title: 2012/73/EL: Komisjoni soovitus, 6. veebruar 2012 , varajase hoiatuse ja reageerimise süsteemi (EWRS) andmekaitsesuuniste kohta (teatavaks tehtud numbri K(2012) 568 all)  EMPs kohaldatav tekst

text:
               9.2.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 36/31

         KOMISJONI SOOVITUS,
   6. veebruar 2012,
   varajase hoiatuse ja reageerimise süsteemi (EWRS) andmekaitsesuuniste kohta
   (teatavaks tehtud numbri K(2012) 568 all)
   (EMPs kohaldatav tekst)
   (2012/73/EL)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artiklit 292,
   olles konsulteerinud Euroopa Andmekaitseinspektoriga
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 1998. aasta otsusega nr 2119/98/EÜ, millega moodustatakse ühenduses epidemioloogilise seire ja nakkushaiguste tõrje võrgustik, (1) loodi ühenduses epidemioloogilise seire ja nakkushaiguste tõrje võrgustik ning varajase hoiatuse ja reageerimise süsteem (edaspidi „EWRS”) nende haiguste profülaktikaks ja tõrjeks.

               (2)

               Komisjon võttis oma 22. detsembri 1999. aasta otsusega 2000/57/EÜ varajase hoiatuse ja reageerimise süsteemi kohta nakkushaiguste profülaktikaks ja tõrjeks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusele 2119/98/EÜ (2) vastu EWRSi rakendussätted, mille eesmärk on luua asjakohaste vahendite abil struktureeritud ja püsiv teabevahetus komisjoni ja pädevate tervisekaitseasutuste vahel, kes vastutavad Euroopa Majanduspiirkonda kuuluvates liikmesriikides selliste meetmete kindlaksmääramise eest, mida võib olla vaja rahvatervise kaitsmiseks ning nakkushaiguste leviku ärahoidmiseks ja peatamiseks (3).

               (3)

               Õigust isikuandmete kaitsele tunnustatakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, eriti selle artiklis 8.

               (4)

               Lisaks peab elektrooniline teabevahetus liikmesriikide vahel ning liikmesriikide ja komisjoni vahel toimuma kooskõlas isikuandmete kaitse eeskirjadega, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (4) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määruses (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (5).

               (5)

               Komisjoni 10. juuli 2009. aasta otsusega 2009/547/EÜ, millega muudetakse otsust 2000/57/EÜ varajase hoiatuse ja reageerimise süsteemi kohta nakkushaiguste profülaktikaks ja tõrjeks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusele 2119/98/EÜ, (6) kehtestati spetsiaalsed kaitsemeetmed isikuandmete vahetamiseks liikmesriikide vahel kontaktide jälgimise menetluse raames, et teha kindlaks nakatunud ja potentsiaalselt ohustatud isikud selliste nakkushaigustega seotud juhtumite puhul, millel on potentsiaalne ELi mõõde.

               (6)

               Euroopa Andmekaitseinspektor esitas 26. aprillil 2010. aastal eelkontrolli käsitleva arvamuse, (7) milles kutsus üles täpsustama erinevate EWRSis osalejate vastutust ning nõuetekohaselt käsitlema põhiõigusi mõjutada võivaid riske, mis kaasnevad kontaktide jälgimise andmete ulatuslikuma töötlemisega suurte pandeemiliste terviseohtude korral tulevikus.

               (7)

               Võttes arvesse Euroopa Andmekaitseinspektori arvamuses esitatud soovitusi, on komisjon välja töötanud EWRSi andmekaitsesuuniste kogumi, mille abil peaks saama selgitada süsteemi erinevate osalejate vastavaid rolle, ülesandeid ja kohustusi ning sel moel kindlustada eespool nimetatud andmekaitse-eeskirjade tõhus järgimine ja tagada selge teabe andmine ja kergesti kättesaadavate mehhanismide olemasolu, et andmesubjektid saaksid oma õigusi kasutada,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

               1.

               Liikmesriigid peaksid juhtima EWRSi kasutajate tähelepanu käesoleva soovituse lisas esitatud suunistele.

               2.

               EWRSi riiklikke pädevaid asutusi tuleks innustada võtma ühendust oma riiklike andmekaitseasutustega, et saada neilt suuniseid ja abi selle kohta, kuidas oleks neid suuniseid siseriiklike õigusaktide kohaselt kõige parem rakendada.

               3.

               Liikmesriikidel soovitatakse anda Euroopa Komisjonile tagasisidet lisas esitatud suuniste rakendamise kohta hiljemalt kahe aasta jooksul pärast käesoleva soovituse vastuvõtmist. Seda tagasisidet jagatakse Euroopa Andmekaitseinspektoriga ning komisjon võtab seda arvesse, et hinnata EWRSi andmekaitse taset ning samuti mis tahes tulevaste meetmete sisu ja ajakohasust, sealhulgas õigusaktide võimaliku vastuvõtmise vajalikkust.

               4.

               Käesolev soovitus on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 6. veebruar 2012

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         John DALLI

      (1)  EÜT L 268, 3.10.1998, lk 1.

      (2)  EÜT L 21, 26.1.2000, lk 32.

      (3)  EWRSi kasutavad liikmesriikide pädevad tervisekaitseasutused rahvatervist ähvardavatest konkreetsetest ohtudest (juhtumitest) teatamiseks, nagu need on määratletud otsuse 2000/57/EÜ I lisas.

      (4)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

      (5)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

      (6)  ELT L 181, 14.7.2009, lk 57.

      (7)  Euroopa Andmekaitseinspektori 26. aprilli 2010. aasta eelkontrolli käsitlev arvamus varajase hoiatuse ja reageerimise süsteemi kohta, millest Euroopa Komisjon teatas 18. veebruaril 2009. aastal (juhtum C 2009-0137). Avaldus on avaldatud Euroopa andmekaitseinspektori veebisaidil järgmisel aadressil: http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Supervision/Priorchecks/Opinions/2010/10-04-26_EWRS_EN.pdf.

      LISA

         VARAJASE HOIATUSE JA REAGEERIMISE SÜSTEEMI (EWRS) ANDMEKAITSESUUNISED

      1.   SISSEJUHATUS
      EWRS on veebipõhine rakendus, mille Euroopa Komisjon on töötanud välja koostöös liikmesriikidega eesmärgiga luua struktureeritud ja püsiv teabevahetus komisjoni ja nende pädevate tervisekaitseasutuste vahel, kes vastutavad EMP liikmesriikides rahvatervise kaitsmiseks vajalike meetmete kindlaksmääramise eest. Alates 2005. aastast on EWRSiga ühendatud ka Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (edaspidi „ECDC”), mis on ELi amet (1).
      Koostöö riiklike terviseasutustega on väga oluline selleks, et parandada liikmesriikide suutlikkust ära hoida nakkushaiguste võimalikku levikut ELis ning samuti nende asutuste valmisolekut reageerida koordineeritud moel ja õigel ajal nakkushaiguste põhjustatud juhtumitele, mis on või võivad saada ohuks rahvatervisele.
      Varasemad SARSi, pandeemilise gripi A(H1N1) ja muude nakkushaiguste puhangud on selgelt näidanud, kuidas senitundmatud haigused võivad kiiresti levida, tuues kaasa suure suremuse ja haigestumuse. Reisimise lihtsus ja ülemaailmne kaubandus hõlbustavad nakkushaiguste edasikandumist, sest haigused ei tunnista piire. Varajane avastamine ning tõhus teabevahetus ja koordineerimine Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil on olulised, et valitseda selliseid võimalikke olukordi ning ära hoida suurt kahju tekitavat sündmuste arengut.
      EWRS on kavandatud tsentraliseeritud mehhanismina, et liikmesriikidel oleks seoses juhtumitega, mis võivad ELis terviseohtu kujutada, võimalik saata hoiatusteateid, jagada teavet ja koordineerida oma reageerimist õigel ajal ja turvalisel moel.
      2.   SUUNISTE KOHALDAMISALA JA EESMÄRGID
      EWRSi haldamine ja kasutamine võib teatavatel juhtudel hõlmata isikuandmete vahetamist, kui asjakohastes õigusaktides on nii sätestatud (vt punkti 4 isikuandmete EWRSi kaudu vahetamise õiguslike aluste kohta).
      Isikuandmete vahetamine liikmesriikide pädevate terviseasutuste vahel peab olema kooskõlas üksikisikute kaitset isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumist käsitleva direktiivi 95/46/EÜ ülevõtmiseks vastu võetud siseriiklikes õigusnormides sätestatud isikuandmete kaitse eeskirjadega.
      Kuna EWRSi kasutajad ei ole andmekaitseeksperdid ega pruugi olla alati piisavalt teadlikud õigusnormides sätestatud andmekaitsenõuetest, on siiski soovitatav anda EWRSi kasutajatele suuniseid, milles selgitatakse EWRSi toimimist andmekaitse vaatenurgast kasutajasõbralikul ja lihtsalt mõistetaval viisil. Samuti on suuniste eesmärk suurendada liikmesriikides EWRSi kasutajate teadlikkust ja edendada nende hulgas parimaid tavasid ning ühtset ja järjepidevat lähenemisviisi andmekaitse-eeskirjade järgimise suhtes.
      Tuleb siiski märkida, et käesolevad suunised ei ole mõeldud põhjaliku ülevaate andmiseks kõigi EWRSiga seotud andmekaitseküsimuste kohta. Lisasuuniseid ja edasist abi võib saada liikmesriikide andmekaitseasutustelt (edaspidi „andmekaitseasutused”). Eelkõige julgustatakse EWRSi kasutajaid küsima oma vastavatelt andmekaitseasutustelt nõu selle kohta, mil moel oleks neid suuniseid riiklikul tasandil kõige parem rakendada, et tagada riigispetsiifiliste andmekaitsenõuete täielik järgimine. Andmekaitseasutuste loetelu ja kontaktandmed võib leida järgmiselt aadressilt:
      http://ec.europa.eu/justice/policies/privacy/nationalcomm/index_en.htm.
      Peale selle tuleb rõhutada, et käesolevad suunised ei kujuta endast ELi andmekaitsealaste õigusnormide autentset tõlgendust, sest liidu institutsionaalses süsteemis on ELi õiguse tõlgendamise ainupädevus antud Euroopa Kohtule.
      3.   KOHALDATAV ÕIGUS JA JÄRELEVALVE
      Kohaldatava õiguse kindlaksmääramine sõltub sellest, kes on EWRSi kasutaja. Eelkõige reguleeritakse isikuandmete töötlemist, mis toimub komisjonis ja ECDCs süsteemi haldamise ja toimimise raames (järgmistes punktides kirjeldatud ulatuses), määrusega (EÜ) nr 45/2001.
      Isikuandmete töötlemise suhtes EWRSi riiklikes pädevates asutustes kohaldatakse asjaomase riigi andmekaitsealaseid õigusakte, millega võeti üle direktiiv 95/46/EÜ. Tuleb märkida, et kõnealuses direktiivis on liikmesriikidele jäetud teatav tegutsemisvabadus direktiivi sätete siseriiklikku õigusesse ülevõtmiseks. Eelkõige võimaldab direktiiv liikmesriikidel kehtestada teatavatel juhtudel mitmest direktiivi sättest erandid või neist sätetest kõrvale kalduda. Samas võib EWRSi kasutaja suhtes kohaldatavates siseriiklikes andmekaitsealastes õigusnormides sätestada rangemad või riigipõhised andmekaitsenõuded, mida teiste liikmesriikide õigusaktides ei ole ette nähtud.
      Neid eripärasid arvesse võttes soovitatakse EWRSi kasutajatel arutada käesolevaid suuniseid oma vastavate andmekaitseasutustega, et tagada kõigi kohaldatavates siseriiklikes õigusaktides sätestatud nõuete järgimine. Näiteks võib liikmesriigiti olulisel määral erineda see, kui üksikasjalikku teavet tuleb andmesubjektidele anda andmete kogumise ajal; samuti võivad erineda üksikisikuid käsitlevate spetsiaalsetesse kategooriatesse kuuluvate isikuandmete (nt terviseandmed) töötlemise eeskirjad.
      Määrusest (EÜ) nr 45/2001 ja direktiivist 95/46/EÜ koosneva ELi andmekaitsealase õigusraamistiku üks peamine tunnus on, et selle üle teostavad järelevalvet riiklikud sõltumatud andmekaitseasutused. Isikuandmete töötlemist ELi institutsioonides ja asutustes kontrollib Euroopa Andmekaitseinspektor (edaspidi „andmekaitseinspektor”), (2) kuid isikuandmete töötlemist liikmesriikides füüsiliste või juriidiliste isikute, riigi ametiasutuste, ametite või muude organite poolt kontrollivad nende riikide vastavad andmekaitseasutused. Järelevalveasutustele on kõigis liikmesriikides antud volitused arutada kodanike kaebusi, mis käsitlevad nende isikuandmete töötlemisega seotud õiguste ja vabaduste kaitsmist. Täpsema teabe saamiseks selle kohta, kuidas käsitleda andmesubjektide taotlusi või kaebusi, palutakse EWRSi kasutajatel lugeda punkti 9 isikuandmetega tutvumise õiguse ning andmesubjektide muude õiguste kohta.
      4.   ISIKUANDMETE EWRSI KAUDU VAHETAMISE ÕIGUSLIKUD ALUSED
      Otsusega nr 2119/98/EÜ nähti ette võrgustiku loomine ELi tasandil (edaspidi „võrgustik”) eesmärgiga edendada komisjoni abiga koostööd ja koordineerimist liikmesriikide vahel, et parandada nakkushaiguste profülaktikat ja tõrjet ELis (3). Selles raamistikus loodi võrgustiku ühe tugisambana EWRS, mis võimaldab vahetada teavet, läbi viia konsultatsioone ning koordineerida tegevust Euroopa tasandil sellistest nakkushaigustest põhjustatud juhtumite korral, mis võivad ohustada rahvatervist ELis.
      Tuleks märkida, et mitte kogu EWRSi kaudu vahetatav teave ei sisalda isikuandmeid. Üldjuhul ei vahetata selle raames kindlaks tehtud või kindlaks tehtavate isikute tervisega seotud ega muid isikuandmeid.
      Mis on isikuandmed?
      Direktiivi 95/46/EÜ ja määruse (EÜ) nr 45/2001 tähenduses on isikuandmed igasugune teave üheselt identifitseeritud või identifitseeritava füüsilise isiku (edaspidi „andmesubjekt”) kohta; identifitseeritav isik on isik, keda saab otseselt või kaudselt kindlaks teha, eelkõige identifitseerimisnumbri abil või tema ühe või mitme füüsilise, füsioloogilise, vaimse, majandusliku, kultuurilise või sotsiaalse omaduse kaudu (4).
      EMP liikmesriikide pädevad terviseasutused edastavad enamasti EWRSi kaudu võrgustikule teavet, mis käsitleb muu hulgas nakkushaiguste ilminguid või korduvaid puhanguid, koos teabega kohaldatud kontrollimeetmete kohta või teavet ebaharilike epideemiliste nähtuste või uute teadmata päritoluga nakkushaiguste kohta, (5) mille ELis levimise ohu ohjeldamiseks võivad olla vajalikud liikmesriikide õigeaegsed ja kooskõlastatud meetmed (6). Võrgustiku kaudu kättesaadava teabe alusel konsulteerivad liikmesriigid üksteisega – tehes koostööd komisjoniga – eesmärgiga koordineerida oma jõupingutusi nende haiguste profülaktikaks ja tõrjeks, sealhulgas seoses meetmetega, mida nad on riiklikul tasandil vastu võtnud või mida nad kavatsevad vastu võtta (7).
      Mõnel juhul vahetatakse süsteemi kaudu siiski üksikisikute kohta käivaid andmeid ja neid saab pidada isikuandmeteks.
      Esiteks on piiratud hulga EWRSi volitatud kasutajate isikuandmete töötlemine süsteemi haldamise ja toimimise lahutamatu osa. Kasutajate kontaktandmete (nimi, organisatsioon, e-posti aadress, telefoninumber jms) töötlemine on süsteemi loomise ja kasutamise seisukohalt tõepoolest väga oluline. Neid isikuandmeid koguvad liikmesriigid ning seejärel töödeldakse neid komisjoni järelevalve all üksnes selleks, et teha tõhusat koostööd EWRSi ja aluseks oleva võrgustiku haldamisel.
      Veelgi olulisem on, et selliste nakkushaigustega seotud juhtumite puhul, millel on potentsiaalne ELi mõõde, võib mõjutatud liikmesriikidel üksteisega koostööd tehes olla vaja rakendada spetsiaalseid kontrollimeetmeid ehk nn kontaktide jälgimise meetmeid, et teha kindlaks nakatunud isikud ja isikud, kes võivad olla ohus, ning takistada raskete nakkushaiguste edasikandumist. Selline koostöö võib hõlmata nakatunud või ohustatud isikute isikuandmete, sealhulgas delikaatsete terviseandmete vahetamist EWRSi kaudu nende liikmesriikide vahel, kes on vahetult seotud kontaktide jälgimise meetmetega (8).
      Mis on isikuandmete töötlemine?
      Direktiivi 95/46/EÜ ja määruse (EÜ) nr 45/2001 tähenduses on isikuandmete töötlemine „iga isikuandmetega tehtav toiming või mitu toimingut, olenemata sellest, kas see (need) on automatiseeritud või mitte, näiteks kogumine, salvestamine, korrastamine, säilitamine, kohandamine või muutmine, väljavõtete tegemine, päringu teostamine, kasutamine, üleandmine, levitamine või muul moel kättesaadavaks tegemine, ühitamine või ühendamine, sulgemine, kustutamine või hävitamine” (9).
      Eespool nimetatud juhtudel peab isikuandmete töötlemine EWRSis olema põhjendatud konkreetsete õiguslike alustega. Sellega seoses on direktiivi 95/46/EÜ artiklis 7 ja sellele vastavas määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklis 5 sätestatud kriteeriumid, mille kohaselt on andmete töötlemine seaduslik.
      EWRSi kasutajate kontaktandmete töötlemine põhineb järgmisel:

                  —

                  määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 5 punkt b: „töötlemine on vajalik vastutava töötleja (10) seadusjärgse kohustuse täitmiseks”. Töötlemine on vajalik selleks, et komisjon saaks ECDC toel EWRSi hallata ja kasutada;

                  —

                  ning määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 5 punkt d: „andmesubjekt on selleks andnud ühemõttelise nõusoleku”. Kasutajate kontaktandmed saadakse andmesubjektidelt endilt pärast seda, kui nad on seatud olukorda, mis tähendab, et nad on andnud teadliku nõusoleku selle kohta, et nende isikuandmeid töödeldakse EWRSis (vt punkt 8 andmesubjektidele teabe andmise kohta).

            Direktiivi 95/46/EÜ artikli 7 punktides c, d ja e sätestatud kriteeriumid on kõige asjakohasemad üksikisikute kontaktide jälgimise andmete (nt nakatunud inimese kontaktandmed, isiku reisimisega seotud teave ja muud isiku reisiplaanide ja majutuskohtadega seotud andmed, andmed külastatud ja nakkusega kokku puutuda võinud isikute kohta) vahetamiseks EWRSi raames (11):

                  —

                  direktiivi 95/46/EÜ artikli 7 punkt c: „töötlemine on vajalik vastutava töötleja seadusjärgse kohustuse täitmiseks”. Otsusega nr 2119/98/EÜ nähti ette varajase hoiatuse ja reageerimise süsteemi loomine nakkushaiguste profülaktikaks ja tõrjeks ELis. Selle otsusega pannakse liikmesriikidele kohustus anda EWRSi kaudu aru teatavate juhtumite kohta, mille on põhjustanud sellised nakkushaigused, mis on või võivad saada ohuks rahvatervisele (12). Aruandekohustus hõlmab ka meetmeid, mille asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused on võtnud selleks, et ära hoida nimetatud haiguste levikut ja see peatada, sealhulgas kontaktide jälgimise meetmed, mida on rakendatud nakatunud või tõenäoliselt nakatumisohus olevate isikute kindlakstegemiseks (13);

                  —

                  direktiivi 95/46/EÜ artikli 7 punkt d: „töötlemine on vajalik andmesubjekti eluliste huvide kaitsmiseks”. Põhimõtteliselt on nakatunute ja vahetus nakatumisohus olevate isikute isikuandmete vahetamine asjaomaste liikmesriikide vahel vajalik selleks, et kõnealustele isikutele oleks võimalik pakkuda asjakohast hooldust või ravi ning et oleks võimalik nende isikute kindlakstegemine isoleerimise ja karantiini paigutamise eesmärgil, et kaitsta asjaomaste isikute ning lõppkokkuvõttes kõigi ELi kodanike tervist;

                  —

                  ning direktiivi 95/46/EÜ artikli 7 punkt e: „töötlemine on vajalik üldiste huvidega seotud ülesande täitmiseks või sellise avaliku võimu teostamiseks, mis on tehtud ülesandeks volitatud töötlejale või andmeid saavale kolmandale isikule”. EWRS on vahend, mis on loodud eesmärgiga aidata liikmesriikidel koordineerida raskete nakkushaiguste profülaktikaks ja tõrjeks ELis tehtavaid jõupingutusi. Seetõttu on süsteem kavandatud rahvatervise kaitsmise eesmärgil liikmesriikidele pandud avaliku huviga seotud ülesande täitmiseks.

            Samad avaliku huviga seotud põhjused võivad õigustada seda, et liikmesriigid töötlevad delikaatseid terviseandmeid (nt teave terviseohtu kujutavate juhtumite kohta, nakatunute ja nakkusohuga kokku puutuda võivate inimeste tervislikku seisundit käsitlevad andmed) EWRSi raames. Kuigi tervist käsitlevate andmete töötlemine on direktiivi 95/46/EÜ artikli 8 lõike 1 kohaselt põhimõtteliselt keelatud, on selle konkreetse kategooria andmete EWRSi raames töötlemine hõlmatud sama direktiivi artikli 8 lõikes 3 sätestatud erandiga, tingimusel et töötlemine „on vajalik ennetava meditsiini, meditsiinilise diagnoosi, meditsiinilise abi või ravi võimaldamise või tervishoiuteenuste juhtimise jaoks ja kui kõnealuseid andmeid töötleb tervishoiutöötaja, kelle puhul kehtib siseriiklikus õiguses või pädevate siseriiklike ametiasutuste kehtestatud eeskirjades sätestatud ametisaladuse hoidmise kohustus, või mõni teine isik, kelle suhtes kehtib samaväärne saladuse hoidmise kohustus”.
      Tervist käsitlevate isikuandmete töötlemise keelust võib teha veel erandeid märkimisväärse avaliku huviga seotud põhjustel ning nende erandite jaoks tuleb liikmesriikide riiklike õigusaktidega või liikmesriikide andmekaitseasutuste otsustega näha ette sobivad kaitsemeetmed (14).
      5.   KES ON KES EWRSIS? ÜHISE VASTUTUSE KÜSIMUS
      EWRS on kavandatud mitme kasutajaga süsteemina, mis ühendab asjakohaste tehniliste vahendite, sealhulgas struktureeritud teabevahetuse kanalite abil EMP liikmesriikide pädevatest tervisekaitseasutustest nimetatud kontaktisikuid (edaspidi „EWRSi riiklikud kontaktpunktid”), komisjoni, ECDCd ja piiratud määral ka Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO).
      Kuigi süsteemi kaudu vahetatavale teabele juurdepääsu on muudetud erinevate kasutajaprofiilide ja nn selektiivsete teabevahetuskanalite loomisega, mis aitavad asjakohaselt tagada kohaldatavate andmekaitse-eeskirjade järgimise, on kõik need EWRSis osalejad eraldiseisvad süsteemi kasutajad.
      Eelkõige koosneb süsteem kahest peamisest teabevahetuskanalist. Esimene kanal on nn üldise teavitamise kanal, mis võimaldab konkreetse liikmesriigi pädeval terviseasutusel teavitada kõiki EWRSi riiklikke kontaktpunkte, komisjoni, ECDCd ja WHOd selliste nakkushaiguste põhjustatud juhtumitest, millel on potentsiaalne ELi mõõde ning millest tuleb teatada vastavalt otsuses nr 2119/98/EÜ sätestatud aruandluskohustustele (15).
      Üldiselt ei vahetata üldise teavitamise kanali kaudu mingeid identifitseeritud või identifitseeritavate füüsiliste isikute tervisega seotud või muid isikuandmeid. Süsteemi on lisatud konkreetsed kaitsemeetmed, et vältida andmete ebaseaduslikku töötlemist selle kanali kaudu edastamisel (vt punkti 7).
      Kuid selliste nakkushaigustega seotud juhtumite puhul, millel on potentsiaalne ELi mõõde, võib mõjutatud liikmesriikidel olla vaja üksteisega koostööd teha ja rakendada konkreetseid kontaktide jälgimise meetmeid eesmärgiga jälgida nakatunuid ja teisi nakkusega kokku puutunud isikuid, et ära hoida kõnealuste raskete haiguste levikut.
      Andmekaitse-eeskirjade järgimise tagamiseks on kehtestatud asjakohased kaitsemeetmed, et üksikisikuid käsitlevaid tervise- ja kontaktide jälgimise andmeid saaksid vahetada ainult liikmesriigid, kes on asjaomase kontaktide jälgimise menetlusega vahetult seotud, ning et teistel võrgustikku kuuluvatel liikmesriikidel, komisjonil ja ECDC-l ei oleks võimalik neile andmetele juurde pääseda (16).
      Sel eesmärgil hõlmab EWRS nn selektiivse teavitamise kanalit, mille abil tagatakse, et teabevahetus toimub üksnes konkreetse kontaktide jälgimise meetmega seotud liikmesriikide vahel.
      Isikuandmete vahetamisega selektiivse teavitamise kanali kaudu saab pädevast asutusest kõnealuste isikuandmete töötlemisel vastutav töötleja ning seetõttu vastutab ta oma töötlemistoimingute õiguspärasuse eest ja direktiivi 95/46/EÜ ülevõtmiseks vastu võetud kohaldatavates riiklikes õigusaktides sätestatud andmekaitsealaste kohustuste täitmise tagamise eest.
      Kes on vastutav töötleja?
      Direktiivi 95/46/EÜ tähenduses on vastutav töötleja „füüsiline või juriidiline isik, riigiasutus, esindused või mõni muu organ, kes määrab üksi või koos teistega kindlaks isikuandmete töötlemise eesmärgid ja vahendid” (17).
      Põhimõtteliselt ei ole komisjonis ja ECDCs asuvatel kasutajatel juurdepääsu selektiivse teavitamise kanali kaudu vahetatavatele isikuandmetele (18). Tehnilistel põhjustel lasub lõplik vastutus EWRSis sisalduvate andmete tsentraalse säilitamise eest siiski komisjonil kui süsteemi administraatoril ja koordineerijal. Seda ülesannet täites vastutab komisjon ka EWRSi volitatud kasutajate selliste isikuandmete registreerimise, säilitamise ja edasise töötlemise eest, mis on vajalikud süsteemi toimimiseks.
      Sellest tulenevalt on EWRS hea näide töötlemisega seotud ühisest vastutusest, mille puhul on andmekaitse tagamise ülesanne jagatud eri tasanditel komisjoni ja liikmesriikide vahel. Peale selle, alates 2005. aastast on komisjon ja liikmesriigid ühiselt tegutsevate vastutavate töötlejatena otsustanud delegeerida EWRSi IT-rakenduse igapäevase käitamise ECDC-le, kes täidab seda ülesannet komisjoni nimel. Peale kõnealuse delegeeritud ülesande on asutus võtnud vastutuse tagada volitatud töötlejana süsteemi raames tehtavate töötlemistoimingute konfidentsiaalsus ja turvalisus kooskõlas määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklites 21 ja 22 sätestatud kohustustega.
      Kes on volitatud töötleja ja millised on tema kohustused?
      Määruse (EÜ) nr 45/2001 tähenduses on volitatud töötleja „füüsiline või juriidiline isik, riigi- või kohaliku omavalitsuse asutus või mõni muu organ, kes töötleb isikuandmeid vastutava töötleja nimel” (19).
      Määrusega nähakse ette, et kui töötlemistoimingut tehakse vastutava töötleja nimel, valib vastutav töötleja sellise volitatud töötleja, kes pakub piisavaid tagatisi seoses andmeturbeks vajalike tehniliste ja korralduslike meetmetega. Vastutaval töötlejal lasub lõplik vastutus nende meetmete järgimise tagamise eest. Sellest olenemata kehtivad määruse artiklites 21 ja 22 sätestatud kohustused, mis on seotud töötlemise konfidentsiaalsuse ja turvalisuse tagamisega, ka volitatud töötleja suhtes (20).
      6.   KOHALDATAVAD ANDMEKAITSEPÕHIMÕTTED
      Isikuandmete töötlemine EWRSis peab toimuma kooskõlas kõigi määruses (EÜ) nr 45/2001 ja direktiivis 95/46/EÜ sätestatud andmekaitsepõhimõtetega.
      Vastutavate töötlejatena vastutavad komisjon ja liikmesriikide pädevad asutused selle eest, et nende põhimõtete järgimine on tagatud iga kord, kui nad töötlevad isikuandmeid EWRSi kaudu. Allpool on esitatud valik keskseid andmekaitsepõhimõtteid. See ei mõjuta muid asjakohastes õigusaktides sätestatud kohaldatavaid andmekaitsenõudeid, mille kohta antakse juhiseid käesolevate suuniste teistes punktides. Eelkõige palutakse EWRSi kasutajatel lugeda hoolikalt punkti 8 andmesubjektidele teabe andmise kohta ja punkti 9 isikuandmetega tutvumise õiguse ning andmesubjektide muude õiguste kohta.
      6.1.   Töötlemise seaduslikkuse ja eesmärgikohasusega seotud põhimõtted

      Vastutavad töötlejad peaksid tagama, et isikuandmeid töödeldakse õiglaselt ja seaduslikult. See põhimõte tähendab esiteks seda, et isikuandmete kogumine ja igasugune edasine töötlemine peab põhinema seaduses sätestatud õiguspärastel alustel (21). Teiseks võib isikuandmeid koguda üksnes täpselt ja selgelt kindlaksmääratud ning õiguspärastel eesmärkidel ning neid ei tohi hiljem töödelda viisil, mis on vastuolus kõnealuste eesmärkidega (22).
      6.2.   Andmete kvaliteedi põhimõtted

      Vastutavad töötlejad peaksid tagama, et isikuandmed on piisavad, asjakohased ega ületa selle otstarbe piire, mille tarvis neid kogutakse. Peale selle peaksid andmed olema täpsed ja ajakohastatud (23).
      6.3.   Andmete säilitamise põhimõtted

      Vastutavad töötlejad peaksid tagama, et isikuandmeid säilitatakse kujul, mis võimaldab andmesubjekte tuvastada ainult seni, kuni see on vajalik seoses andmete kogumise või hilisema töötlemise eesmärkidega (24).
      6.4.   Konfidentsiaalsuse ja andmeturbe põhimõtted

      Vastutavad töötlejad peaksid tagama, et kõik vastutava töötleja või volitatud töötleja alluvuses tegutsevad isikud, sealhulgas volitatud töötleja ise, kellel on juurdepääs isikuandmetele, võivad kõnealuseid andmeid töödelda üksnes vastutava töötleja ülesandel (25). Peale selle peavad vastutavad töötlejad rakendama asjakohaseid tehnilisi ja organisatsioonilisi meetmeid, et kaitsta isikuandmeid juhusliku, loata või ebaseadusliku hävitamise või kaotsimineku, muutmise, avaldamise või neile juurdepääsu eest ning igasuguse muu ebaseadusliku töötlemise eest (26).
      Pidades silmas eespool nimetatud põhimõtete nõuetekohast ja tulemuslikku kohaldamist seoses süsteemi kasutamisega, soovitatakse EWRSi kasutajatele eelkõige järgmist.
      Selleks et olla kindel, et töötlemistoimingut tehakse nõuetekohasel õiguslikul alusel, et andmeid kogutakse selgelt kindlaks määratud ja õiguspärastel eesmärkidel ning et neid ei töödelda täiendavalt nende eesmärkidega vastuolus oleval viisil, peaksid EWRSi kasutajad iga kord, kui nad isikuandmeid koguvad või neid muul moel EWRSis töötlevad:

                  —

                  hindama juhtumipõhiselt, kas on õigustatud kontaktide jälgimise koordineeritud meetmete rakendamine ja sellele järgnev EWRSi selektiivse teavitamise kanali aktiveerimine kontaktide jälgimise andmete ja muude isikuandmete vahetamiseks, võttes arvesse haiguse laadi ja kontaktide jälgimise teaduslikult tõendatud kasu haiguse edasise leviku vältimisel ja vähendamisel, arvestades liikmesriikide terviseasutuste ja olemasolevate teadusasutuste, eelkõige ECDC ja WHO läbiviidud riskihindamist;

                  —

                  mitte kasutama üldise teavitamise kanalit kontaktide jälgimise andmete ja muude isikuandmete vahetamiseks. Nad peaksid eelkõige tagama, et nende postitatavad üldised sõnumid ei sisaldaks tekstis, manustes ega muul moel selliseid andmeid. Üldise teavitamise kanali kasutamine kontaktide jälgimise eesmärgil oleks ebaseaduslik ja ebaproportsionaalne, sest selle tagajärjel avaldataks isikuandmeid nendele sõnumite saajatele (sealhulgas komisjonile ja ECDC-le), kes ei ole hõlmatud asjaomase kontaktide jälgimise menetlusega ja kes ei vaja juurdepääsu nimetatud andmetele;

                  —

                  kohaldama selektiivse funktsiooni kasutamisel teadmisvajadusel põhinevat lähenemisviisi ning valima isikuandmeid sisaldavate selektiivsete sõnumite saajateks ainult need liikmesriikide pädevad asutused, kes peavad asjaomase kontaktide jälgimise menetluse raames koostööd tegema.

            EWRSi kasutajad peaksid olema eriti valvsad siis, kui selektiivse teavitamise kanali kaudu vahetatakse nende identifitseeritud või identifitseeritavate isikute (nt nakatunud või potentsiaalselt nakatumisohus olevate isikute) delikaatseid terviseandmeid, kelle kontaktandmeid või muid isikuandmeid avaldatakse samaaegselt EWRSis, et kõnealust isikut oleks võimalik otseselt või kaudselt identifitseerida. Sellisel juhul kohaldatakse jätkuvalt eespool nimetatud soovitusi; EWRSi kasutajad peaksid meeles pidama, et delikaatseid andmeid on direktiivi 95/46/EÜ kohaselt lubatud vahetada ainult väga piiratud juhtudel. Eelkõige (27):

                  —

                  isik, kelle andmeid kogutakse, on andnud andmete töötlemiseks oma sõnaselge nõusoleku (direktiivi 95/46/EÜ artikli 8 lõike 2 punkt a). Vajadus sekkuda õigeaegselt sanitaartingimustega seotud hädaolukordades võib siiski muuta võimatuks anda andmesubjektidele kogu teavet, mida neil on vaja teadliku nõusoleku andmiseks (vt punkti 8 andmesubjektidele teabe andmise kohta). Peale selle ei pruugi andmete kogumise ajal olla teada, et on võimalus, et kõnealused andmed võidakse lõppkokkuvõttes avaldada EWRSi kaudu;

                  —

                  andmesubjektide nõusoleku puudumise korral võib terviseandmete töötlemist käsitada seaduslikuna, kui see on vajalik „ennetava meditsiini, meditsiinilise diagnoosi, meditsiinilise abi või ravi võimaldamise või tervishoiuteenuste juhtimise jaoks” tingimusel, et terviseandmeid töötleb tervishoiutöötaja, kelle suhtes kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus, või mõni teine isik, kelle suhtes kehtib samaväärne kohustus (direktiivi 95/46/EÜ artikli 8 lõige 3). Teisisõnu, iga kord, kui EWRSi kasutajad saadavad delikaatseid terviseandmeid sisaldava selektiivse sõnumi teistes liikmesriikides asuvatele vastuvõtjatele, peaksid nad hindama, kas selliste andmete avaldamine on hädavajalik, et asjaomaste liikmesriikide pädevatel asutustel oleks võimalik rakendada erimeetmeid ühel eespool nimetatud eesmärgil. Samuti tuletatakse EWRSi kasutajatele meelde, et nende asjakohastes riiklikes õigusaktides, millega võetakse üle direktiiv 95/46/EÜ, või nende riikliku andmekaitseasutuse otsuses võivad olla sätestatud terviseandmete töötlemise täiendavad alused (28).

            Süsteemi kaudu vahetatavate isikuandmete kvaliteedi tagamiseks ja eelkõige enne selektiivse sõnumi postitamist peavad EWRSi kasutajad kaaluma järgmist:

                  —

                  kas isikuandmed, mida nad soovivad vahetada, on hädavajalikud selleks, et tagada tõhus kontaktide jälgimise menetlus. Teisisõnu, sõnumit postitav pädev asutus peaks andma teiste asjaomaste liikmesriikide pädevatele asutustele ainult neid isikuandmeid, mis on vajalikud nakatunud või nakatumisohus olevate isikute ühemõtteliseks identifitseerimiseks. Otsusele 2009/547/EÜ lisatud näidisloendit isikuandmetest, mida võib vahetada kontaktide jälgimise eesmärgil, ei tohiks käsitada üldise ja tingimusteta loana töödelda neisse kategooriatesse kuuluvaid andmeid. Samal ajal tuleb kohaldada erilisi ettevaatusabinõusid seoses kõnealuses lisas loetlemata isikuandmete töötlemisega, sest avaldamine on tõenäoliselt üleliigne ja põhjendamatu. Selle asemel tuleks juhtumipõhiselt hinnata, kas teatavate isikuandmete lisamine on asjaomase kontaktide jälgimise menetluse eesmärkidel vältimatu.

            Isikuandmete edasine töötlemine ja säilitamine väljaspool EWRSi.
      On väga oluline märkida, et direktiivi 95/46/EÜ ülevõtmiseks vastu võetud siseriiklikke andmekaitsealaseid õigusnorme kohaldatakse ka süsteemi kaudu saadud isikuandmete säilitamise ja edasise töötlemise suhtes väljaspool EWRSi. See võib toimuda näiteks juhul, kui süsteemis tsentraalselt säilitatud isikuandmeid säilitatakse seejärel kasutajate lokaalsetes personaalarvutites või siseriiklikul tasandil loodud andmebaasides või kui andmete EWRSis töötlemise eest vastutav pädev asutus edastab need andmed teistele ametiasutustele või mis tahes kolmandatele isikutele. Nende juhtudega seoses tuletatakse EWRSi kasutajatele meelde, et:

                  —

                  andmete säilitamine ja edasine töötlemine väljaspool EWRSi peab olema kooskõlas andmete kogumise ja EWRSi raames vahetamise algsete eesmärkidega;

                  —

                  kõnealuse edasise töötlemise õiguslik alus peab olema sätestatud asjaomastes siseriiklikes andmekaitsealastes õigusaktides, see peab olema vajalik, piisav, asjakohane ning ei tohi olla ülemäärane seoses andmete EWRSi raames kogumise algsete eesmärkidega;

                  —

                  andmeid tuleb ajakohastada ning andmed tuleb kustutada, kui need ei ole enam vajalikud nende edasise töötlemise eesmärgil;

                  —

                  kui andmed võetakse EWRSist välja ja avaldatakse kolmandatele isikutele, peab vastutav töötleja teavitama andmesubjekti sellisest olukorrast, et tagada õiglane töötlemine, välja arvatud juhul, kui andmesubjekti teavitamine on võimatu või nõuab ebaproportsionaalselt suuri jõupingutusi või kui avaldamine on õigusaktides sõnaselgelt sätestatud (direktiivi 95/46/EÜ artikli 11 lõige 2). Võttes arvesse, et avaldamine võib olla nõutav ainult ühe asjaomase liikmesriigi õigusaktide kohaselt, mistõttu ei pruugi see olla üldiselt teada mujal, tuleks teha jõupingutusi, et anda andmesubjektile teavet isegi juhul, kui avaldamine on õigusaktides sõnaselgelt sätestatud.

            7.   ANDMEKAITSET SOODUSTAV KESKKOND
      EWRS sisaldab juba mitut elementi, mille abil parandada punktis 6 kirjeldatud andmekaitsepõhimõtete järgimist ning tagada, et EWRSi kasutajad hindavad andmekaitseaspekte iga kord, kui nad süsteemi kasutavad. Näiteks:

                  —

                  EWRSi sõnumite leheküljel kuvatakse nähtavalt hoiatus, milles teatatakse kasutajatele, et üldise teavitamise kanal ei ole ette nähtud kontaktide jälgimise andmete ja muude isikuandmete vahetamiseks, sest kõnealuse kanali kasutamine võib tuua kaasa olukorra, kus neid andmeid avaldatakse mittesoovitavalt ka neile isikutele, kellel puudub vajadus neile juurde pääseda;

                  —

                  süsteemi kaudu vahetatavale teabele juurdepääsu on muudetud erinevate kasutajaprofiilide ja selektiivse teavitamise kanalite loomisega, mis pakuvad asjakohaseid kaitsemeetmeid andmekaitse-eeskirjade järgimise tagamiseks;

                  —

                  eelkõige tagab EWRSi selektiivse teavitamise kanal võimaluse vahetada isikuandmeid üksnes asjaomaste liikmesriikide vahel. Süsteem hõlmab vaikimisi funktsiooni, mis jätab komisjoni ja ECDC automaatselt võimalike vastuvõtjate nimekirjast välja, kui tegemist on isikuandmeid sisaldavate selektiivsete sõnumitega (29);

                  —

                  süsteem kustutab automaatselt kõik isikuandmeid sisaldavad selektiivsed sõnumid 12 kuud pärast sõnumi postitamise kuupäeva (üksikasjalikuma teabe saamiseks vt punkti 11 andmete säilitamise kohta);

                  —

                  süsteem sisaldab funktsiooni, mis võimaldab kasutajatel vahetult kustutada sellised isikuandmeid sisaldavad selektiivsed sõnumid, mis ei ole õiged või ajakohased, mida enam ei vajata või mis ei vasta muul moel andmekaitsenõuetele, või neid sõnumeid parandada. Süsteem teavitab automaatselt teisi konkreetses selektiivses teabevahetuses osalevaid EWRSi kasutajaid, et sõnum on kustutatud või selle sisu on parandatud, et tagada andmekaitse-eeskirjade järgimine;

                  —

                  selektiivse teavitamise kanaliga seoses on loodud spetsiaalne mehhanism, mis võimaldab konkreetses teabevahetuses osalevatel riigi ametiasutustel üksteisega suhelda ja teha koostööd seoses andmesubjektide taotlustega andmetega tutvumiseks, nende parandamiseks, blokeerimiseks või kustutamiseks.

            Peale selle nähakse keskpikas perspektiivis ette, et EWRSi integreeritakse süsteemirakenduse kaudu kättesaadavaks tehtud koolitusmoodul, mille abil saavad EWRSi kasutajad põhjalikke selgitusi süsteemi toimimise kohta andmekaitse vaatenurgast. Selliste erinevate omaduste ja funktsioonide kasutamist, mille eesmärk on parandada andmekaitse-eeskirjade järgimist, selgitatakse praktiliste näidete varal.
      Komisjon kavatseb teha liikmesriikidega koostööd eesmärgiga tagada, et need ja tulevased EWRSi arendused toetuvad kohe algusest peale lõimitud andmekaitse põhimõttele (30) ning et vajalikkuse, proportsionaalsuse, eesmärgikohasuse ja andmete minimeerimise põhimõtteid võetakse nõuetekohaselt arvesse otsuste tegemisel selle kohta, millist teavet võib EWRSi kaudu vahetada ning kellega ja millistel tingimustel võib seda teha.
      8.   TEABE ANDMINE ANDMESUBJEKTIDELE
      ELi andmekaitsealase õigusraamistiku kohaselt on üks peamine nõue, et vastutav töötleja peab andma andmesubjektidele selget teavet nende töötlemistoimingute kohta, mida ta kavatseb andmesubjekti isikuandmetega seoses teha.
      Kooskõlas komisjoni koordineeriva rolliga EWRSi raames ja eespool nimetatud kohustuse täitmiseks (31) on komisjon avaldanud oma EWRSi käsitleval veebilehel selge ja põhjaliku isikuandmete kaitset käsitleva avalduse seoses komisjoni vastutusalas toimuvate töötlemistoimingutega ja nende töötlemistoimingutega, mida teevad pädevad asutused eelkõige kontaktide jälgimise menetluse raames.
      Andmesubjektidele teabe andmise kohustus lasub liikmesriikide pädevatel asutustel siiski ka vastutavate töötlejatena seoses nende tehtavate vastavate töötlemistoimingutega EWRSis.
      Millist teavet peavad EWRSi riiklikud pädevad asutused andmesubjektidele andma?
      Seoses juhtudega, kui andmeid kogutakse otse andmesubjektilt, sätestatakse direktiivi 95/46/EÜ artiklis 10, et andmete kogumise ajal peab vastutav töötleja või tema esindaja esitama andmesubjektile, kellelt tema enda kohta andmeid kogutakse, vähemalt järgmise teabe, kui andmesubjekt seda juba ei tea:

                  a)

                  vastutava töötleja ja tema võimaliku esindaja andmed;

                  b)

                  andmete töötlemise eesmärgi;

                  c)

                  mis tahes lisateabe, näiteks:

                              —

                              andmete vastuvõtjad või vastuvõtjate kategooriad,

                              —

                              kas küsimustele vastamine on kohustuslik või vabatahtlik ning vastamata jätmise võimalikud tagajärjed,

                              —

                              isiku enda kohta käivate andmetega tutvumise ja nende parandamise õiguse olemasolu,

            kuivõrd selline lisateave on vajalik, et tagada andmesubjekti suhtes andmete õiglane töötlemine, võttes arvesse andmete kogumise konkreetseid asjaolusid.
      Direktiivi 95/46/EÜ artiklis 11 on loetletud vähim teave, mida vastutav töötleja peab andma juhul, kui andmed ei ole saadud andmesubjektilt. Seda teavet tuleb anda isikuandmete salvestamise ajal või kui andmeid on kavas avaldada kolmandatele isikutele, siis hiljemalt andmete esmakordse avaldamise ajal (32).
      Eespool nimetatud sätetest tuleneb, et kui üksikisikutelt kogutakse isikuandmeid (või hiljemalt ajal, mil andmed EWRSi kaudu esmakordselt avaldatakse) eesmärgiga võtta vastu rahvatervise kaitsmiseks nõutavad meetmed seoses juhtumitega, millest tuleb teavitada vastavalt otsusele nr 2119/98/EÜ ja selle rakenduseeskirjadele, peavad riiklikud pädevad asutused esitama andmesubjektidele isiklikult direktiivi 95/46/EÜ artiklites 10 ja 11 loetletud teavet sisaldava õigusalase teate. Teade peaks sisaldama ka lühikest viidet EWRSile ning linki asjakohastele dokumentidele ja isikuandmete kaitset käsitlevatele avaldustele, mis on avaldatud riiklike pädevate asutuste veebisaitidel, ning samuti komisjoni hallatavale EWRSi käsitlevale veebisaidile.
      Õigusalases teates esitatava teabe üksikasjalikkus võib liikmesriigiti suurel määral erineda. Teatavate siseriiklike õigusnormidega nähakse ette vastutavate töötlejate suuremad kohustused seoses lisateabe andmisega näiteks andmesubjektide õiguse kohta saada hüvitist, andmete säilitamise ja hoidmise perioodide kohta, andmeturbemeetmete kohta jne.
      On tõsi, et vajadus sanitaartingimustega seonduvates hädaolukordades õigeaegselt sekkuda, ja juhul, kui andmed ei ole saadud andmesubjektilt endalt, võib teha võimatuks teavitada andmesubjekte neid käsitlevate isikuandmete töötlemise eesmärkidest. Sellega seoses sätestatakse direktiivi 95/46/EÜ artikli 11 lõikes 2, et andmesubjektide õigust teavet saada võib piirata juhul, kui sellise teabe andmine osutub võimatuks või kui see eeldab ülemääraseid jõupingutusi või kui selliste andmete salvestamine või avalikustamine on õigusaktides selgelt sätestatud. Nimetatud juhtudel näevad liikmesriigid ette vajalikud tagatised.
      Üldiselt tuleks märkida, et andmesubjektide õiguse suhtes teavet saada võidakse direktiivi 95/46/EÜ ülevõtmiseks vastu võetud siseriiklike õigusaktide alusel kohaldada konkreetseid erandeid või piiranguid (33). Iga selline riigispetsiifiline erand või piirang peab olema ühemõtteliselt nimetatud andmesubjektile esitatud isikuandmete kaitset käsitlevas teatises või riikliku pädeva asutuse veebisaidil avaldatud isikuandmete kaitset käsitlevates avaldustes.
      Liikmesriikide pädevad asutused otsustavad, millises vormis ja kuidas täpselt seda teavet andmesubjektidele edastada. Kuna enamik pädevaid asutusi teeb EWRSis muid töötlemistoiminguid peale teabevahetuse, võivad nad teavitada üksikisikuid vajaduse korral samal moel, nagu nad edastavad samalaadset teavet siseriiklike õigusaktide alusel muude töötlemistoimingute kohta. Peale selle soovitatakse pädevatel asutustel ajakohastada või täiendada isikuandmete kaitse eeskirju või avaldusi – kui nad on need oma riiklikel veebisaitidel juba avaldanud –, lisades nendesse konkreetse viite isikuandmete vahetamisele EWRSi raames.
      Kõigil eespool nimetatud põhjustel on väga tähtis, et liikmesriikide pädevad asutused konsulteeriksid direktiivi 95/46/EÜ artiklite 10 ja 11 kohaste standardsete õigusalaste teatiste ja isikuandmete kaitset käsitlevate avalduste koostamisel oma vastavate riiklike andmekaitseasutustega.
      9.   ÕIGUS ISIKUANDMETEGA TUTVUDA JA ANDMESUBJEKTIDE MUUD ÕIGUSED
      Eelmises punktis kirjeldatud andmekaitsenõuded, mis käsitlevad andmesubjektidele teabe andmist, on lõppkokkuvõttes mõeldud selleks, et tagada isikuandmete töötlemise toimingute läbipaistvus. Läbipaistvus on ka nende ELi andmekaitsealastes õigusaktides (34) sisalduvate sätete peamine eesmärk, millega nähakse ette andmesubjektide õigus andmetega tutvuda.
      Mida tähendab andmesubjekti õigus andmetega tutvuda?
      Vastutavad töötlejad peavad tagama igale andmesubjektile õiguse saada asjatute viivituste või kulutusteta kinnitust, kas temaga seotud andmeid töödeldakse või mitte, samuti teavet kõnealuse töötlemise eesmärkide ning nende vastuvõtjate kohta, kellele andmeid võidakse avaldada.
      Samuti peab vastutav töötleja tagama andmesubjektile õiguse nõuda selliste andmete parandamist, kustutamist või blokeerimist, mille töötlemine ei vasta kohaldatavatele andmekaitsealastele õigusnormidele, näiteks põhjusel, et andmed ei ole täielikud või on ebatäpsed.
      Peale selle peavad vastutavad töötlejad teavitama kolmandaid isikuid, kellele andmeid on avaldatud, andmete igasugusest parandamisest, kustutamisest või blokeerimisest andmesubjekti õiguspärase taotluse alusel, välja arvatud juhul, kui see osutub võimatuks või nõuab ebaproportsionaalselt suuri jõupingutusi.
      Vastutavate töötlejatena jagavad komisjon ja liikmesriigid vastutust EWRSis töödeldavate isikuandmetega tutvumise, andmete parandamise, blokeerimise ja kustutamise õiguse tagamise eest käesolevates suunistes sätestatud tingimustel.
      Komisjon vastutab EWRSi riiklikele kontaktpunktidele isikuandmetele juurdepääsu võimaldamise eest ning nendega seotud parandamis-, blokeerimis- ja kustutamistaotlustega tegelemise eest. Täpsema teabe saamiseks enda kui andmesubjekti õiguste kasutamise kohta palutakse riiklikel kontaktpunktidel viidata komisjoni hallataval EWRSi veebisaidil avaldatud igakülgses isikuandmete kaitset käsitlevas avalduses (35) sisalduvale eriklauslile.
      EWRSi kasutajaid teavitatakse ka sellest, et süsteemi on juba sisse ehitatud funktsioon, mis võimaldab neil oma isikuandmeid ise muuta. Kuid teatavaid andmevälju, mille alusel toimub konkreetse EWRSi konto identifitseerimine (kasutaja akrediteeritud e-posti aadress, konto liik jne), ei saa kasutajad ise muuta, et vältida ohtu, et loata kasutajad võiksid süsteemile juurde pääseda. Seepärast tuleks kõik nende andmeväljade muutmise taotlused adresseerida komisjoni vastutavale töötlejale, nagu on märgitud komisjoni hallataval EWRSi käsitleval veebisaidil avaldatud isikuandmete kaitset käsitlevas avalduses.
      Vastutus andmesubjektide nende taotluste käsitlemise eest, mis on seotud kontaktide jälgimise andmete ning tervise- ja muude isikuandmete vahetamisega liikmesriikide vahel EWRSi kaudu, lasub asjaomasel pädeval asutusel, kes osaleb konkreetses selektiivses teabevahetuses. See vastutus on reguleeritud direktiivi 95/46/EÜ ülevõtmiseks vastu võetud siseriiklike andmekaitsealaste õigusaktide vastavate sätetega.
      Tuleks siiski märkida, et andmesubjektide õiguse suhtes teabega tutvuda ning teavet parandada, kustutada või blokeerida võidakse direktiivi 95/46/EÜ ülevõtmiseks vastu võetud siseriiklike andmekaitsealaste õigusaktide kohaselt kohaldada konkreetseid erandeid või piiranguid (36). Iga selline erand või piirang peab olema ühemõtteliselt nimetatud andmesubjektile esitatud isikuandmete kaitset käsitlevas teatises või riikliku pädeva asutuse veebisaidil avaldatud isikuandmete kaitset käsitlevates avaldustes. EWRSi kontaktpunktidel soovitatakse seepärast võtta ühendust oma riiklike andmekaitseasutustega, et saada selle küsimuse kohta rohkem teavet.
      EWRSi keerukus ning asjaolu, et ühistes töötlemistoimingutes osaleb mitu kasutajat, nõuab selget ja lihtsat lähenemisviisi andmesubjekti õigusele teabega tutvuda, sest andmesubjektid ei ole kursis süsteemi toimimisega ning neile tuleks tagada tingimused, mis võimaldavad neil oma õigusi tõhusalt kasutada.
      Soovitatav lähenemisviis oleks selline, et kui andmesubjekt usub, et tema isikuandmeid töödeldakse EWRSis, ning ta soovib nendega tutvuda, lasta need kustutada või neid parandada, peaks andmesubjektil olema võimalus pöörduda mis tahes riikliku pädeva asutuse poole, kellega ta suhtles ja/või kes kogus tema kohta käivaid andmeid seoses konkreetse juhtumiga, mis kujutab ohtu rahvatervisele (nt nii selle riigi ametiasutus, mille kodanik andmesubjekt on, kui ka selle riigi ametiasutus, kus isik juhtumi toimumise ajal viibis); samuti peaks tal olema võimalus pöörduda mis tahes muu ametiasutuse poole, kes osaleb kontaktide jälgimise meetmete rakendamisega seotud konkreetses teabevahetuses.
      Ükski asjaomases teabevahetuses osalev pädev asutus ei tohiks keelduda andmetega tutvumise võimaldamisest ning andmete parandamisest või kustutamisest põhjendusega, et tema ei sisestanud kõnealuseid andmeid EWRSi, või soovitada, et andmesubjekt peaks pöörduma mõne teise pädeva asutuse poole. Eriti juhul, kui andmesubjekt esitab taotluse muule kui esialgsed andmed selektiivse teabevahetuskanali kaudu postitanud pädevale asutusele, peaks taotluse saanud ametiasutus edastama selle punktis 7 osutatud erimehhanismi kaudu algse sõnumi postitanud pädevale asutusele, kes teeb taotluse kohta otsuse.
      Kui see on asjakohane, võib teabe süsteemi sisestanud pädev asutus võtta punktis 7 osutatud erimehhanismi kaudu enne otsuse tegemist ühendust teiste pädevate asutustega, kes osalevad teabevahetuses või on muul moel andmesubjekti taotlusega seotud.
      Samuti tuleks andmesubjekte teavitada sellest, et kui nad ei ole rahul saadud vastusega, võivad nad võtta ühendust mõne teise teabevahetuses osaleva pädeva asutusega. Igal juhul on andmesubjektidel õigus esitada kaebus nende pädevate asutuste hulgast selle pädeva asutuse riiklikule andmekaitseasutusele, keda ta peab kõige sobivamaks. Vajaduse korral ja kui see on asjakohane, peaksid riiklikud andmekaitseasutused tegema kaebuse menetlemisel üksteisega koostööd (direktiivi 95/46/EÜ artikkel 28).
      Peale selle, ja tuginedes Euroopa Andmekaitseinspektori arvamuses esitatud konkreetsele soovitusele, on komisjon võtnud EWRSis kasutusele uue funktsiooni, mis võimaldab andmekaitsenõuete täitmise tagamiseks veebipõhiselt kustutada või parandada selliseid isikuandmeid sisaldavad selektiivsed sõnumid, mis ei ole õiged või ajakohased, mida enam ei vajata või mis ei vasta muul moel andmekaitsenõuetele.
      10.   ANDMETURVE
      Süsteemile juurdepääs on antud ainult komisjoni ja ECDC volitatud kasutajatele ja EWRSi ametlikult nimetatud riiklikele kontaktpunktidele. Juurdepääs on kaitstud turvalise ja isikustatud kasutajakonto ja parooliga.
      EWRSis sisalduvate isikuandmete käitlemise menetlused on kehtestatud määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklites 21 ja 22 nimetatud nõudeid arvesse võttes.
      11.   ANDMETE SÄILITAMINE
      Kooskõlas määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 4 lõike 1 punkti e ja direktiivi 95/46/EÜ artikli 6 lõike 1 punkti e kohaste andmekaitsenõuetega kustutatakse 12 kuud pärast sõnumi postitamise kuupäeva süsteemist automaatselt kõik isikuandmeid sisaldavad selektiivsed sõnumid.
      See süsteemi lahutamatuks osaks olev kaitsemeede ei takista siiski EWRSi kasutajatel – kes on ainuisikuliselt ja individuaalselt vastutavad oma töötlemistoimingute eest selektiivse teavitamise kanali kaudu edastamisel – võtta meetmeid mittevajalikuks muutunud isikuandmete süsteemist eemaldamiseks enne vaikimisi määratud üheaastase ajavahemiku möödumist.
      Sel eesmärgil on komisjon rakendanud EWRSis uue funktsiooni, mis võimaldab kasutajatel igal ajal vahetult kustutada mittevajalikuks muutunud isikuandmeid sisaldavad selektiivsed sõnumid.
      Peale selle tuleks meelde tuletada, et riiklikud pädevad asutused vastutavad isikuandmete säilitamist käsitlevate andmekaitse-eeskirjade järgimise eest, nagu need on sätestatud direktiivi 95/46/EÜ ülevõtmiseks vastu võetud asjakohastes õigusaktides. Süsteemis säilitatavate isikuandmete automaatne kustutamine pärast ühe aasta möödumist ei takista EWRSi kasutajatel säilitada sama teavet väljaspool EWRSi teistsuguse (nt pikema) aja vältel eeldusel, et see toimub kooskõlas nende vastavatest siseriiklikest andmekaitsealastest õigusaktidest tulenevate kohustustega ning et siseriiklikes õigusnormides sätestatud tähtajad on kooskõlas direktiivi 95/46/EÜ artikli 6 lõike 1 punktis e esitatud nõuetega.
      12.   KOOSTÖÖ RIIKLIKE ANDMEKAITSEASUTUSTEGA
      Pädevaid asutusi julgustatakse küsima nõu oma vastavatelt riiklikelt andmekaitseasutustelt eelkõige juhul, kui nad seisavad silmitsi selliste andmekaitset käsitlevate probleemidega, mis ei ole hõlmatud käesolevate suunistega.
      Samuti peavad pädevad asutused olema teadlikud asjaolust, et direktiivi 95/46/EÜ ülevõtmiseks vastu võetud siseriiklike õigusaktide kohaselt võib neil olla vaja teavitada oma vastavaid andmekaitseasutusi oma andmetöötluse toimingutest EWRSi raames. Teatavates liikmesriikides võib isegi olla nõutav riikliku andmekaitseasutuse eelnev nõusolek.

         (1)  Samuti toetab ja abistab ECDC komisjoni EWRSi rakenduse toimimisega seoses. See ülesanne määrati ECDC-le Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 851/2004, millega asutatakse haiguste ennetuse ja tõrje Euroopa keskus, ja eelkõige selle artikliga 8 (ELT L 142, 30.4.2004, lk 1).

         (2)  http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/edps/lang/et/EDPS.

         (3)  Võrgustikuga on hõlmatud vaid need nakkushaiguste kategooriad, mis on loetletud otsuse nr 2119/98/EÜ lisas.

         (4)  Direktiivi 95/46/EÜ artikli 2 punkt a ja määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 2 punkt a.

         (5)  Otsuse nr 2119/98/EÜ artikkel 4.

         (6)  Otsuse 2000/57/EÜ I lisa, milles määratletakse juhtumid, millest tuleb varajase hoiatuse ja reageerimise süsteemi raames aru anda.

         (7)  Otsuse nr 2119/98/EÜ artikkel 6.

         (8)  Komisjoni otsust 2000/75/EÜ muudeti otsusega 2009/547/EÜ, et selgitada EWRSi raames isikuandmete töötlemise seaduslikke aluseid eesmärgiga hõlmata kontaktide jälgimise andmed.

         (9)  Direktiivi 95/46/EÜ artikli 2 punkt b ja määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 2 punkt b.

         (10)  Mõiste „vastutav töötleja” määratluse kohta vt punkti 5.

         (11)  Näidisloend isikuandmetest, mida võib vahetada kontaktide jälgimise eesmärgil, on lisatud otsusele 2009/547/EÜ.

         (12)  Otsuse 2000/57/EÜ artikkel 1 ja I lisa, milles määratletakse juhtumid, millest tuleb EWRSi raames aru anda.

         (13)  Otsuse 2000/57/EÜ artikkel 2a, mis on lisatud otsusega 2009/547/EÜ.

         (14)  Nagu on sätestatud direktiivi 95/46/EÜ artikli 8 lõikega 4.

         (15)  Vt eelkõige nimetatud otsuse artikleid 4, 5 ja 6.

         (16)  Otsuse 2000/57/EÜ artikkel 2a, mis on lisatud otsusega 2009/547/EÜ.

         (17)  Määratlus on sätestatud direktiivi 95/46/EÜ artikli 2 punktis d.

         (18)  Erandlikel asjaoludel võib komisjon osaleda isikuandmete vahetamises EWRSi selektiivse teavitamise kanali kaudu, kui see on vältimatult vajalik otsuse nr 2119/98/EÜ ja selle rakenduseeskirjade kohaselt nõutavate rahvatervisemeetmete õigeaegseks ja tõhusaks koordineerimiseks või nende meetmete võtmise võimaldamiseks. Neil juhtudel tagab komisjon töötlemise seaduslikkuse ja selle, et töötlemine toimub kooskõlas määruse (EÜ) nr 45/2001 sätetega.

         (19)  Määratlus on sätestatud määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 2 punktis e.

         (20)  Need põhimõtted sisalduvad määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 23 lõikes 1, mis käsitleb isikuandmete töötlemist vastutavate töötlejate nimel.

         (21)  Töötlemise seaduslikkuse põhimõte tuleneb direktiivi 95/46/EÜ artikli 6 lõike 1 punktist a ning artiklitest 7 ja 8. Vt ka määruse (EÜ) nr 45/2001 vastavaid sätteid.

         (22)  Eesmärgikohasuse põhimõte on sätestatud direktiivi 95/46/EÜ artikli 6 lõike 1 punktis b ning määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 4 lõike 1 punkti b vastavas sättes.

         (23)  Direktiivi 95/46/EÜ artikli 6 lõike 1 punktid c ja d ning määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 4 lõike 1 punktid c ja d.

         (24)  Direktiivi 95/46/EÜ artikli 6 lõike 1 punkt e ning määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 4 lõike 1 punkt e.

         (25)  Konfidentsiaalsuse põhimõte on sätestatud direktiivi 95/46/EÜ artiklis 16 ja sellele vastavas määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklis 21.

         (26)  Andmeturbe põhimõte on sätestatud direktiivi 95/46/EÜ artiklis 17 ja sellele vastavas määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklis 22.

         (27)  Andmete eriliikide, sealhulgas terviseandmete töötlemise keelust tehtavate erandite täielik loetelu on sätestatud direktiivi 95/46/EÜ artikli 8 lõigetes 2, 3, 4 ja 5.

         (28)  Direktiivi 95/46/EÜ artikli 8 lõige 4.

         (29)  Sellest olenemata antakse EWRSi kasutajatele alternatiivne võimalus kasutada seda kanalit ka selliste tehniliste küsimustega seotud teabe selektiivseks jagamiseks, mis ei hõlma isikuandmete edastamist. Kui vaikimisi võimaluse asemel valitakse alternatiivne võimalus, võib sõnumit postitav ametiasutus lisada saajate hulka ka komisjoni ja ECDC. See funktsioon on süsteemi lisatud eesmärgiga võtta arvesse komisjoni institutsioonilist rolli riskijuhtimise ja juhtumite haldamisega seotud küsimuste koordineerimisel ning ECDC rolli riskihindamisülesannete täitmisel.

         (30)  Lõimitud andmekaitse põhimõtte kohaselt tuleb info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate (IKT) kavandamisel ja arendamisel võtta isikuandmete kaitse ja andmekaitsenõudeid arvesse juba tehnoloogia idee kavandamise etapist alates ning kõigis selle arendamise etappides.

         (31)  Komisjonile pandud teavitamiskohustus põhineb määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklitel 11 ja 12.

         (32)  Esitada tuleb teave, mis on loetletud kõnealuse direktiivi artiklis 10, lisades sellele asjaomase andmekategooria. Kõnealune teave ei ole ilmselgelt nõutav juhul, kui teavet kogutakse otse andmesubjektilt, keda teavitatakse asjaomastest andmekategooriatest andmete kogumise ajal.

         (33)  Erandeid ja piiranguid käsitlevas direktiivi 95/46/EÜ artikli 13 lõikes 1 on sätestatud: „Liikmesriigid võivad artikli 6 lõikes 1, artiklis 10, artikli 11 lõikes 1 ja artiklites 12 ja 21 sätestatud kohustuste ja õiguste ulatuse piiramiseks võtta vastu õigusakte, kui sellised piirangud on vajalikud, et kindlustada a) riigi julgeolek; b) riigikaitse; c) avalik kord; d) kuritegude või reguleeritud kutsealade ametieetika rikkumiste ennetamine, uurimine, avastamine ja nende eest vastutuselevõtmine; e) liikmesriigi või Euroopa Liidu olulised majanduslikud või rahanduslikud huvid, sealhulgas raha-, eelarve- ja maksuküsimused; f) jälgimine, kontrollimine ja regulatiivne funktsioon, mis on kas või ajutiselt seotud avaliku võimu teostamisega punktides c, d ja e osutatud juhtudel; g) andmesubjekti kaitse või teiste isikute õiguste ja vabaduste kaitse.”

         (34)  Direktiivi 95/46/EÜ artikkel 12 ja määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklid 13–18.

         (35)  Isikuandmete kaitset käsitlev avaldus on kättesaadav kõigile EWRSi kasutajatele EWRSi rakenduse turvalises osas.

         (36)  Direktiivi 95/46/EÜ artikli 13 lõige 1.


title: Nõukogu soovitus, 9. juuli 2013 , milles käsitletakse Ungari 2013. aasta riiklikku reformikava ning esitatakse nõukogu arvamus Ungari lähenemisprogrammi (2012–2016) kohta

text:
               30.7.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 217/37

      NÕUKOGU SOOVITUS,
   9. juuli 2013,
   milles käsitletakse Ungari 2013. aasta riiklikku reformikava ning esitatakse nõukogu arvamus Ungari lähenemisprogrammi (2012–2016) kohta
   2013/C 217/10
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,
   võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,
   võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,
   võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,
   võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,
   võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,
   võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Euroopa Ülemkogu nõustus 26. märtsil 2010 komisjoni ettepanekuga käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

               (2)

               Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta; (3) mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.

               (3)

               Liikmesriikide riigipead või valitsusjuhid võtsid 29. juunil 2012 vastu majanduskasvu ja töökohtade loomise kokkuleppe, millega nähakse ette sidus raamistik meetmete võtmiseks liikmesriikide, ELi ja euroala tasandil, kasutades selleks kõiki võimalikke hoobasid, vahendeid ja poliitikaid. Nad otsustasid, milliseid meetmeid võtta liikmesriikide tasandil, eelkõige väljendades täielikku pühendumust strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisele ja riigipõhiste soovituste rakendamisele.

               (4)

               Nõukogu võttis 10. juulil 2012 vastu soovituse (4) Ungari 2012. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Ungari ajakohastatud lähenemisprogrammi (2012–2015) kohta.

               (5)

               Komisjon võttis 28. novembril 2012 vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2013) algust. Samuti võttis komisjon 28. novembril 2012 määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles liikmesriikide hulgas, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida, nimetati ka Ungarit.

               (6)

               Euroopa Parlament on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1466/97 nõuetekohaselt kaasatud Euroopa poolaasta raames toimuvasse ning 7. veebruaril 2013 võttis ta vastu resolutsiooni tööhõive- ja sotsiaalsete aspektide kohta 2013. aasta majanduskasvu analüüsis ja resolutsiooni 2013. aasta majanduskasvu analüüsi täiendamise kohta.

               (7)

               Euroopa Ülemkogu kiitis 14. märtsil 2013 heaks finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve konsolideerimise prioriteedid ning majanduskasvu hoogustamise meetmed. Ülemkogu toonitas vajadust saavutada diferentseeritud ja majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine, taastada tavapärased majandusele laenu andmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegelda töötuse probleemiga ja majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust.

               (8)

               10. aprillil 2013 avaldas komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Ungari suhtes läbi viidud põhjaliku analüüsi tulemused. Komisjoni analüüsi põhjal võib järeldada, et Ungaris esineb makromajanduslik tasakaalustamatus, mida tuleb jälgida ja millega seoses tuleb võtta otsustavaid poliitikameetmeid. Selleks et vähendada märkimisväärseid majanduse toimimisele avalduva negatiivse mõju riske, tuleb eelkõige pöörata jätkuvalt erilist tähelepanu suure negatiivse rahvusvahelise netoinvesteerimispositsiooni käimasolevale kohandamisele, sest praegune investeerimispositsioon on suuresti tingitud erasektori finantsvõimenduse vähenemisest avaliku sektori kõrge võlataseme ja nõrga majanduskeskkonna tingimustes.

               (9)

               Ungari esitas 22. aprillil 2013 oma 2013. aasta riikliku reformikava ja 24. aprillil 2013 oma lähenemisprogrammi ajavahemikuks 2012–2016. Selleks et võtta arvesse kõnealuse kahe dokumendi omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (10)

               Määruse (EÜ) nr 1466/97 alusel lähenemisprogrammile antud hinnangu põhjal on nõukogu seisukohal, et lähenemisprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on mõnevõrra optimistlik. Ungari ametivõimude kasvuprognoosid aastateks 2013 ja 2014 – vastavalt 0,7 % ja 1,9 % – on ligikaudu pool protsendipunkti kõrgemad kui komisjoni talituste 2013. aasta kevadprognoosis. Lähenemisprogrammis visandatud eelarvestrateegia eesmärk on tagada, et liigne eelarvepuudujääk oleks 2012. aastaks jätkusuutlikult korrigeeritud, nagu näeb ette nõukogu oma ülemäärase eelarve puudujäägi menetluse alusel 13. märtsil 2012 antud soovituses, ning et jätkuvalt järgitaks keskpika perioodi eesmärki. Ungari võttis aastal 2012 ette märkimisväärse eelarve konsolideerimise ning vähendas eelarvepuudujäägi 1,9 protsendini SKP-st, mis ületas nõukogu soovitatud puudujäägialast eesmärki, milleks oli 2,5 % SKP-st. Osaliselt tulenes see täiendavatest ühekordsetest tuludest ulatuses 0,2 % SKP-st lisaks tuludele, mis olid teada juba komisjoni soovituse ajal. Ent 2012. ja järgnevate aastate parandusmeetmed, eeskätt 2012. aasta sügisel välja kuulutatud meetmed, keskendusid peamiselt tulude poolele, eelkõige valitud sektoritele, mistõttu tekkis küsimusi konsolideerimise jätkusuutlikkuse kohta. Komisjoni talituste 2013. aasta kevadprognoosi kohaselt on vaja täiendavaid jõupingutusi nii 2013. kui ka 2014. aastal, et jätkusuutlikult korrigeerida ülemäärast eelarvepuudujääki. Pärast komisjoni talituste 2013. aasta kevadprognoosi avaldamist võttis valitsus vastu uue kulude poolele suunatud parandusmeetmete paketi ning komisjoni uuendatud hinnangu kohaselt peaks puudujääk uute meetmete korral nii 2013. kui ka 2014. aastal jääma alla 3 % SKP-st.
               Lähenemisprogrammiga muudeti keskpika perioodi eesmärk - 1,5-protsendiliselt struktuurselt eelarvepositsioonilt - 1,7 protsendile SKP-st. Uus keskpika perioodi eesmärk vastab stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetele. 2012. aastal oli Ungari struktuurne eelarvepositsioon - 0,7 % SKP-st, mis on tublisti üle tema muudetud keskpika perioodi eesmärgi, ning komisjoni talituste 2013. aasta kevadprognoosis prognoositakse, et struktuurne eelarvepositsioon püsib vastavuses keskpika perioodi eesmärgiga kogu prognoosiperioodi jooksul ning on 2013. aastal - 1,1 % ja 2014. aastal - 1,8 %. Komisjoni talituste 2013. aasta kevadprognoosi järel kehtestatud meetmete põhjal võiks struktuurne eelarvepositsioon püsida ka 2014. aastal ülalpool keskpika perioodi eesmärki. Valitsemissektori kulude kasv aastatel 2013 ja 2014, arvestamata riigi omal äranägemisel võetavaid tulumeetmeid, on üldjoontes vastavuses SKP potentsiaalse kasvu keskpika perspektiivi kontrollväärtusega, kuid 2015. ja 2016. aastal ületab ta seda eeldatavasti märkimisväärselt. Seega nendel kahel aastal stabiilsuse ja kasvu pakti kulutuste sihttaset ei järgita. Valitsuse kavade kohaselt väheneb valitsemissektori võla suhe SKP-sse kogu programmiperioodi vältel pidevalt, 79,2 protsendilt 2012.aastal 77,2 protsendini 2014. aastal ning 73,4 protsendini 2016. aastal, jäädes seega üle kontrollväärtuse 60 % SKP-st. Komisjoni talituste 2013. aasta kevadprognoosis, kus võeti arvesse konsolideerimiskavasid mõjutavaid riske, oodati siiski 2014. aastal ainult marginaalset vähenemist 78,9 protsendini, mis oleks uute parandusmeetmete korral umbes 0,5 protsendipunkti madalam. Ungaris on alates 2013. aastast üleminekuperiood seoses võlakriteeriumi täitmisega ja vastavalt komisjoni talituste 2013. aasta kevadprognoosile teeb ta 2013. ja 2014. aastal piisavalt edusamme võlakriteeriumi täitmise suunas.

               (11)

               Keskpika perioodi eelarveraamistik on endiselt ainult orienteeriv, mis tähendab, et eelarve planeerimine hõlmab ainult asjakohast eelarveaastat. Peale selle ei ole eelarvenõukogule antud ülesanded ja analüütilised ressursid vaatamata mõningatele hiljutistele täiustustele ikka veel võrdväärsed tema pretsedenditu vetoõigusega ja vajadusega teha arvuliste eelarvereeglite täitmise kohta süstemaatiliselt järelhindamisi. Keskpika perioodi eelarveraamistiku tugevdamine ja eelarvenõukogu volituste laiendamine aitaks muuta hiljuti ümber kujundatud eelarve juhtimise raamistiku kindlamaks ja usaldatavamaks.

               (12)

               Ungari finantssektor vähendab oma finantsvõimendust väga kiiresti, osaliselt tingituna mõningatest poliitikameetmetest, millel on olnud tugev negatiivne mõju pankade kasumlikkusele ja mis aitavad karmistada laenutingimusi. Toimetulek portfelli kvaliteedi halvenemisega on finantssektori üks suurimaid probleeme, mis tuleneb üha suuremast hulgast viivislaenudest. Viimastel aastatel on valitsus kehtestanud mitu meedet, et aidata välisvaluutas laenu võtnuid, kusjuures mitmel juhul ei ole pangandussektori huvirühmadega konsulteeritud. Ent need meetmed pole mitte alati olnud suunatud raskustes laenuvõtjatele. Rea meetmete vastuvõtmine lühikese aja jooksul võib suurendada laenuvõtjate moraaliriski, sest jätkuvalt eeldatakse, et valitsus aitab alati välja. Üleilmne finantskriis on näidanud, millises ulatuses võib olemasolev pangandussüsteem sundida riigivõime finantsstabiilsuse kaitse huvides tegutsema. Esimeses Ungarile antud finantsabi programmis rõhutati vajadust kehtestada tänapäevane järelevalvesüsteem, sealhulgas finantsinspektsioonile antavad mõjusad erakorralised volitused ja vaidluste lahendamise mehhanism. Ehkki viimase kolme aasta jooksul on Ungari finantsinspektsiooni volitusi ulatuslikult laiendatud, ei ole seadusandja andnud talle piisavaid järelevalvevolitusi.

               (13)

               Ungari ei ole täitnud 2012. aasta soovitust kehtestada moonutusi vältiv ja stabiilne äriühingute maksustamise raamistik ning on suurendanud valitud ettevõtlussektorite maksukoormust, kehtestades uusi püsivaid sektoripõhiseid lisamakse. Ehkki uus väikeettevõtete maks, mis kehtestati osana töösuhete kaitse seadusest, on soodsa struktuuriga, takistab mitmete erinevate maksumäärade olemasolu eri ettevõtlussektorites vahendite tulemuslikku jaotumist ning mõjutab investeeringuid ja laenamist. Vähendatud sotsiaalkindlustusmaksete kehtestamine töösuhete kaitse seaduse alusel on tööjõu maksukiilu vähendamisel samm õiges suunas. Ent madalapalgaliste maksukiil on siiski suur ja soovitav oleks süsteemi niiviisi täiustada, et see oleks paremini suunatud kõnealusele rühmale. Ungari kavatseb ka tegelda puuduliku maksukuulekusega, kehtestades mitmesuguseid meetmeid, nagu kõikide kassaaparaatide kohustuslik ühendamine maksuhaldusasutustega. Energiamaksude suhtes võetud meetmed ei ajenda vähendama energia tarbimist ning neil esineb moonutavaid tagajärgi.

               (14)

               Hiljutisele olukorra paranemisele vaatamata on madal tööhõive määr seotud väga madala tööturul osalemise määraga. Noorte töötuse määr on tõusnud 2001. aasta 11 protsendilt 2012. aastal 28,1 protsendile. Ühiskondliku töö programmile kulub suurem osa eelarvevahendeid, millest pikaajalistele töötutele antakse sotsiaaltoetuste asemel tööga seotud sissetulekut, ent selle pikaajaline kasu tööalase konkurentsivõime tõstmisel ei ole seni tõendust leidnud. Ungari on tugevdanud aktiivset tööturupoliitikat, kuid teatud ebasoodsamas olukorras olevatel rühmadel peaks olema neile parem juurdepääs ning täiskasvanute osalemine elukestvas õppes on endiselt üks liidu madalamaid. Viimase viie aasta jooksul on naiste tööhõive määr jäänud ligikaudu samale madalale tasemele. Et õhutada naisi tööturul osalema, on valitsus laiendanud lapsehoiuasutusi ja edendanud paindlikku töökorraldust. Sotsiaalne olukord läheb üha halvemaks: 31 % elanikkonda ohustab vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse risk ning suure materiaalse puuduse tingimustes elavate inimeste protsent on kõrge. Vaesuse määr on ebaproportsionaalselt kõrge ebasoodsamas olukorras olevatel territooriumidel ja kogukondades, eelkõige romade hulgas.

               (15)

               Ärikeskkond on Ungaris viimase kolme aasta jooksul pidevalt halvenenud „tänu” reale meetmetele, sealhulgas investoritele kehtestatud piirangutele ja ebastabiilsele õigusraamistikule. Hiljutised piirangud, mis mõjutavad ebaproportsionaalses ulatuses välisinvestoreid, on koondunud peamiselt teenustesektorisse, sealhulgas jaemüügiteenuste sektorisse. Nn lihtsa riigi programm hõlmas 114 meedet ettevõtete halduskoormuse vähendamiseks ligikaudu 500 miljardi Ungari forinti võrra, kuid selle rakendamises on olnud mõningaid viivitusi. Riigihangetel püsib visalt madal konkurents, ehkki 1. jaanuaril 2012 jõustus uus seadus. Korruptsioonivastase võitluse programm on Magyary programmi keskne element. Kuna korruptsioonivastase võitluse programm keskendub avalikule haldusele, ei tegele see selle valdkonna ebapiisava õiguskaitsega ega erakondade rahastamise rangema kontrolliga, mis on tõsist muret tekitav valdkond. Kuigi mõnede võtmetähtsusega meetmete rakendamine on juba käimas, ei ole paljusid väljakuulutatud meetmeid veel võetud. Problemaatiline on ka rakendatud meetmete järelevalve puudumine. Ungaris aastatel 2012 ja 2013 toimunud arengusuunad on suurendanud muret kohtusüsteemi sõltumatuse pärast. Innovatsiooniliidu tulemustabelis on Ungari paigutatud mõõdukate uuendajate hulka. Teadusse ja arendusse investeerivad peamiselt välisomandis olevad ettevõtted.

               (16)

               Ungaril on õnnestunud vähendada haridussüsteemist varakult lahkujate arvu. Kuna piirkonniti on ikka veel suuri erinevusi, võivad tsentraliseeritud riikliku haridussüsteemi uued elemendid, kui neid hoolikalt ei rakendata, avaldada negatiivset mõju ning suurendada sotsiaalset ebavõrdsust ja segregatsiooni. Ehkki kõrghariduse omandamist alustavate tudengite arv on viimastel aastatel oluliselt kasvanud, on vaja teha veel pingutusi, et jõuda ELi keskmise tasemeni ja täita strateegias “Euroopa 2020” riigile ette nähtud eesmärk. Tuleks tagada, et käimasolev kõrgharidusreform parandaks ebasoodsamas olukorras olevate õppurite ligipääsu kõrgharidusele.

               (17)

               Ühistranspordi kulutasuvuse ja toimimise parandamisele suunatud Szell Kalmani plaanis sisalduvate meetmete rakendamises esineb suuri viivitusi ja kõikehõlmava transpordistrateegia puudumine raskendab transpordisüsteemi rahalist jätkusuutlikkust. Ungari on küll piisavalt suurendanud elektrivõrguühendusi oma naabritega, nagu soovitati aastal 2012, kuid energiasektori reguleeriva asutuse puudulik sõltumatus energiatariifide kehtestamisel ja reguleeritud energiahindade suur osakaal kodutmajapidamistest ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjatest tarbijate hulgas tekitavad endiselt probleeme.

               (18)

               Komisjon hindas Euroopa poolaasta raames põhjalikult Ungari majanduspoliitikat. Hinnatud on riiklikku reformikava ja lähenemisprogrammi ning esitatud on põhjalik analüüs. Hindamisel on arvesse võetud nende dokumentide asjakohasust Ungari eelarve- ja sotsiaal-majanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi eeskirjadele ja juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada liidu üldist majandusjuhtimist, lisades ELi tasandi panuse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad soovitustes 1 kuni 7.

               (19)

               Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu lähenemisprogrammiga tutvunud ja tema arvamus (5) selle kohta kajastub eelkõige soovituses 1.

               (20)

               Nõukogu on komisjoni põhjalikust analüüsist ja kõnealusest hindamisest lähtudes riikliku reformikava ja lähenemisprogrammi läbi vaadanud. Nõukogu soovitused, mis on esitatud määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel, kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1, 2, 3, 4, 5 ja 7,

         SOOVITAB Ungaril võtta ajavahemikus 2013–2014 järgmisi meetmeid:

               1.

               Rakendada usaldatav ja majanduskasvu toetav eelarvestrateegia, nähes ette vajalikud meetmed, mis keskenduvad kulutuste kärpimisele, ning säilitada tugev eelarvepositsioon, järgides lähenemiseprogrammi perioodi kestel keskpika perioodi eesmärki. Lähtudes eelnimetatud meetmetest, viia valitsemissektori võlatase kindlalt langusesse, muu hulgas selleks, et vähendada kuhjunud makromajanduslikku tasakaalustamatust. Kindlustada keskpika perioodi eelarveraamistikku, muutes selle siduvamaks ja sidudes selle tihedalt arvuliste eelarvereeglitega. Laiendada eelarvenõukogu volitusi ja muuta selle töö läbipaistvamaks, sealhulgas arvuliste eelarvereeglite täitmise süstemaatilise järelkontrolli ning korrapäraste makromajanduslike eelarveprognooside ja tähtsamate poliitikaettepanekute eelarvemõju hindamiste kaudu.

               2.

               Aidata taastada tavapärane majandusele laenude andmine, eelkõige parandades finantssektori kapitali akumulatsiooni võimet, muu hulgas seeläbi, et vähendatakse praegu sellele kehtestatud lisakoormust. Parandada portfellide kvaliteeti, eemaldades pankade bilansist rämpsvarad, konsulteerida tihedalt huvirühmadega uute poliitiliste algatuste küsimustes ja hoolitseda selle eest, et uued poliitikameetmed ei suurendaks laenuvõtjate moraaliriski. Tugevdada finantsregulatsiooni ja -järelevalvet, eelkõige andes Ungari finantsinspektsioonile mõjusamad erakorralised volitused ja kehtestades pangakriiside lahendamise korra.

               3.

               Tagada stabiilne, tasakaalustatum ja ennustatavam äriühingute maksusüsteem. Ratsionaliseerida äriühingute maksustamine ning majanduskasvu ja tööhõive soodustamise nimel viia miinimumini vahendite jaotamises esinevad moonutused, mille on põhjustanud sektoripõhised maksud. Jätkata tööd, et muuta tööjõu maksustamine tööhõivesõbralikumaks, leevendades madalapalgaliste maksukoormust muu hulgas sellega, et täpsustatakse töösuhete kaitse seaduse toetuskõlblikkuskriteeriume ja viiakse maksustamise raskuspunkt keskkonnamaksudele. Kiirendada nende juba välja kuulutatud meetmete täielikku rakendamist, mille eesmärk on parandada maksukuulekust ja vähendada maksukohustuste täitmisega seotud kulusid.

               4.

               Lahendada noorte töötuse probleem, näiteks noortegarantii (6) abil. Tugevdada aktiivse tööturupoliitika meetmeid ja täiendada riigi tööturuasutuse kliendiprofiili koostamise süsteemi. Vähendada ühiskondliku töö programmi domineerimist tööhõivemeetmetes ja tugevdada töötute aktiveerimise elementi. Võimendada koolitusprogramme, et suurendada osalemist elukestvas õppes. Jätkata lastehoiuasutuste laiendamist, et õhutada naisi tööturul osalema. Tagada, et riikliku sotsiaalse kaasatuse strateegia eesmärgid kaasatakse kõikidesse poliitikavaldkondadesse, et vähendada vaesust, eelkõige laste ja romade hulgas.

               5.

               Luua toetav ärikeskkond, eelkõige taastada välismaiste otseinvesteeringute tegijatele atraktiivne keskkond, muutes õigusraamistiku stabiilsemaks ja soodustades turul konkurentsi. Tagada halduskoormuse vähendamiseks kavandatud meetmete täielik rakendamine, parandada konkurentsi riigihangete alal ja võtta täiendavaid asjakohaseid meetmeid korruptsiooni vastu võitlemiseks. Jätkata kohtusüsteemi tugevdamist. Kaotada hiljuti kehtestatud takistused teenustesektoris, sealhulgas jaemüügiteenuste sektoris. Pakkuda sihtotstarbelisi stiimuleid, et toetada uuendusmeelseid ettevõtteid.

               6.

               Rakendada riiklik strateegia haridussüsteemist varakult lahkumise vältimiseks ning tagada, et haridussüsteem annaks kõikidele noortele tööturul asjakohased oskused, pädevused ja kvalifikatsiooni. Parandada kaasava tavahariduse kättesaadavust ebasoodsamas olukorras olevatele kogukondadele, eelkõige romadele. Toetada üleminekut ühest haridusetapist teise ja haridussüsteemist tööturule. Rakendada kõrgharidusreform, mis võimaldab kolmanda taseme hariduse rohkematele inimestele, eelkõige ebasoodsamas olukorras olevatele tudengitele.

               7.

               Järk-järgult kaotada reguleeritud energiahinnad ja tagada samas majanduslikult haavatavate tarbijate tõhus kaitse. Astuda täiendavaid samme, et tagada riigi reguleeriva asutuse sõltumatus. Tagada riigi omandis olevate transpordisektori ettevõtete rahaline jätkusuutlikkus, vähendades nende tegevuskulusid ja suurendades tulusid.

      Brüssel, 9. juuli 2013

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         R. ŠADŽIUS

      (1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

      (2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

      (3)  Kehtivad 2013. aastal vastavalt nõukogu 22. aprilli 2013. aasta otsusele 2013/208/EL, liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 118, 30.4.2013, lk 21).

      (4)  ELT C 219, 24.7.2012, lk 40.

      (5)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 2.

      (6)  Loodud nõukogu 22. aprilli 2013. aasta soovitusega (ELT C 120, 26.4.2013, lk 1).