               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,20.5.2020
            COM(2020) 505 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Saksamaa 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Saksamaa 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Saksamaa 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Saksamaa 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 5 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta,
                  2
                eriti selle artikli 6 lõiget 1,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)17. detsembril 2019 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. 17. detsembril 2019 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles nimetati Saksamaad ühe liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta.

               (2)26. veebruaril 2020 avaldati 2020. aasta aruanne Saksamaa kohta
                  3
               . Selles hinnati Saksamaa edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel,
                  4
                varasematel aastatel vastu võetud soovituste järelmeetmeid ja Saksamaa edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi, mille tulemused avaldati samuti 26. veebruaril 2020. Komisjon järeldas oma analüüsi põhjal, et Saksamaal esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Ennekõike kajastab jooksevkonto suur ülejääk investeeringute tagasihoidlikku taset võrreldes säästudega ja sellel on piiriülene mõju.

               (3)11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu Euroopa Liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise,
                  5
                milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil.

               (4)Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peavad olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli.

               (5)20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta
                  6
               . Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud klausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon jagas oma teatises nõukoguga seisukohta, et arvestades COVID-19 puhangust tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, võimaldab praegune olukord klausli aktiveerida. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul teha komisjoni soovituse alusel otsuse võtta vastu muudetud eelarvekurss. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid.

               (6)Jätkuvaid meetmeid on vaja pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning tehes kriisist põhjalikud järeldused.

               (7)COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida ühtne turg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleb ühtse turu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada, niipea kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusektoris on vaja kriisiks valmisoleku kavasid, mis hõlmavad eelkõige täiustatud hankestrateegiaid, mitmekesistatud tarneahelaid ja elutähtsa varustuse strateegilisi varusid. Need on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamised elemendid.

               (8)Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke,
                  7
                et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakorralist mõju. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Saksamaad kutsutakse üles neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata probleemidest kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid.

               (9)Pandeemia sotsiaal-majanduslikud tagajärjed on erineva spetsialiseerumise tõttu sektorite ja piirkondade lõikes tõenäoliselt erinevad. Sellega kaasneb oht, et riigisisesed erinevused Saksamaal suurenevad. Koos ohuga, et liikmesriikidevaheline lähenemisprotsess võib ajutiselt seiskuda, nõuab praegune olukord sihipäraseid poliitikameetmeid.

               (10)Saksamaa esitas 20. aprillil 2020 oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 30. aprillil 2020 oma 2020. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (11)Saksamaa suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning võlareeglit.

               (12)Valitsuse 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt nominaalne eelarvepositsioon halveneb: eelarve ülejäägi asemel (1,4 % SKPst 2019. aastal) jõuab see 2020. aastal puudujäägini 7¼ % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis 2019. aastal vähenes 59,8 %ni, peaks 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt suurenema 2020. aastal 75¼ %ni. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus.

               (13)Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana liidu koordineeritud lähenemisviisist on Saksamaa võtnud eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisi tõttu eriti palju kannatanud kodanikele ja sektoritele. 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt oli nende eelarvemeetmete maht 2020. aastal 7,2 % SKPst. Meetmete hulka kuuluvad likviidsustoetus ettevõtjatele ning sihtotstarbeline abi väikefirmadele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele toetuste ja laenude vormis, samuti lihtsustatud juurdepääs lühendatud tööaja kasutamisele, et vältida koondamisi. Lisaks on Saksamaa teatanud meetmetest, millel ei ole küll otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad toetada ettevõtete likviidsust ja mille maht on 2020. aasta stabiilsusprogrammi hinnangul 24,9 % SKPst. Need meetmed seisnevad laenugarantiides, millest põhiosa annavad riigi omanduses olev arengupank KfW ja uus majandusliku stabiliseerimise fond, mis loodi vastusena COVID-19 pandeemiale. Vastupidiselt 2020. aasta stabiilsusprogrammile ei käsitata komisjoni hinnangutes kaalutlusõiguse alusel võetud eelarvemõjuga meetmetena maksude tasumise edasilükkamist ja majanduslangusest tingitud maksutulu vähenemise kompenseerimist eelarvest. Üldiselt on Saksamaa võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni teatises „Euroopa koordineeritud majanduslikud meetmed COVID-19 puhangule reageerimiseks“. Nende meetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis.

               (14)Kui poliitikat ei muudeta, on Saksamaa valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal –7,0 % SKPst ja 2021. aastal –1,5 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse jõuab prognooside kohaselt 2020. aastal 75,6 %ni ja 2021. aastal 71,8 %ni SKPst.

               (15)Kuna Saksamaa kavatses 2020. aastal ületada eelarvepuudujäägi kontrollväärtust (3 % SKPst), esitas komisjon 20. mail 2020 aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande. Kokkuvõttes nähtub analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/1997 määratletud puudujäägikriteerium ei ole täidetud.

               (16)Esimene nakkusjuht registreeriti Saksamaal 27. jaanuari 2020 ja COVID-19 juhtumite hulk hakkas plahvatuslikult kasvama 2020. aasta märtsis. Sellele vastuseks kehtestasid Saksamaa ametiasutused liikumispiirangud, et viiruse levikut ohjeldada: näiteks suleti kõik mitte-esmatarbekaupu müüvad kauplused, restoranid, meelelahutus- ja kultuuriasutused, spordirajatised, koolid ja ülikoolid. Keelati kõik rahvakogunemised, kus viibib rohkem kui kaks inimest, ja elanikel paluti omavahelisi kontakte nii palju kui võimalik vältida. Tootmise kui sellise suhtes piiranguid ei kehtestatud. Samas suleti suuremad tehased katkenud väliskaubanduse ja kokkukuivanud nõudluse tõttu mitmeks nädalaks. Majanduse väljavaated halvenesid oluliselt: komisjoni kevadprognoosi kohaselt väheneb SKP 2020. aastal 6,5 %. Isegi kui lühendatud tööaja (Kurzarbeit) kasutamise laiendamine aitab ettevõtetel töölisi tööl hoida, näib võimatu vältida töötuse suurenemist. Prognoosi kohaselt tõuseb töötuse määr 2020. aastal 4 %ni ja langeb 2021. aastal 3,5 %ni.

               (17)Selleks et majanduslanguse mõju leevendada, on Saksamaa valitsus kiiresti reageerinud ja võtnud ulatuslikke meetmeid. Väikefirmadele, füüsilisest isikust ettevõtjatele ja vabakutselistele antakse kohese abina (otsetoetustena) kuni 50 miljonit eurot. Valitsus laiendas vastloodud majanduse stabiliseerimise fondi ja riikliku arengupanga KfW kaudu vähemalt 822 miljardi euro (24 % SKPst) ulatuses riigigarantiisid andes eri suurusega ettevõtetele antavate laenude mahtu ja nende juurdepääsu laenudele, kattes kuni 80–90 % (teatavatel erijuhtudel kuni 100 %) laenuandva panga krediidiriskist. Majandusliku stabiliseerimise fond saab toetada ka suurettevõtteid, võimaldades neile ajutiselt täiendavat omakapitali. Ettevõtete likviidsuse suurendamiseks on vastu võetud muudatusi maksude tasumise edasilükkamise, ettemaksete ja karistuste vallas. Selleks et vältida bilansilise maksejõuetuse menetlemist, on muudetud maksejõuetuseeskirju. Üksikud liidumaad (Länder) täiendavad föderaaltasandi meetmeid omaenese toetusprogrammidega. Nende meetmete kavandamisel ja rakendamisel tuleb arvesse võtta pangandussektori vastupanuvõimet. On tõenäoline, et COVID-19 kriis paneb täiendava surve alla Saksamaa pangandussektori juba praegu väikese kasumlikkuse. Seega näib Saksamaa pankade jaoks põhjendatud vähendada tähendavalt kulusid, et suurendada kasumlikkust ning vabastada vahendeid investeeringuteks infotehnoloogiasse ja orgaanilisse kapitali loomisse. Ses suhtes oleks abi ka täiendavast konsolideerimisest.

               (18)Aasta alguses jõuliselt startinud tööturul on olukord COVID-19 pandeemia ja sellega seotud liikumispiirangute tõttu halvenenud. Selleks et vähendada kriisi mõju nii tööhõivele kui ka ühiskonnale, on valitsus andnud märkimisväärset toetust lühendatud tööaja kava (Kurzarbeit) näol. Ta lihtsustas tingimusi sellele juurdepääsuks, laiendas kava tagasiulatuvalt renditöötajatele ja suurendas selle soodsust. See aitab säilitada töökohti ja kaitsta kodumajapidamiste sissetulekuid. Tööandjate rahalist olukorda kergendatakse sellega, et neilt ei nõuta sotsiaalmaksete tasumist kaotatud tööaja eest. Lihtsustatud juurdepääs miinimumsissetulekutoetusele, mis põhineb Saksamaa sotsiaalseadustiku (Sozialgesetzbuch) II osal, leevendab olukorda kaotatud sissetulekute puhul. Väikese sissetulekuga peresid toetatakse hõlpsama juurdepääsuga lastetoetustele ja miinimumsissetulekule. Lisaks sellele on sissetuleku kaotanud üürnikud ajutiselt kaitstud väljatõstmise eest. Saksamaa näitajad Euroopa sotsiaalõiguste sammast toetavas sotsiaalvaldkonna tulemustabelis olid küll head, kuid kui katvuses olevaid lünki ei kaotata, võivad need praeguse kriisi tingimustes põhjustada haavatavate rühmade sissetuleku vähenemise.

               (19)Tervisega seotud tagajärgedega võitlemisel oli Saksamaal abi oma üldisest tervishoiusüsteemist, mis võimaldab juurdepääsu kvaliteetsele ravile, ning ta suutis kiiresti suurendada oma testimis- ja intensiivravisuutlikkust. Kuid praegune COVID-19 kriis toonitab jätkuvat vajadust suurendada tervishoiusüsteemi vastupanuvõimet. Endiselt on probleeme õendustöötajate kättesaadavuse ja õe kutseala populaarsusega. Hoolimata suhteliselt suurest õdede arvust inimese kohta annavad haiglad üha sagedamini teada täitmata õekohtadest. Samuti saaks paremini koordineerida esmatasandi ja haiglaravi pakkujate tööd ning tervishoiu- ja sotsiaalteenuseid, mida võiksid toetada digivahendid. Kiirkorras käib e-tervise taristu kasutuselevõtmine, kuid internetipõhiseid tervishoiu- ja hooldusteenuseid, digiretsepte ja terviseandmete vahetamist kasutatakse oluliselt vähem kui ELis keskmiselt. 2020. aasta märtsis vastu võetud uus seadus aitab leevendada COVID-19 majanduslikke tagajärgi, eelkõige haiglate ja erapraksist pidavate arstide jaoks. Sellest hoolimata on vaja tagada tervishoiuasutuste pikaajaline rahastamine, et säilitada hooldus kõigis valdkondades, kuna muude kui hädavajalike operatsioonide ja ravitoimingute edasilükkamine vähendab tervishoiusektori finantstulu ning olemasolevaid vahendeid kasutatakse esmatähtsate testide ja varustuse ostuks. Tugev teadusbaas tagab Saksamaale suutlikkuse võtta COVID-19 kriisile reageerimiseks erimeetmeid teaduse ja innovatsiooni vallas, sealhulgas tegeleda vaktsiinide ja ravivahendite väljatöötamise ning teadusvõrgustiku arendamisega, et koondada ja tugevdada Saksa ülikoolide juures toimuvat meditsiinialast teadustegevust ja toetada epideemiateks valmisoleku uuenduste koalitsiooni.

               (20)Majanduse elavdamise toetuseks on oluline keskenduda investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimisele ja edendada erainvesteeringuid. 2019. aastal jätkasid avaliku ja erasektori investeeringud jõulist kasvu, kuid olid väiksemad kui investeerimisvajadused. Avaliku sektori investeeringud omavalitsusüksuse tasandil, kus on palju veel tegemata investeeringuid (4 % SKPst), on allpool asendusmäära ja endiselt kammitsevad neid mahu- ja planeerimispiirangud. Kiirendada saab juba kavandatud investeeringuid keskkonnahoidlikkusse tehnoloogiasse ja energeetikasse, näiteks ehitiste renoveerimise ja taastuvate energiaallikate projekte. Hoolimata hiljutistest algatustest on lühiajaliste ja keskpika perioodi CO2-heite vähendamise eesmärkide ja 2050. aasta kliimaneutraalsuse eesmärkide saavutamine endiselt keeruline ülesanne. Sama kehtib keskkonna alaste ja energiatõhususe eesmärkide puhul kuna hinnastiimulid, eriti kuna praeguse COVID-19 kriisi tõttu madalad naftahinnad ei soodusta kliima- ja keskkonnasõbralikku käitumist. Saksamaa üleminek kliimaneutraalsele majandusele nõuab märkimisväärseid era- ja avaliku sektori investeeringuid pikema aja jooksul, sealhulgas taastuvenergia tootmise, elektritaristu, energiatõhususe, ringmajanduse ja säästva transpordi vallas. Lisaks sellele kritiseeris Saksamaa föderaalne finantskontroll rohelisele energiale üleminekuga seotud meetmete kulutasuvust. Selleks et saada kasu täielikult integreeritud säästvast energiasüsteemist, mis annaks järjekindlaid hinnasignaale, on vaja teha rohkem jõupingutusi ja pidevaid investeeringuid energiavõrkudesse. Keskkonnahoidlikku liikuvust saab propageerida asjakohaste regulatiivsete meetmete ning jõulisema ja kiire investeerimisega säästvasse transporditaristusse ja keskkonnahoidlikkesse liikuvuslahendustesse. Selleks et soodustada majanduse elavnemisel liikumist suurema kestlikkuse ja konkurentsivõimelisuse poole, on väga oluline teha täiendavaid investeeringuid teadus- ja arendustegevusse. 2018. aastal kulutati haridusele ja teadustööle 9,1 %, mis jääb allapoole riiklikku sihttaset 10 %. Eraviisilised investeeringud teadus- ja arendustegevusse koonduvad üha enam suurfirmadesse. Hoolimata poliitikameetmetest jäi eluruumide pakkumine tunduvalt alla iga-aastase eluruumide suhtes seatud eesmärgi (ehitada ajavahemikul 2017–2021 375 000 uut korterit). Seda tasakaalustamatust saaks parandada ja eluruumide taskukohasust suurendada poliitikaga, mis soodustaks investeeringuid uutesse eluruumidesse. Õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Saksamaal lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige riigiaruande D lisaga hõlmatud territooriumil. See võimaldaks Saksamaal seda fondi kõige paremini kasutada.

               (21)Piiratud liikuvuse puhul on kaasaegne digitaristu ja digiteenused ülitähtsad. Investeeringud digitaristusse ja digitaalsetesse avalikesse teenustesse saavad toetada majanduse elavdamist ning aidata vähendada Saksamaa endiselt märkimisväärset mahajäämust teistest riikidest ülisuure läbilaskevõimega võrkude vallas. 2019. aastal oli Saksamaa nendega kaetud 32,7 % ulatuses (võrdluseks oli ELi keskmine 44 %) ja valguskaabelühendus valduseni oli olemas 10,5 %, mis on oluliselt vähem kui ELi keskmine, mis on 33,5 %. COVID-19 kriis rõhutas ühendatud digiteenuste olulisust. Puudujäägid ühenduvuses võivad olla peamiseks asjaoluks, mis takistab investeeringuid digiteerimisse, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) puhul, kes ei rutta endiselt digitehnoloogia kasutuselevõtuga. Digitaalsete avalike teenuste alal ei saavuta Saksamaa teiste liikmesriikidega võrreldes endiselt häid tulemusi, ehkki olukord on paranenud ettevõtjatele suunatud digiteenuste vallas. Kuid ametiasutuste ja üldsuse veebipõhise suhtluse osakaal on väga väike. Veebis juurdepääsu õigusakti rakendamine edeneb aeglaselt ja on keeruline ülesanne saavutada eesmärk digiteerida kõik 575 teenust 2022. aasta lõpuks. Õigusakti peaksid rakendama kõik asjaomased avalikud organid, st föderaaltasandi, liidumaa ja kohalikud ametiasutused, et digitaalne avalik haldus märkimisväärsemal viisil paraneks.

               (22)Oluline on hoida toetusmeetmete ja muude meetmete rakendamisega seotud regulatiivne ja halduskoormus väike. Toetusmeetmete halduskoormuse minimaalsena hoidmine peaks tagama, et väiksemad ettevõtjad saavad vahendajatelt samasugust tuge nagu suuremad. VKEde koormust saab täiendavalt kergendada sellega, kui lisaks toetusmeetmete halduskoormusele vähendatakse seda ka üldisemalt, näiteks rakendades vähemtähtsate bürokraatlike menetluste puhul paindlikkust.

               (23)Tehnoloogia edusammud olid juba enne COVID-19 kriisi tööturgu ümber kujundamas, mistõttu oli vaja suurendada rahalisi vahendeid haridusele ja koolitusele, sealhulgas ümberõppele, täiendusõppele ja digioskuste täiendamisele. COVID-19 kriis muutis selle vajaduse veelgi pakilisemaks, eriti sellistes sektorites töötavate töötajate puhul, mida suhtlemisdistantsi hoidmine pikema aja jooksul mõjutada võib, või nende puhul, keda ähvardab töötuks jäämine. Äkiline üleminek endiselt enam digiteeritud ühiskonnale ja koduõppele võib olla eriti problemaatiline haavatavate õppurite puhul, kellel puudub kodus juurdepääs digilahendustele ja toele. Nende hulgas on puuetega õpilased. Eriti hoolikalt tuleb jälgida, et kõik õppurid omandaksid programmis määratletud peamised oskused ja et COVID-19 tõttu häiritud õppe kuud ei seaks neid eluks ajaks ebasoodsasse olukorda. On oht, et veelgi võimenduvad juba olemasolevad ebavõrdsused põhioskuste vallas, mis on seotud sotsiaal-majandusliku ja rändetaustaga. Kriis on esile toonud haridussüsteemi edasiarendamise olulisuse aruka ja kaasava taastumise tagamise ning rohelisele majandusele ja digitaaltehnoloogiale ülemineku jätkumise seisukohast.

               (24)Kuigi praegustes soovitustes keskendutakse pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta tsükli jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate soovituste kohta. Viimati nimetatud soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika rahastamise strateegilisel kavandamisel pärast 2020. aastat, sealhulgas praeguse kriisiga seotud leevendusmeetmete ja väljumisstrateegiate puhul.

               (25)Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades allpool esitatud soovituste täieliku rakendamise, aitab Saksamaa kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus.

               (26)Majandus- ja rahaliidu riikide vaheline tihe koordineerimine on väga oluline, et COVID-19 majanduslikust mõjust kiiresti taastuda. Pidades silmas, et Saksamaa on liikmesriik, mille rahaühik on euro, ja võttes arvesse eurorühma poliitilisi suuniseid, peaks Saksamaa tagama, et tema poliitika jääks kooskõlla euroala käsitlevate soovitustega ja oleks kooskõlastatud teiste euroala liikmesriikide poliitikaga.

               (27)Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Saksamaa majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta stabiilsusprogrammi ja 2020. aasta riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Saksamaale esitatud soovituste järelmeetmeid. Arvesse ei ole võetud mitte üksnes nende asjakohasust Saksamaa eelarve- ja sotsiaal-majanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist.

               (28)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus
                  8
                kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1.

               (29)Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta riikliku reformikavaga ja 2020. aasta stabiilsusprogrammiga tutvunud. Käesolevad soovitused võtavad arvesse vajadust võidelda pandeemiaga ja hõlbustada majanduse elavnemist kui esimest sammu, mis on vajalik, et teha võimalikuks tasakaalustamatuse kõrvaldamine. Soovitused, mis puudutavad otseselt komisjoni poolt määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 kohaselt kindlaks tehtud makromajanduslikku tasakaalustamatust, kajastuvad soovituses 2,

               SOOVITAB Saksamaal võtta 2020. ja 2021. aastal järgmisi meetmeid.

               1.Kooskõlas üldise vabastusklausliga võtta kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida pandeemiale, toetada majandust ja tagada selle taastumine. Kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Võtta kasutusele piisavad vahendid ja parandada tervishoiusüsteemi vastupanuvõimet, sealhulgas võttes kasutusele e-tervise teenused.

               2.Kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, et toetada majanduse taastumist. Keskenduda investeeringu puhul üleminekule rohelisele majandusele ja digitaaltehnoloogiale, eelkõige keskkonnahoidlikult ühistranspordile, puhastele, tõhusatele ja integreeritud energiasüsteemidele, digitaristule ja -oskustele, eluasemetele, haridusele ning teadusuuringutele ja innovatsioonile. Parandada kõigil tasanditel digitaalseid avalikke teenuseid ning soodustada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate digiüleminekut. Vähendada ettevõtjate regulatiivset ja halduskoormust.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ELT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)

                        ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

                     (3)

                        SWD(2020) 504 final.

                     (4)

                        ELT C 301, 5.9.2019, lk 117.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. märtsi 2020. aasta määrus (EL) 2020/460, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 508/2014 seoses erimeetmetega investeeringute kaasamiseks liikmesriikide tervishoiusüsteemidesse ja muudesse majandussektoritesse, et reageerida COVID‐19 puhangule (koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus) (ELT L 99, 31.3.2020, lk 5), ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2020. aasta määrus (EL) 2020/558, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1301/2013 ja (EL) nr 1303/2013 seoses erimeetmetega erandliku paindlikkuse lubamiseks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamisel, et reageerida COVID‐19 puhangule (ELT L 130, 24.4.2020, lk 1).

                     (8)

                        Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,20.5.2020
            COM(2020) 509 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS
            milles käsitletakse Hispaania 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Hispaania 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Hispaania 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Hispaania 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 5 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta,
                  2
                eriti selle artikli 6 lõiget 1,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)17. detsembril 2019 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. 17. detsembril 2019 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles nimetati Hispaaniat ühe liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta.

               (2)26. veebruaril 2020 avaldati 2020. aasta aruanne Hispaania kohta
                  3
               . Selles hinnati Hispaania edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste
                  4
                täitmisel ja strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel ning varasematel aastatel esitatud soovituste järelmeetmeid. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi, mille tulemused avaldati samuti 26. veebruaril 2020. Komisjon järeldas oma analüüsi põhjal, et Hispaanias esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Suur välis- ja sisevõlg nii avalikus kui ka erasektoris põhjustasid endiselt suure töötuse tingimustes jätkuvalt haavatavust ja avaldasid piiriülest mõju.

               (3)11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon COVID-19 puhangu ametlikult üleilmseks pandeemiaks. See on raske rahvatervisealane hädaolukord kodanike, ühiskonna ja majanduse jaoks. See paneb riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekuid ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu Euroopa Liidus rasked tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise,
                  5
                milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimisel koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil.

               (4)Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja erakorralise seisukorra või võtnud kasutusele erakorralised meetmed. Kõik erakorralised meetmed peaksid olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajalise piiranguga ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli.

               (5)20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta
                  6
               . Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud klausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majanduslanguse ajal. Komisjon jagas oma teatises nõukoguga seisukohta, et arvestades COVID-19 puhangust tingitud eeldatavat tõsist majanduslangust, võimaldab praegune olukord klausli aktiveerida. Liikmesriikide rahandusministrid nõustusid 23. märtsil 2020 komisjoni hinnanguga. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul teha komisjoni soovituse alusel otsuse võtta vastu muudetud eelarvekurss. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See lubab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning võimaldab samal ajal komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid.

               (6)Tuleb jätkuvalt rakendada meetmeid, et piirata ja kontrollida pandeemiat, tugevdada riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõimet, leevendada sotsiaal-majanduslikke tagajärgi ettevõtetele ja kodumajapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning tagada töökohal piisavad tervishoiu- ja ohutustingimused eesmärgiga alustada taas majandustegevust. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmeid, mida on vaja selleks, et taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, integreerides muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning võttes arvesse kõiki kriisist saadud õppetunde.

               (7)COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida ühtne turg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleb ühtse turu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada kohe, kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusektoris on vaja kriisiks valmisoleku kavasid, mis hõlmavad eelkõige täiustatud hankestrateegiaid, mitmekesistatud tarneahelaid ja põhivarustuse strateegilisi varusid. Need on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamisel põhilised elemendid.

               (8)Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke,
                  7
                et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid tegeleda COVID-19 pandeemia erakordse mõjuga. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja seostavad menetlusi. Rahavoogudega seotud surve leevendamiseks võivad liikmesriigid kasutada 2020.–2021. eelarveaastal 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Hispaaniat kutsutakse üles neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata raskustest kõige enam mõjutatud inimesi ja sektoreid.

               (9)Pandeemia sotsiaal-majanduslikud tagajärjed on erineva spetsialiseerumise tõttu Hispaanias tõenäoliselt piirkondade lõikes erinevad Nii on see näiteks piirkondades, mis on turismist kõige enam sõltuvad, nagu Vahemere rannik, Andaluusia, Baleaari saared ja Kanaari saared, kus rohkem kui üks neljandik töökohtadest on seotud selle sektoriga. Sellega kaasneb oluline risk, et Hispaanias suurenevad piirkondlikud erinevused. Võttes lisaks arvesse seda, et liikmesriikidevaheline lähenemisprotsess võib ajutiselt seiskuda, nõuab praegune olukord sihipäraseid poliitikameetmeid.

               (10)1. mail 2020 esitas Hispaania oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 2020. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (11)Hispaania suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ja võlareegliga seotud üleminekukorda.

               (12)13. juulil 2018 esitas nõukogu Hispaaniale soovituse tagada, et valitsemissektori esmaste netokulude (3) nominaalne kasvumäär ei ületaks 2019. aastal 0,6 %, mis vastab aastasele struktuursele kohandusele 0,65 % SKPst. Komisjoni üldhinnang kinnitab, et 2019. aastal kalduti keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks soovitatud kohandamiskavast märkimisväärselt kõrvale. See on oluline tegur aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud komisjoni aruandes, milles hinnatakse võlakriteeriumi täitmist Hispaanias 2019. aastal.

               (13)Valitsus kavandab 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt nominaalse eelarvepositsiooni halvenemist: eelarvepuudujääk suureneb 2,8 %-lt SKPst 2019. aastal 10,3 %-le SKPst 2020. aastal. Valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis 2019. aastal vähenes 95,5 %ni, peaks 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt suurenema 2020. aastal 115,5 %ni. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus.

               (14)COVID-19 pandeemiale reageerimisel ja osana liidu koordineeritud lähenemisviisist on Hispaania võtnud eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti tugevalt mõjutatud inimestele ja sektoritele. 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt moodustasid need eelarvemeetmed 3,2 % SKPst. Eelarvepuudujääki suurendavate meetmete kvantifitseerimisel saadud tulemused langevad üldjoontes kokku komisjoni hinnangutega, kui automaatsete stabilisaatoritega seotud kulude erinevat käsitlemist on arvesse võetud. Need meetmed hõlmavad tervishoiuteenuste tõhustamist ja sissetulekutoetusi töötajatele, kes töötavad lühendatud tööajaga. Peale selle on Hispaania andnud teada meetmetest, millel ei ole eelarvele otsest mõju, kuid mis aitavad toetada ettevõtete likviidsust ja mis 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt moodustavad SKPst 9,2 %. Nende meetmete hulgas on eeskätt laenugarantiid (8,8 % SKPst). Üldiselt on Hispaania võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni teatises, milles käsitletakse koordineeritud majanduslikke meetmeid COVID-19 puhangule reageerimiseks. Kui need meetmed täielikult rakendatakse ja kui seejärel suunatakse eelarvepoliitika ümber keskpikas perspektiivis usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, juhul kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab see tagada keskpikas perspektiivis riigi rahanduse jätkusuutlikkuse.

               (15)Kui poliitikat ei muudeta, on Hispaania valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal –10,1 % SKPst ja 2021. aastal –6,7 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks 2020. aastal olema 115,6 % ja 2021. aastal 113,7 %.

               (16)20. mail 2020 esitas komisjon Hispaania kohta aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande, kuna riigis ei järgitud 2019. aastal võlareeglit ja 2020. aastaks kavandatakse eelarvepuudujäägi kontrollväärtuse (3 % SKPst) ületamist. Kokkuvõttes osutab analüüs sellele, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/1997 määratletud puudujäägi- ja võlakriteeriumid ei ole täidetud.

               (17)Viiruse leviku tõkestamiseks võetud meetmete mõju majandusele on suur ja võib sel aastal tingida SKP 9,4 % vähenemise. Kuigi mõju tööhõivele on praegu keeruline arvutada, on see samuti suur. Pärast kriisi algust on töö kaotanud juba ligikaudu miljon inimest. Mõju tööhõivele leevendab praegu asjaolu, et ligi 3,5 miljonit töötajat töötab lühendatud tööajaga, mis on seni hoidnud ära töökohtade kiire kadumise. Pandeemia tagajärgi Hispaanias võimendavad asjaolu, et tööhõives on suur osatähtsus väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel (VKEd), selliste sektorite (muu hulgas turism ja jaekaubandus) osatähtsus, mis on eriti palju kannatada saanud ja kus taastumine on tõenäoliselt aeglasem, ning ajutiste lepingutega töötajate suur määr (2019. aastal 26,3 %). Kõik need tegurid võivad tuua kaasa suure töökohtade kadumise ja šokki võimendada. Komisjoni prognoosi kohaselt suureneb töötus (2020. aasta veebruaris 13,6 %) 2020. aastal 18,9 %ni ja väheneb 2021. aastal 17 %ni.

               (18)Hispaania ametiasutused on püüdnud pandeemia ja piirangute perioodi mõju leevendada mitmesuguste meetmepakettidega, mille kogumaht on 145 miljardit eurot. Haigusega võitlemisel on ametiasutused suurendanud oma kulutusi tervishoiu- ja sotsiaalteenustele. Nad on soodustanud ka lühendatud tööaja kasutamist, et säilitada inimeste töökohti ja toetada kodumajapidamiste sissetulekut. Lühendatud tööajaga töötavad töötajad saavad hüvitist, mis ulatub 70 %ni nende sotsiaalkindlustusmaksete baasist ning millel on alam- ja ülempiir (vastavalt 502 ja 1 402 eurot). Lühendatud tööaja kasutamise perioodil, mida hiljuti pikendati 30. juunini 2020, töösuhe säilib. Ettevõtted, mis kasutavad lühendatud tööaega, vabastatakse skeemis osalevate töötajate sotsiaalkindlustusmaksetest väga suure osa tasumisest, tingimusel et nad säilitavad nende töökohti vähemalt kuus kuud pärast tegevuse taasalustamist. Nende meetmetega kaasneb spetsiifiline abi (maksude edasilükkamine, sotsiaalmaksete vähendamine ja riigigarantiid) VKEdele ning füüsilisest isikust ettevõtjatele, kes on Hispaania majanduse selgrooks, ning nendega püütakse aidata hoida ära nende ettevõtjate pankrotte ja aidata neil pärast kriisi kiiresti tegevust jätkata. Vastu on võetud ka meetmed, et tagada ajutiselt sissetulekutoetus ebatüüpilises töösuhtes olevatele töötajatele, kellel ei ole juurdepääsu sotsiaalkindlustuskaitsele.

               (19)Hispaania tervishoiusüsteemi tervishoiusalased tulemused on olnud head, kuigi investeeringute tase on suhteliselt madal. COVID-19 pandeemia puhang on pannud süsteemi aga enneolematu surve alla ja näidanud, et see on šokkide suhtes haavatav. Kiired meetmed keskenduvad suutlikkuse suurendamisele seoses tervishoiutöötajate, elutähtsa meditsiinivarustuse ja taristuga, et päästa pandeemia ajal elusid ja ravida inimesi. Puudega inimesed ja eakad, kes viibivad hoolekandeasutustes, on kriisi ajal olnud eriti suures ohus. Tuleb tagada nende jätkuv juurdepääs meditsiini- ja sotsiaalteenustele, sealhulgas erakorralisele meditsiiniabile ja intensiivravile. Hiljem peaksid meetmed keskenduma tervishoiusüsteemi vastupanuvõime parandamisele, et taastada võimalikult kiiresti selle optimaalne toimimine ja parandada uute šokkidega toimetulekut. Pandeemia on näidanud olemasolevaid struktuurseid probleeme, millest mõni tuleneb teatavatest lünkadest füüsilisse taristusse investeerimisel ning puudustest tervishoiutöötajate värbamis- ja töötingimustes. Mis puudutab kulutusi, füüsilisi ressursse ja töötajaid, siis esineb piirkondlikke erinevusi ning eri valitsustasandite vaheline koordineerimine ei ole alati tulemuslik. Keskpikas perspektiivis võiks tervishoiuteenuste osutamine vastata paremini vananemise ning krooniliste haiguste ja puudega inimeste määra kasvuga seotud probleemidele. Keskne roll on selles esmatasandi tervishoiul ja e-tervise arendamisel. Keskpikas perspektiivis on oluline tagada, et majanduslangusest tingitud tõenäoline ressursside vähenemine ei mõjuta inimeste tervisekindlustust ega põhjusta ebavõrdset juurdepääsu.

               (20)Kuigi Hispaanias loodi aastaid palju töökohti, oli töötuse määr enne COVID-19 puhangut siiski suur ja tööturg väga killustunud. Esialgsed andmed osutavad sellele, et töötuse määr on Hispaanias kriisi tõttu väga palju tõusnud, mis kahjustab tööturuasutuste niigi piiratud suutlikkust toetada töötajaid ja tööandjaid ning sotsiaalameteid. Keskpikas perspektiivis aitaksid taastumisele kaasa sotsiaalpartneritega konsulteerides võetavad tööhõivet toetavad meetmed, nagu lühendatud tööaja skeemide järkjärguline kaotamine, värbamisstiimulite süsteemide läbivaatamine, et edendada rohkem kestlikke tööhõivevorme, eelkõige noorte töötajate hulgas, ning töötingimuste paindlikkus. Kui suurendataks teaduse ja digitehnoloogia erialadel õppijate osakaalu, muudetaks kutseharidus ja -õpe atraktiivsemaks ja tagataks paindlikud täiendus- ja ümberõppevõimalused, võiks see aidata rahuldada kasvavat nõudlust selliste tehniliste oskuste järele, mida on vaja üleminekuks rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale, mis toimub taastumisega samal ajal. Haridus- ja karjäärinõustamise parandamine ning ebasoodsas olukorras olevate õpilaste ja maha jäänud piirkondade piisav toetamine võib aidata saavutada paremaid haridustulemusi. Nende meetmete edu, mida võidakse võtta nende eesmärkide saavutamiseks, sõltub suuresti sellest, kas on piisavalt aega, et saavutada reformide küsimuses laialdane ja pikaajaline ühiskondlik ja poliitiline konsensus.

               (21)Pandeemia mõju tööturule on tekitanud kiireloomulise vajaduse toetada kriisi tõttu kannatanud kodumajapidamiste sissetulekuid. Selleks tehtud püüdlustes on oluline olnud lühendatud tööaja skeemide kasutamise hõlbustamine. Kuid väga lühikese lepinguga ajutistel töötajatel, kes moodustavad ligi ühest miljonit töötuks jäänud inimesest valdava osa ja kelle hulgas on palju noori, ei ole sageli õigust tavapärasele töötuskaitsele. Kestliku taastumise ja sotsiaalse sidususe toetamiseks tuleb varakult tagada, et kõigil töötajatel, sealhulgas ajutistel töötajatel ja füüsilisest isikust ettevõtjatel, on juurdepääs piisavale sotsiaalkaitsele ja aktiivsele tööturupoliitikale,

               (22)Kriis tõenäoliselt suurendab Hispaanias vaesust või sotsiaalset tõrjutust, mille tase on kõrge, eelkõige perede ja laste oma. Hispaania oli 2019. aastal liikmesriik, kus keskmised perehüvitised lapse kohta olid kõige väiksemad. Väikese kuni keskmise sissetulekuga peredel ei ole riigis õigust saada rangetel tingimustel antavat lapsetoetust ning maksude mahaarvamine on neile vähe kasulik. Sotsiaalkaitsekulutused on jätkuvalt suunatud suuresti vanematele inimestele ja pensionikulutused peaksid keskpikas kuni pikas perspektiivis oluliselt suurenema, juhul kui teatavaks tehtud kõrvalekalded 2013. aasta pensionireformist muudetakse püsivaks ja piisavaid kompenseerivaid meetmeid ei võeta. Pandeemiast tingitud keeruline majanduslik ja sotsiaalne olukord nõuab hoopis põlvkondadevahelist solidaarsust nooremate põlvkondade abistamiseks. Töötutoetus pikaajalistele töötutele ja töötajatele, kes ei saa osaleda sissemaksetel põhinevates skeemides, jaguneb praegu mitme skeemi vahel, mistõttu selle saajate arv väike. Olemasolevad piirkondlikud miinimumsissetuleku tagamise skeemid jõuavad ainult 20 %ni riigi võimalikest toetusesaajatest ning piirkondlikud erinevused hõlmatuses, kestuses, juurdepääsutingimustes ja piisavuses on suured. Praeguses pingelises keskkonnas kavatsetakse võtta kiiresti kasutusele püsiv sissetuleku tagamise skeem, millega toetatakse hinnanguliselt kolme miljonit inimest ja mis täiendaks olemasolevaid piirkondlikke miinimumsissetuleku tagamise skeeme. Selle mõju vaesuse vähendamisele ja selle kestlikkust lühikeses ja keskpikas perspektiivis ei saa praegu hinnata.

               (23)Teine pandeemiast tingitud kriisi süvendav tegur Hispaanias on asjaolu, et suur osa tööhõivest langeb suure hulga VKEde arvele. Selleks et hoida ära välditavaid pankrotte, on võetud kiiresti vastu mõned meetmed, et anda ettevõtetele laenude ja garantiide kaudu likviidsustoetust, keskendudes VKEdele ja sektoritele, nagu turism (mis moodustas Hispaanias 2019. aastal 12 % SKPst), mis kannatavad kriisi tõttu rohkem ja pikemalt. Selleks et meetmed avaldaksid mõju, on oluline, et finantsvahendajad rakendaksid neid tõhusalt ja kiiresti. VKEde rahavoogusid aitab parandada ka maksude ja sotsiaalmaksete tasumise edasilükkamise lubamine ning avaliku sektori asutuste lepinguliste maksete kiirendamine. Nende meetmete kavandamise ja rakendamise protsessis tuleb võtta arvesse pangandussektori vastupanuvõimet. Selleks et tagada nende meetmete tulemuslikkus, on oluline jätkata jõupingutusi, mille eesmärk on vähendada halduskoormust ja osutada tõhusaid digitaalseid avalikke teenuseid. Kriisi tõttu kõige enam kannatada saanud sektorites tegutsevate ettevõtete toetamine ja ekspordiettevõtete konkurentsivõime kaitsmine on edukaks taastumiseks väga oluline.

               (24)Majanduse taastumise edendamiseks on oluline kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, muu hulgas asjakohaste reformide kaudu. Hispaania taastumisväljavaated sõltuvad tema suutlikkusest suurendada tootlikkust ja edendada innovatsiooni, muu hulgas digitehnoloogiale ja rohelise majandusele ülemineku kaudu. Hispaania innovatsiooninäitajad on ELi keskmisest väiksemad kõigis piirkondades. Hispaanias ei ole saavutatud rahuldavaid tulemusi ettevõtete innovatsioonisuutlikkuses ega suutlikkuses investeerida materiaalsesse ja immateriaalsess varasse ning kasutada kõige paremini ära elanikkonna oskusi, mis võib teadmistepõhises majanduses pärssida nende konkurentsivõimet. Kriis on toonud esile selle, kui oluline on digitaliseerimine, et säiliks juurdepääs riiklikele teenustele, haridusele ja koolitustele ning samuti töökohad ja majandustegevus. Enne piirangute perioodi olid Hispaanias ainult pooltes koolides sobivad e-õppeplatvormid ning piirkondlikud erinevused olid märkimisväärsed. Järsk üleminek e-õppele oli eriti raske haavatavatele õpilastele, kellel ei olnud kodus juurdepääsu digitaalsetele lahendustele. Hispaania peaks tagama, et juurdepääs e-õppele oleks kõigil õpilastel, sealhulgas maapiirkondades elavatel ja haavatavatest kodumajapidamistest pärit õpilastel. Ettevõtete digitaliseerimise toetamine edendaks ka Hispaania ettevõtete, eelkõige VKEde ja mikroettevõtjate konkurentsivõimet üleilmsetes väärtusahelates ja suurendaks nende ekspordisuutlikkust. Digitehnoloogia, sealhulgas tipptasemel digitehnoloogia kasutuselevõtt ning maa- ja linnapiirkondade digilõhe kahandamine parandaks Hispaania majanduse innovatsioonisuutlikkust. Kui kõigil tasanditel täiustataks teadusuuringute ja innovatsiooni juhtimise raamistikku, suurendataks süstemaatiliste hindamiste kaudu teadusuuringute kvaliteeti ja stimuleeritaks teadusasutusi tegema erasektoriga koostööd, võiks see muuta teadus- ja innovatsioonipoliitika tulemuslikumaks ning kiirendada innovatsiooni levikut, mis edendaks taastumist.

               (25)Hispaania üleminek kliimaneutraalsele majandusele eeldab pikema perioodi jooksul suuri investeeringuid muu hulgas taastuvenergiasse, energiataristusse, energiatõhususse ja säästvasse transporti. Investeeringuid tuleks teha võimalikult kiiresti, et edendada taastumisperioodil üleminekut rohelisele majandusele kooskõlas Hispaania riikliku energia- ja kliimakavaga. Integreeritud energiasüsteemi edendamine peaks toetama taastuvate energiaallikate kasutamist. Era- ja avalike hoonete elektritarbimise vähendamine ulatusliku renoveerimise tulemusel ning aruka võrgu ja taastuvatest energiaallikatest elektri tootmise arendamine aitaks energianõudlust paremini hallata, toetades taastumise ajal töökohtade loomist. Kui energiataristusse, sealhulgas elektriühendustesse ülejäänud liiduga, tehtaks rohkem investeeringuid, aitaks see parandada ELi-sisese energiaturu integratsiooni, suurendades samal ajal konkurentsi ja edendades taastuvenergia kasutamist. Muude jõupingutustega tuleks edendada säästvat transporti, sealhulgas alternatiivkütuste taristu kasutuselevõttu, eelkõige elektrisõidukite jaoks. Investeeringuid on vaja ka selleks, et võimaldada rohkem raudtee-kaubavedusid, sealhulgas piiriüleseid ühendusi Prantsusmaa ja Portugaliga ning ühendusi sadamate ja logistikakeskustega. Lisaks on Hispaanias teatavad piirkonnad, mida kliimamuutused Euroopas kõige enam mõjutavad. Veevarud on surve all ning veemajanduse ja jäätmekäitluse taristu on riigis ebaühtlane. Rohelised investeeringud võivad aidata tulla toime kliimamuutuste negatiivsete tagajärgedega, nagu üleujutused ja metsatulekahjud, parandada õhukvaliteeti, veemajandust ja jäätmekäitlust ning arendada ringmajanduse potentsiaali. Õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Hispaanial lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige riigiaruande
                  8
                D lisas käsitletud territooriumidel. See võimaldaks Hispaanial kõnealust fondi võimalikult hästi kasutada.

               (26)Õiguslik killustatus ja õiguslikud tõkked takistavad Hispaanias ettevõtetel mastaabisäästu saamist ja mõjutavad negatiivselt tootlikkust. Turu ühtsuse seadust, mida kohtud ja konkurentsiasutused juba rakendavad, peaks aktiivsemalt kasutama parema õigusloome ja konkurentsi edendamiseks taastumise ajal. Selles kontekstis tuleks kohe, kui hädaolukord lõpeb, kõrvaldada ranged omandi- ja turupiirangud, millega on tahetud tagada strateegiliste kaupade ja teenuste pakkumine pandeemiast tingitud kriisi ajal. Üldiselt võiks eri valitsustasandite vaheline tihedam ja püsivam koordineerimine muuta taastumist hõlbustava poliitika tulemuslikumaks. Oluline on tagada ka see, et juhtimisstruktuur, mis loodi 2014. aasta riigihankedirektiive rakendavate õigusaktidega, hakkaks võimalikult kiiresti täielikult toimima, et saaks tõhusalt kasutada avaliku sektori investeeringuid, mis võivad taastumist toetada. Tööd tervikliku riikliku riigihankestrateegia kallal tuleks kiirendada, tehes koostöökomitee kaudu tihedat koostööd kõigi valitsustasandite (kesk-, piirkondlik ja kohalik tasand) esindajatega.

               (27)Kuigi praegustes soovitustes keskendutakse pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastumise edendamisele, hõlmasid 9. juulil 2019 nõukogu vastuvõetud 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta tsükli jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate soovituste kohta. Viimati nimetatud soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika rahastamise strateegilisel kavandamisel pärast 2020. aastat, sealhulgas praeguse kriisiga seotud leevendusmeetmete ja väljumisstrateegiate puhul.

               (28)Maksejõuetusmenetluste õigeaegne lõpetamine mängib põhirolli ka ettevõtete likviidsuse ja ressursside tulemusliku ümberjagamise tagamisel, samuti ettevõtluse ja finantssektori stabiilsuse edendamisel. On väga oluline kaitsta kohtusüsteemi suutlikkust tegeleda maksejõuetusmenetlustega tõhusalt. See on eriti tähtis, sest kohtute seiskunud tegevus praegusel ajal ja kohtuvaidluste hulga eeldatav suurenemine pandeemiast tingitud majanduslanguse tõttu võivad olemasolevaid probleeme võimendada, pidades silmas üha pikemaid menetlusi ja kuhjuvaid kohtuasju.

               (29)Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades allpool esitatud soovituste täieliku rakendamise, aitab Hispaania kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus.

               (30)Majandus- ja rahaliidu riikide vaheline tihe koordineerimine on väga oluline, et COVID-19 majanduslikust mõjust kiiresti taastuda. Pidades silmas, et Hispaania on liikmesriik, mille rahaühik on euro, ja võttes arvesse eurorühma poliitilisi suuniseid, peaks Hispaania tagama, et tema poliitika jääb kooskõlla euroala käsitlevate soovitustega ja on kooskõlastatud teiste euroala liikmesriikide poliitikaga.

               (31)Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Hispaania majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta stabiilsusprogrammi ja 2020. aasta riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Hispaaniale esitatud soovituste järelmeetmeid. Lisaks nende asjakohasusele Hispaania eelarve- ja sotsiaal-majanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast võttis ta arvesse ka nende vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust tugevdada liidu üldist majandusjuhtimist riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panuse andmise kaudu.

               (32)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus
                  9
                kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1.

               (33)Nõukogu on komisjoni põhjalikust analüüsist ja kõnealusest hindamisest lähtudes 2020. aasta riikliku reformikava ja 2020. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud. Praegustes soovitustes võetakse arvesse vajadust tulla pandeemiaga toime ja edendada taastumist, mis on esimene vajalik samm, et tasakaalustamatuse saaks kõrvaldada. Soovitused, milles käsitletakse otseselt makromajanduslikku tasakaalustamatust, mille komisjon tegi kindlaks määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel, kajastuvad soovitustes 1, 2 ja 4,

               SOOVITAB Hispaanial võtta 2020. ja 2021. aastal järgmisi meetmeid:

               1.Võtta kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et reageerida pandeemiale tulemuslikult ning toetada majandust ja taastumist. Kui majandustingimused võimaldavad, viia ellu eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada keskpikas perspektiivis usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Suurendada tervishoiusüsteemi vastupanuvõimet ja suutlikkust seoses tervishoiutöötajate, elutähtsa meditsiinivarustuse ja taristuga.

               2.Toetada tööhõivet töökohtade säilitamise kavade, tulemuslike värbamisstiimulite ja oskuste arendamise abil. Tõhustada töötuskaitset, eelkõige ebatüüpilistes töösuhetes olevate töötajate puhul. Parandada miinimumsissetuleku tagamise skeemide ja peretoetuste ulatust ja piisavust ning juurdepääsu digiõppele.

               3.Tagada, et meetmeid likviidsuse pakkumiseks väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele rakendataks tulemuslikult, muu hulgas vältides maksetega hilinemist. Kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, et toetada majanduse taastumist. Keskenduda investeeringute tegemisel üleminekule rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale, eelkõige teadusuuringute ja innovatsiooni edendamisele, energia puhtale ja tõhusale tootmisele ja kasutamisele, energiataristule, veemajandusele, jäätmekäitlusele ja säästvale transpordile.

               4.Parandada eri valitsustasandite vahelist koordineerimist ja tugevdada riigihangete raamistikku, et taastumist tõhusalt toetada.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)

                        ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

                     (3)

                        SWD(2020) 508 final.

                     (4)

                        ELT C 301, 5.9.2019, lk 117.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. märtsi 2020. aasta määrus (EL) 2020/460, millega muudetakse määruseid (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 508/2014 seoses erimeetmetega investeeringute kaasamiseks liikmesriikide tervishoiusüsteemidesse ja muudesse majandussektoritesse, et reageerida COVID‐19 puhangule (koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus) (ELT L 99, 31.3.2020, lk 5), ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2020. aasta määrus (EL) 2020/558, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1301/2013 ja (EL) nr 1303/2013 seoses erimeetmetega erandliku paindlikkuse lubamiseks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamisel, et reageerida COVID‐19 puhangule (ELT L 130, 24.4.2020, lk 1).

                     (8)

                        SWD(2020) 508 final.

                     (9)

                        Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,20.5.2020
            COM(2020) 508 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Kreeka 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Kreeka 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Kreeka 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Kreeka 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 5 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta,
                  2
                eriti selle artikli 6 lõiget 1,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)17. detsembril 2019 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. 17. detsembril 2019 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles nimetati Kreekat ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta.

               (2)26. veebruaril 2020 avaldati 2020. aasta aruanne Kreeka kohta
                  3
               . Selles hinnati Kreeka edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste
                  4
                täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud soovituste järelmeetmeid ja Kreeka edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi, mille tulemused avaldati samuti 26. veebruaril 2020. Komisjon järeldas oma analüüsi põhjal, et Kreekal esineb ülemäärane makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige on tasakaalustamatus seotud suure valitsemissektori võlaga, suurte viivislaenudega pankade bilansis ja välissektoriga, arvestades endiselt vähest potentsiaalset kasvu ja suurt tööpuudust.

               (3)11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu Euroopa Liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise,
                  5
                milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil.

               (4)Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peavad olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli.

               (5)20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta
                  6
               . Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud klausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon jagas oma teatises nõukoguga seisukohta, et arvestades COVID-19 puhangust tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, võimaldab praegune olukord klausli aktiveerida. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul teha komisjoni soovituse alusel otsuse võtta vastu muudetud eelarvekurss. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid.

               (6)Jätkuvaid meetmeid on vaja pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning tehes kriisist põhjalikud järeldused.

               (7)COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida ühtne turg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleb ühtse turu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada, niipea kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusektoris on vaja kriisiks valmisoleku kavasid, mis hõlmavad eelkõige täiustatud hankestrateegiaid, mitmekesistatud tarneahelaid ja elutähtsa varustuse strateegilisi varusid. Need on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamised elemendid.

               (8)Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke,
                  7
                et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Kreekat julgustatakse neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata probleemidest kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid.

               (9)Pandeemia sotsiaal-majanduslikud tagajärjed jaotuvad erinevate spetsialiseerumismustrite tõttu Kreeka piirkondade vahel tõenäoliselt ebaühtlaselt, eelkõige suurel määral turismist sõltuvates piirkondades ja üldisemalt vahetut ettevõtete ja klientide kontakti nõudvates sektorites. Sellega kaasneb märkimisväärne oht piirkondlike ja territoriaalsete erinevuste suurenemiseks Kreekas, mis süvendab juba täheldatud ja finantskriisi aastatel veelgi intensiivistunud suundumust, et erinevused pealinna ning eelkõige saare- ja mägipiirkondade vahel kasvavad. Arvestades ohuga, et liikmesriikidevaheline lähenemisprotsess võib ajutiselt seiskuda, nõuab praegune olukord sihipäraseid poliitikameetmeid.

               (10)30. aprillil 2020 esitas Kreeka oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 2020. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (11)Kreeka suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning võlareeglit.

               (12)Valitsuse 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt nominaalne eelarvepositsioon halveneb: eelarveülejääk 1,5 % SKPst 2019. aastal muutub 2020. aastal puudujäägiks 4,7 % SKPst. Prognooside kohaselt väheneb eelarvepuudujääk 2021. aastal 0,2 %-le SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis 2019. aastal vähenes 176,6 %-le SKPst, peaks 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt suurenema 2020. aastal 188,8 %ni. Eelarveprognooside aluseks on riigipõhised riskid, nimelt pooleliolevad kohtuvaidlused ja avaliku teenindamise kohustused. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus.

               (13)Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Kreeka võtnud eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti palju mõjutatud inimestele ja sektoritele. 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt oli nende eelarvemeetmete maht 5,4 % SKPst. Nende meetmete hulka kuuluvad ajutine majanduslik toetus palgatöötajatele, füüsilisest isikust ettevõtjatele, üksikettevõtetele ja teatavatele pandeemiast mõjutatud vabadele elukutsetele, tagasimakstavate ettemaksete tasumine vähenenud käibega äriühingutele, sotsiaalkindlustusmaksete tasumine töötajate eest, kelle tööleping on peatatud, maksude ja sotsiaalkindlustusmaksete, sealhulgas maksude osamaksete tasumise edasilükkamine vähemalt kolmeks kuuks kõigile koroonaviiruse pandeemiast mõjutatud äriühingutele, füüsilisest isikust ettevõtjatele ja palgatöötajatele, intressitoetus väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele antud laenudelt ning suuremad tervishoiukulud. Lisaks on Kreeka teatavaks teinud meetmed, millel ei ole otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad toetada ettevõtete likviidsust. Need meetmed hõlmavad pangalaenude toetamiseks rahalise tagatise andmist, mida jagatakse Kreeka Arengupanga kaudu. Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosis käsitatakse maksude edasilükkamist siiski ka likviidsusmeetmena, millel ei ole 2020. aastal negatiivset mõju eelarvele. Üldiselt on Kreeka võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni teatises „Euroopa koordineeritud majanduslikud meetmed COVID-19 puhangule reageerimiseks“. Nende meetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis.

               (14)Kui poliitikat ei muudeta, on Kreeka valitsemissektori eelarvepuudujääk komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal 6,4 % SKPst ja 2021. aastal 2,1 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse on prognooside kohaselt 2020. aastal 196,4 % ja 2021. aastal 182,6 % SKPst.

               (15)Kuna Kreeka ei järginud 2019. aastal võlareeglit ning kavatses 2020. aastal ületada eelarvepuudujäägi kontrollväärtust (3 % SKPst), esitas komisjon 20. mail 2020 aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande. Kokkuvõttes nähtub analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/1997 määratletud võlakriteerium on täidetud, ent puudujäägikriteerium ei ole täidetud.

               (16)Mis puutub COVID-19 pandeemiasse, siis näib Kreeka õigeaegne reageerimine ja piirangute jõustamine olevat tõhus tegutsemisviis, võttes arvesse, et seni on kinnitust leidnud nakatumiste arv olnud üsna väike. Samas eeldatakse, et COVID-19 kriisi majanduslik mõju on tõsine, sest võrreldes teiste liikmesriikidega sõltub Kreeka suurel määral oma turismi- ja transpordisektorist. Turismisektoris võib Kreeka võrreldes 2019. aastaga kaotada suure osa tuludest. Turism on Kreeka majanduse kõige olulisem teenuste ekspordi osa ja moodustas 45 % teenuste ekspordist. Lisaks mõjutab nõudluse vähenemine eeldatavasti ka laevandussektorit, mille arvele langeb 40 % teenuste ekspordist, sest ülemaailmne kaubandus aeglustub pandeemia tõttu. Piirangumeetmete, väiksema netotulu ja suurenenud töötuse tõttu peaks sisenõudlus märkimisväärselt vähenema.

               (17)COVID-19 puhanguga silmitsi seistes käivitas Kreeka oma riikliku pandeemiakava ja kehtestas kiiresti enneolematute meetmete kogumi, sealhulgas range karantiini ja sotsiaalse distantseerumise, eelkõige nende jaoks, keda kahtlustatakse kokkupuutes viirust kandvate inimestega. Ametiasutused võtsid mitmesuguseid meetmeid, et leevendada majanduslikku ja sotsiaalset mõju kuni 10,5 % ulatuses SKPst 2020. aastal. Meetmed hõlmavad 5 % ulatuses SKPst fiskaalmeetmeid, mille mõju eelarvele on 3,7 % SKPst, ning lisaks 1,9 % ulatuses SKPst ajutisi maksude edasilükkamisi ja rahalist tagatist kommertspankadele, mis võivad anda kuni 3,6 % SKPst täiendavaid uusi laene. Avaliku tervishoiuteenuse sektor on saanud ühekordse 273 miljoni euro suuruse kapitalisüsti, mis hõlmab näiteks 2 000 täiendava tervishoiusektoritöötaja palkamist, tervishoiuga seotud seadmete ja varustuse ostmist ning tugevdatud sõeluuringuid.

               (18)COVID-19 pandeemiaga tõhusaks toimetulekuks tuleb parandada tervishoiusüsteemi suutlikkust, kättesaadavust ja vastupanuvõimet. Eratervishoiuteenuste otsemaksed ja mitteametlikud maksed, mis on tihedalt seotud haiglate ebatõhusa juhtimisega, on endiselt suured. See põhjustab ebavõrdsust. Endiselt on probleemiks juurdepääs tervishoiuteenustele ja inimeste endi väidetavad rahuldamata tervishoiuvajadused on ühed suurimad ELis, kusjuures esinevad suured erinevused sissetulekurühmade ja tööhõiveseisundi järgi. Omaosalusi ei ole piisavalt hinnatud, et kaitsta haavatavaid rühmi. Seda süvendab ülepakkumine ja seega sageli liiga kallite ravimite ületarbimine. Selle probleemi lahendamiseks rakendab Kreeka ambitsioonikat esmatasandi arstiabi reformi, et tagada lühikeses perspektiivis juurdepääs kvaliteetsetele põhiteenustele, ning pikemas perspektiivis ulatuslikku väravahisüsteemi kogu elanikkonnale. Esimesed märgid viitavad sellele, et see on kodanike kaitsmisel ja viiruse leviku piiramisel keskse tähtsusega, tagades süsteemi täieliku suutlikkuse ravida patsiente vastavalt nende vajadustele. Tervishoiukulutuste jaoks ei ole veel leitud jätkusuutlikku lahendust, sest riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tagab peamiselt tagasinõuete süsteem, mis on ebapiisavate struktuurimeetmete tõttu üha suurema surve all. Hoolimata hiljuti võetud julgustavatest meetmetest on tsentraliseeritud hanked endiselt nõrgad. 2018. aastal olid avaliku sektori kulutused tervishoiule alla ELi keskmise, isegi kui võtta arvesse tagasinõuete väärtust, mis lisab ligikaudu 1 % SKPst. Tervishoiusüsteemi tulemuslikkuse, juurdepääsetavuse ja üldise vastupanuvõime parandamiseks on vaja suuremat tõhusust ja täiendavaid rahalisi vahendeid.

               (19)On vaja meetmeid, et leevendada COVID-19 kriisi mõju töötajatele ja ettevõtetele. Komisjoni prognoosi kohaselt suureneb töötus 2020. aastal 19,9 %ni ja väheneb 2021. aastal 16,8 %-le. Kreeka on juba kehtestanud tööjõukulude vähendamise ajutise kava ettevõtetele, kelle tegevus on peatunud või tõsiselt mõjutatud, kaitstes samal ajal töölepinguid ja pakkudes asjaomastele töötajatele sissetulekutoetust. Samas tervikliku lühendatud tööaja kava rakendamine pakuks jätkusuutlikumat ja paindlikumat lahendust ning ametiasutused on selles suunas samme astunud. Selline kava võimaldaks ettevõtetel vähendada tööaega vastavalt sellele, mil määral nende tegevus on piiratud, säilitades samal ajal tööstusharude tegevuse ja takistades ajutiste koondamiste muutumist struktuurseks. Paindliku töökorralduse, näiteks kaugtöö laiendamine, mis on Kreekas võrreldes teiste liikmesriikidega seni olnud piiratud, aitaks samuti säilitada majandustegevust ja töökohti piirangute ja sotsiaalse distantseerumise ajal.

               (20)COVID-19 kriis võib taas halvendada suure osa elanikkonna sotsiaalset olukorda ja süvendada sissetulekute ebavõrdsust. Enne pandeemia puhangut oli vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus elavate Kreeka elanike osakaal endiselt üks suuremaid ELis, seejuures lapsed ja tööealised inimesed on suuremas ohus kui eakad. Suureks probleemiks on olnud ka palgavaesus, juurdepääs taskukohasele eluasemele ja energiaostuvõimetus. Kriisi mõju leevendamiseks on äärmiselt oluline pakkuda piisavat sissetuleku asendust kõigile mõjutatud töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele, sealhulgas neile, kellel on ebapiisav juurdepääs sotsiaalkaitsele. Samuti on oluline toetada kõige haavatavamaid inimesi, sealhulgas mitteaktiivseid inimesi ja deklareerimata töötajaid, tugevdades sotsiaalseid turvavõrgustikke. Kuna esineb tõenäosus, et rohkem inimesi hakkab taas sõltuma peamistest turvavõrkudest, on oluline parandada miinimumsissetulekutoetuse piisavust. Enim puudust kannatavatele ja haavatavatele rühmadele, sealhulgas puuetega inimestele, pagulastele ja varjupaigataotlejatele, on vaja tagada ulatuslik juurdepääs sotsiaalteenustele. Lisaks ei ole pikaajalise hoolduse teenused piisavalt arenenud. Samuti peaks Kreeka veelgi edendama taskukohaste eluasemete kättesaadavust, eelkõige vaesuse ohus olevate leibkondade jaoks, võttes kasutusele näiteks haavatavate koduomanike hüpoteegiga abistamise kava.

               (21)COVID-19 kriis on peatanud viimastel aastatel täheldatud positiivse arengu tööturul ja töötus on taas suurenemas. Selleks et toetada tööhõive kindlat taastumist kriisijärgsel perioodil, peab Kreeka viima lõpule reformid, eelkõige koolitusprogrammid, et suurendada inimeste tööturule toomise poliitika tõhusust. Oluline on suurendada riikliku tööturuasutuse suutlikkust pakkuda tööotsijatele pidevat ja individuaalset tuge. Kreeka peab pöörama erilist tähelepanu noortele ja naistele, keda töövõimaluste puudumine rohkem mõjutab. Samuti on võimalik parandada sotsiaaldialoogi, toetades sotsiaalpartnerite aktiivset ja sisulist kaasamist poliitika kujundamisse, sealhulgas COVID-19 kriisi mõjusid käsitlevate meetmete kujundamisse ja rakendamisse. Valitsus peaks suunama oma jõupingutused kõigi inimeste põhioskuste parandamisele. Väga oluline on pöörata tähelepanu kehvadele õpitulemustele, ajakohastada kutseharidust ja -õpet ning suurendada täiskasvanuharidust. Oskuste tööturu vajadustele mittevastavuse vähendamiseks ja tööturu taastumise kiirendamiseks on väga tähtis suurendada hariduse ja koolituse kvaliteeti ja vastavust tööturu vajadustele.

               (22)Jätkusuutliku likviidsustoetuse, sealhulgas käibekapitali pakkumine mõjutatud ettevõtjatele, eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd) ning mikroettevõtjatele, peamiselt laenude ja tagatiste kaudu, on olnud valitsuse prioriteet alates COVID-19 puhangule reageerimise algusest. Riigiabi ajutise raamistiku alusel on Kreeka kehtestanud kolm kava ettevõtete kapitali likviidsuse suurendamiseks: i) tagasimakstavaid ettemakseid hõlmav kava; ii) rahalise tagatise kava pangalaenude tagamiseks; ja iii) lühiajaliste laenude intressitoetuse kava. On oluline, et pangandussektor täidaks selles protsessis – ametiasutuste toetusel – oma vahendajarolli vajaliku krediidivoo säilitamisel, tuginedes asjakohasele krediidiriski hindamisele ja usaldusväärsetele krediidistandarditele, andes samal ajal täpselt aru varade kvaliteedi halvenemisest. Pangandussektori suutlikkuse toetamine, et pakkuda jätkusuutlikke võla restruktureerimise lahendusi kriisist mõjutatud elujõulistele laenuvõtjatele, on väga oluline, et tagada varade kvaliteet ja samal ajal toetada majanduse taastumist.

               (23)Majanduse taastumise toetuseks on oluline kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, sealhulgas asjakohaste reformide kaudu. Majanduskasvu soodustavate investeeringute suurendamine prioriteetsetes sektorites on tähtis pikaajalise majanduskasvu toetamiseks ja piirkondliku ebavõrdsuse vähendamiseks. 2019. aastal oli avaliku sektori investeeringute maht kavandatust väiksem rohkem kui 1 % SKPst, mis oli eelmiste aastate mahajäämusega sarnane. Ametiasutused hakkasid lahendama püsiva alakasutamise probleemi, koostades „riikliku arengukava“, et tugevdada toetatavate projektide arendamist, juhtimist, rahastamist ja rakendamist reguleerivaid eeskirju, ning tegevuskava avaliku sektori investeeringute prognoosimise ja järelevalve parandamiseks. Arvestades avaliku sektori investeeringute olulist rolli majanduse taastumisel pärast COVID-19 kriisi, on äärmiselt oluline tegeleda allesjäänud haldustakistustega ja luua uute projektide register. Sihtotstarbelise projektide ettevalmistamise rahastu loomine võiks veelgi parandada ja kiirendada avaliku sektori investeeringuid. Avaliku sektori investeeringute tõhusam rakendamine stimuleeriks tänu mitmekordistavale mõjule majanduskasvu veelgi. Kreeka saaks kasu ka tõhusamatest ja jätkusuutlikumatest riigihangetest, mis on lahutamatu osa tema jõupingutustest parandada ja ratsionaliseerida avaliku sektori kulutusi ning tagada konkurentsivõimeline ettevõtluskeskkond. See nõuaks tuvastatud puuduste, näiteks põhjendamatult madala hinnaga pakkumiste püsiva nähtuse käsitlemist asjakohaste õigus- ja haldusmeetmete abil.

               (24)Kreeka majanduse taastumiseks on vaja kõrvaldada ka mõned pikaajalised probleemid ja kasutada ära võimalikke tulevasi võimalusi. Märkimisväärsete investeerimisvajadustega sektorite hulka kuuluvad transport ja logistika, kus on vaja eelkõige toetust raudtee, liiklusohutuse ja ühendveosõlmede ajakohastamiseks, samuti tahkete jäätmete ja asulareovee käitlemiseks, mis nõuab keskkonnasäästlikke investeeringuid. Kreeka üleminek kliimaneutraalsele majandusele eeldab pikema aja jooksul ulatuslikke era- ja avaliku sektori investeeringuid. Kavandatud investeeringuid, näiteks väikesemahulisi projekte energiatõhususe, hoonete renoveerimise ja taastuvenergia valdkonnas, võiks teha võimalikult varakult ja need võivad aidata kaasa majanduse taastumisele pärast COVID-19. Keskpika perioodi taastamismeetmete ettevalmistamisele võivad kasuks tulla liikmesriikide riiklikes energia- ja kliimakavades, ühishuviprojektide loendites ja taristu arengukavades kavandatud investeeringud. Seotud investeeringud võiksid hõlmata piiriüleseid ühendusi energia importimiseks ja eksportimiseks naaberliikmesriikide vahel, et tagada jätkusuutlik energiavarustus inimestele ja ettevõtjatele Kreekas, ning meetmeid, et tagada õiglane üleminek piirkondades, mida Kreeka ambitsioonikas kava pruunsöel põhinevast elektritootmisest loobumiseks enim mõjutab. Õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Kreekal lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige riigiaruande D lisaga hõlmatud territooriumidel
                  8
               . See võimaldaks Kreekal kõnealuseid vahendeid võimalikult hästi kasutada.

               (25)Varasematel aastatel tehtud mõningatest edusammudest hoolimata peab Kreeka kiirendama jõupingutusi oma digitaalvaldkonna tulemuslikkuse parandamiseks, sealhulgas digitaalsete vahendite ja teenuste kasutuselevõtu kaudu avalikus halduses, kohtusüsteemis ja ettevõtetes. Pärast COVID-19 puhangut mitme digitaalteenuse kasutuselevõtuga saavutatud edu säilitamine ja kinnistamine on avaliku halduse ja majanduse taastumise etapis eriti oluline. Strateegiline lähenemisviis digitehnoloogia kasutamise kiirendamiseks kõigis majandussektorites, sealhulgas avalikus halduses, ning erinevate infosüsteemide, eelkõige turujärelevalve andmebaasi koostalitlusvõime aitaks ületada tootlikkuse erinevust euroala riikidega ja kergendada halduskoormust. Prioriteediks on ka väga suure läbilaskevõimega võrkude kättesaadavuse parandamine ja ülikiire internetiühenduse kasutuselevõtt. Digioskuste poolest jääb Kreeka alla ELi keskmise, sest 2019. aastal näis ainult 51 %-l 16–74aastastest inimestest olevat vähemalt elementaarsed digioskused, samas kui ELi keskmine oli 58 %. Digioskuste täiendamine võimaldab kõigile Kreekas võrdset juurdepääsu e-teenustele, aitab ettevõtetel tõhusalt kasutada kaugtööd ja e-vahendeid ning võimaldab kõigil nii koolide, ülikoolide kui ka täiskasvanuhariduse õppuritel täielikult kaugõppes osaleda. Erilist tähelepanu tuleks pöörata ebasoodsatest oludest pärit inimestele, sealhulgas pagulastele ja varjupaigataotlejatele, ning kõrvalistes ja maapiirkondades elavatele inimestele.

               (26)Pärast Euroopa stabiilsusmehhanismi raames pakutava finantsabiprogrammi edukat lõpuleviimist 2018. aastal kohaldatakse Kreeka suhtes kooskõlas määrusega (EL) nr 472/2013 tõhustatud järelevalvet. Tõhustatud järelevalve alustamine Kreeka üle
                  9
                kinnitab asjaolu, et Kreeka peab keskpikas perspektiivis jätkama selliste meetmete võtmist, mille eesmärk on tegeleda makromajandusliku tasakaalustamatuse võimalike allikatega, rakendades samal ajal struktuurireforme jõulise ja kestliku majanduskasvu toetamiseks. Kreeka võttis 22. juunil 2018 eurorühma ees kohustuse jätkata kõigi peamiste programmi raames vastu võetud reformidega kuni nende lõpuleviimiseni. Lisaks on Kreeka võtnud kohustuse rakendada erimeetmeid eelarvepoliitika, sealhulgas struktuurse eelarvepoliitika, sotsiaalse heaolu, finantsstabiilsuse, töö- ja tooteturgude, erastamise, kohtusüsteemi toimimise, avaliku halduse ja korruptsioonivastase võitluse valdkonnas. Need struktuurireformid on Kreeka majanduse taaskäivitamiseks tehtavate jõupingutuste jaoks üha olulisemad. Nende reformide edukas rakendamine ja lõpuleviimine peaks aitama märkimisväärselt kaasa Kreeka majanduskasvu toetamisele keskpikas ja pikas perspektiivis. Kreeka on kohustatud esitama kord kvartalis aruande oma edusammude kohta tõhustatud järelevalve alla kuuluvate kohustuste täitmisel ning positiivne aruanne võib kord poolaastas tuua kaasa võlakergendusmeetmed, mille väärtus on 0,7 % SKPst aastas. Eurorühm otsustas vastavalt 2019. aasta aprillis ja 2019. aasta detsembris teha poliitikaga seotud tingimustel põhinevate võlameetmete esimesed osamaksed 970 miljoni euro ja 767 miljoni euro väärtuses. Kuues tõhustatud järelevalve aruanne Kreeka edusammude kohta kohustuste täitmisel avaldati 20. mail 2020.

               (27)Kuigi praegustes soovitustes keskendutakse pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta tsükli jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate soovituste kohta. Viimati nimetatud soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika rahastamise strateegilisel kavandamisel pärast 2020. aastat, sealhulgas praeguse kriisiga seotud leevendusmeetmete ja väljumisstrateegiate puhul.

               (28)Eelkõige on praeguses olukorras äärmiselt oluline keskenduda jätkuvalt pankade restruktureerimisele, et säilitada finantsstabiilsus ja vabastada pangandussektori suutlikkus, mis võimaldaks rahastada majanduse taastumist. Pangandussektor on muutunud vastupidavamaks, mille tulemusena kaotati 2019. aasta septembris kapitalikontroll, kuid varasemad riskid ja probleemid on endiselt suured. Need hõlmavad endiselt suurt hulka viivislaene, kapitalinõuetega kooskõlas olevat kapitalipositsiooni, mis on siiski on lühikeses perspektiivis silmitsi kasvava kapitalinõudlusega, ning laenukasvust sõltuvat vähest kasumlikkust. Selle tulemusena on Kreeka pangad eriti ohustatud rahastamiskulude suurenemisest ja varade kvaliteedi uuest halvenemisest COVID-19 pandeemia tõttu. Viivislaenude järelturu jätkuva toimimise edendamine koos uute laenude andmise ja elujõuliste pikaajaliste laenude restruktureerimisega kooskõlas mõistlike krediidistandarditega võib mängida olulist rolli kahetise eesmärgi saavutamisel, milleks on leevendada puhangu mõju varade kvaliteedile, võideldes samal ajal viivislaenude järelmõjuga. Oluline samm selles suunas võib olla õigusraamistiku reform, mis võimaldab võlakohustused täitmata jätnud laenuvõtjatel tagatisest tulenevaid kohustusi piiramatult täitmisele pöörata.

               (29)Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades allpool esitatud soovituste täieliku rakendamise, aitab Kreeka kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus.

               (30)Majandus- ja rahaliidu riikide vaheline tihe koordineerimine on väga oluline, et COVID-19 majanduslikust mõjust kiiresti taastuda. Pidades silmas, et Kreeka on liikmesriik, mille rahaühik on euro, ja võttes arvesse eurorühma poliitilisi suuniseid, peaks Kreeka tagama, et tema poliitika jääks kooskõlla euroala käsitlevate soovitustega ja oleks kooskõlastatud teiste euroala liikmesriikide poliitikaga.

               (31)Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Kreeka majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta stabiilsusprogrammi ja 2020. aasta riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Kreekale esitatud soovituste järelmeetmeid. Komisjon ei ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Kreeka eelarve- ja sotsiaal-majanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka seda, mil määral need vastavad liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist.

               (32)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus
                  10
                kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1.

               (33)Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta riikliku reformikavaga ja 2020. aasta stabiilsusprogrammiga tutvunud. Käesolevates soovitustes võetakse arvesse vajadust võidelda pandeemiaga ja hõlbustada majanduse taastumist, mis on esimene vajalik samm tasakaalustamatuse korrigeerimiseks. Soovitused, milles käsitletakse otse komisjoni poolt määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 kohaselt kindlaks tehtud makromajanduslikku tasakaalustamatust, kajastuvad soovitustes 1, 2, 3 ja 4,

               SOOVITAB Kreekal võtta 2020. ja 2021. aastal järgmisi meetmeid.

               1.Kooskõlas üldise vabastusklausliga võtta kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida pandeemiale, toetada majandust ja tagada selle taastumine. Kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Tugevdada tervishoiusüsteemi vastupanuvõimet ning tagada piisav ja võrdne juurdepääs tervishoiuteenustele.

               2.Leevendada kriisi mõju tööhõivele ja sotsiaalvaldkonnale, sealhulgas rakendades selliseid meetmeid nagu lühendatud tööaja kavad ja tagades tõhusa aktiveerimistoetuse.

               3.Võtta kiiresti meetmeid, et tagada likviidsus ning jätkuv krediidi- ja muu rahastamise voog majandusse, keskendudes eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, keda kriis kõige rohkem mõjutab. Kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, et toetada majanduse taastumist. Keskenduda investeeringute tegemisel rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale üleminekule, eelkõige ohutule ja kestlikule transpordile ja logistikale, energia keskkonnahoidlikule ja tõhusale tootmisele ja kasutamisele, keskkonnataristule ning digitaristu ja oskuste väga suurele suutlikkusele. Suurendada avaliku halduse tõhusust ja digiteerimist ning edendada ettevõtete üleminekut digitehnoloogiale.

               4.Jätkata ja viia lõpule reformid kooskõlas eurorühma 22. juuni 2018. aasta kohtumisel võetud programmijärgsete kohustustega, et taaskäivitada majanduse jätkusuutlik taastumine pärast COVID-19 puhangust tingitud piirangute järkjärgulist leevendamist.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ELT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)

                        ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

                     (3)

                        SWD(2020) 507 final 2.

                     (4)

                        ELT C 301, 5.9.2019, lk 117.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. märtsi 2020. aasta määrus (EL) 2020/460, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 508/2014 seoses erimeetmetega investeeringute kaasamiseks liikmesriikide tervishoiusüsteemidesse ja muudesse majandussektoritesse, et reageerida COVID‐19 puhangule (koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus), (ELT L 99, 31.3.2020, lk 5) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2020. aasta määrus (EL) 2020/558, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1301/2013 ja (EL) nr 1303/2013 seoses erimeetmetega erandliku paindlikkuse lubamiseks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamisel, et reageerida COVID‐19 puhangule (ELT L 130, 24.4.2020, lk 1).

                     (8)

                        SWD(2020)507 final 2.

                     (9)

                        Komisjoni 11. juuli 2018. aasta rakendusotsus (EL) 2018/1192, mis käsitleb tõhustatud järelevalve kasutuselevõtmist Kreeka suhtes (ELT L 211, 22.8.2018, lk 1), ja komisjoni 20. veebruari 2019. aasta rakendusotsus (EL) 2019/338, mis käsitleb Kreeka üle tehtava tõhustatud järelevalve pikendamist (ELT L 60, 28.2.2019, lk 17).

                     (10)

                        Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.