title: Euroopa süsteemsete riskide nõukogu soovitus, 27. mai 2020, võlamoratooriumide ja riigi garantiiskeemide kaudu COVID-19 pandeemiale reageerimise ja muude maksunduslike reaalmajanduse kaitsemeetmete finantsstabiilsusele avalduva mõju jälgimise kohta (ESRN/2020/8) 2020/C 249/01

text:
               29.7.2020

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 249/1

      EUROOPA SÜSTEEMSETE RISKIDE NÕUKOGU SOOVITUS,
      27. mai 2020,
      võlamoratooriumide ja riigi garantiiskeemide kaudu COVID-19 pandeemiale reageerimise ja muude maksunduslike reaalmajanduse kaitsemeetmete finantsstabiilsusele avalduva mõju jälgimise kohta
      (ESRN/2020/8)
      (2020/C 249/01)
      EUROOPA SÜSTEEMSETE RISKIDE NÕUKOGU HALDUSNÕUKOGU,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1092/2010, 24. november 2010, finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve kohta Euroopa Liidus ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutamise kohta, (1) eelkõige selle artikli 3 lõike 2 punkte b, d ja f ning artikleid 16 kuni 18,
      võttes arvesse Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu otsust ESRN/2011/1, 20. jaanuar 2011, millega võetakse vastu Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu töökord, (2) eelkõige selle artikli 15 lõike 3 punkti e ning artikleid 18 kuni 20,
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Koroonaviiruse (COVID-19) pandeemia puhang ja sellele järgnenud isoleerimismeetmete jõustamine on Euroopa majandusele tõsine šokk. Liikmesriigid on kehtestanud võlamoratooriumid, riigi garantiiskeemid ja muud fiskaalmeetmed, et kaitsta mittefinantsettevõtteid ja kodumajapidamisi pandeemia mõjude eest. Kuigi need on finantssektorivälised meetmed, mõjutavad need siiski finantsstabiilsust.

                  (2)

                  Nende meetmete tulemuslikkus finantsstabiilsuse säilitamisel sõltub nende suurusest ja kujundusest. Õigeaegsete kohanduste tegemiseks tuleb neid riiklikul tasandil hoolikalt jälgida ja kasutada paindlikkust, mida võimaldab liidu ajutine riigiabi raamistik majanduse toetamiseks COVID 19 puhangu kontekstis (3).

                  (3)

                  Võttes arvesse liikmesriikide majanduse integreerituse kõrget taset, avaldavad ühes liikmesriigis rakendatud meetmed positiivset või negatiivset ülekanduvat mõju teistele liikmesriikidele. Seda ülekandumist tuleks arvesse võtta, kui hinnatakse terviklikult liidu finantsstabiilsust mõjutavaid reaalmajanduse kaitsemeetmeid, mida liikmesriikide ametiasutused on võtnud COVID 19 pandeemiale reageerimiseks.

                  (4)

                  Riiklike meetmete tulemuslikkuse tagamine finantsstabiilsusele nõuab hoolikat jälgimist ja koostööd riikide makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutuste ning riikide rahandus- ja järelevalveasutuste vahel kooskõlas nende vastavate pädevustega. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (ESRN) saatis 14. mail 2020 liidu liikmesriikide rahandusasutustele kirja ja soovitas alustada juba algusfaasis süvendatud dialoogi asjaomaste asutuste vahel riiklikul tasandil (4).

                  (5)

                  ESRN vastutab finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve eest liidus ning aitab kaasa süsteemsete riskide maandamisele ja ennetamisele. Selleks kavatseb ESRN jälgida ja regulaarselt arutada COVID-19 pandeemiale reageerimiseks võetud riikide reaalmajanduse kaitsemeetmete mõju finantsstabiilsusele kogu liidus. ESRN kavatseb keskenduda eelkõige piiriülesele ja sektoriülesele mõjule. Jälgimine kestab, kuni need meetmed võivad mõjutada liidu finantsstabiilsust.

                  (6)

                  Selliste meetmete liiduülese finantsstabiilsusele avalduva mõju jälgimiseks peavad riikide makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutused esitama asjakohase riikliku teabe. ESRNi taotlustes nendelt asutustelt asjakohase teabe saamiseks tuleks arvestada proportsionaalsuse põhimõtet ja vältida aruandlusnõuete dubleerimist, keskendudes teabele, mis ei ole kättesaadav muudest allikatest.

                  (7)

                  ESRN kavatseb täiendada ja tõhustada riiklikul tasandil toimuvat jälgimist ja hindamist. ESRNi eesmärk on edendada kogemuste vahetamist ning piiriüleste ja sektoriüleste küsimuste algusfaasis tuvastamist. Hilisemas etapis võetakse kooskõlastatud seisukoht meetmete järkjärgulise kaotamise meetodite kohta. Selleks kavatseb ESRN luua tagasisidekanali, et võimaldada teabevahetust aruandeid esitavate asutuste vahel.

                  (8)

                  Käesoleva soovitusega ei kehtestata finantsteenuste sektorile uusi aruandlusnõudeid. Teabe saamiseks peaks ESRN tuginema riiklike makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutuste aruandlusele teabe kohta, mis on kogutud riigisisese jälgimise eesmärgil, mis omakorda põhineks meetmete rakendamises osalevate riikide rahandusasutuste ja valitsusasutuste aruandlusel. ESRN peaks tuginema ka tema liikmeks olevate institutsioonide, eelkõige Euroopa Pangandusjärelevalve, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve, Euroopa Keskpanga ja Ühtse Kriisilahendusnõukogu poolt kogutud andmetele.

                  (9)

                  Käesolev soovitus ei mõjuta liidu keskpankade rahapoliitika pädevust.

                  (10)

                  ESRNi soovitused avaldatakse pärast adressaatide teavitamist ning pärast seda, kui haldusnõukogu on teavitanud Euroopa Liidu Nõukogu oma kavatsusest seda teha ja andnud nõukogule võimaluse vastata,

            ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:
      1. JAGU

         SOOVITUSED

         Soovitus A – COVID-19 pandeemiale reageerimiseks võetud reaalmajanduse kaitsemeetmete finantsstabiilsuse mõju riiklik jälgimine

      Riigi makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutustel soovitatakse jälgida ja hinnata COVID-19ga seotud riiklike meetmete (näiteks võlamoratooriumid, riigi garantiiskeemid ja muud eelarvemeetmed) mõju finantsstabiilsusele. Selleks soovitatakse riikide makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutustel jälgida nende meetmete kujundust ja rakendamist, samuti nende võimalikku mõju finantsstabiilsusele, kasutades muu hulgas järgmisi põhinäitajaid:

                  a)

                     kujunduselemendid ja rakendamine: eelkõige maht, finantstoe liigid (näiteks võlamoratooriumid, laenugarantiid, subsideeritud laenud või aktsiaosalused); soodustatud isikud ja kõlblikkustingimused; kestus; ja teave meetme kasutamise kohta (näiteks saadud ja aktsepteeritud taotluste maht ja arv).

                  b)

                     Mõju finantsstabiilsusele: eelkõige krediidivoog reaalmajandusele; likviidsus; finantssektori maksevõime ja võlakoormus; ja finantseerimisasutuste finantstugevus, k.a täheldatud ja eeldatavad viivislaenude trendid ning likviidsuse- ja kapitalinõuete täitmise võime.

         Soovitus B – Riiklike makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutuste aruandlus ESRNile

      Riikide makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutustel soovitatakse esitada ESRNile regulaarseid aruandeid, mis on ESRNile vajalikud soovituses A osutatud riiklike meetmete mõju jälgimiseks ja hindamiseks liidu finantsstabiilsusele. See peaks hõlmama teavet, mis on vajalik piiriülese ja sektoriülese mõju jälgimiseks ja hindamiseks, mis on riikide makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutustele kättesaadav finantseerimisasutustega sõlmitud kehtiva aruandluskorra kaudu, ning täiendavat teavet, mis on avaldatud rahandusasutuste ja meetmete rakendamisega seotud muude valitsusasutuste poolt.
      2. JAGU

         RAKENDAMINE

      1.   Mõisted

      Käesolevas soovituses kasutatakse mõisteid järgmises tähenduses:

                  a)

                  „Riigi makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutus“ – riigiasutus, kellel on Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovituses ESRN/2011/3 (5) sätestatud eesmärgid, kord, ülesanded, volitused, instrumendid, aruandlusnõuded ja muud tunnused, või kui selline asutus puudub, siis määratud asutus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL (6) VII jaotise 4. peatükile või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 (7) artikli 458 lõikele 1.

            2.   Rakendamise kriteeriumid

                  1.

                  Soovituste A ja B rakendamisel kohaldatakse järgmist kriteeriumi.

                              a)

                              Kohast tähelepanu tuleb pöörata proportsionaalsuse põhimõttele, võttes arvesse iga soovituse eesmärki ja sisu.

                  2.

                  Soovituse B rakendamisel kohaldatakse järgmist kriteeriumi.

                              a)

                              Esimene aruanne tuleb esitada 31. juuliks 2020.

            3.   Aruandevormid

      Soovitusele B vastava aruandluse koordineerimise tagamiseks avaldab ESRN asjakohased vormid 30. juuniks 2020.
      4.   Edasine ajakava

      Määruse (EL) nr 1092/2010 artikli 17 lõike 1 kohaselt peavad adressaadid teavitama Euroopa Parlamenti, nõukogu, komisjoni ja ESRNi meetmetest, mis on võetud käesoleva soovituse rakendamiseks, või põhjendama meetmete võtmata jätmist. Teated tuleb saata vastavalt järgmisele ajakavale.
      1.   Soovitus A

      Adressaadid peavad Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja ESRNile esitama soovituse A rakendamise lisas toodud vormi 31. juuliks 2020.
      2.   Soovitus B

      Adressaadid peavad Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja ESRNile esitama soovituse B rakendamise lisas toodud vormi 31. detsembriks 2020.
      5.   Soovituse muutmine

      Haldusnõukogu otsustab, kas käesoleva otsuse muutmine on vajalik. Muudatused hõlmavad eelkõige soovitustes A ja B käsitletud jälgimise ja aruandluse kestust.
      6.   Jälgimine ja hindamine

                  1.

                  Haldusnõukogu hindab adressaatide meetmeid ja põhjendusi ning võib asjakohastel juhtudel otsustada, et käesolevat soovitust ei ole järgitud ning et adressaadi põhjendused tegevusetuse kohta ei ole piisavad.

                  2.

                  ESRNi soovitustele vastavuse hindamise käsiraamatus (8) sätestatud metoodikat, milles kirjeldatakse ESRNi soovitustele vastavuse hindamise menetlust, ei kohaldata.

         Frankfurt Maini ääres, 27. mai 2020

               ESRNi haldusnõukogu nimel

               ESRNi sekretariaadi juhataja

            Francesco MAZZAFERRO

         (1)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 1

         (2)  ELT C 58, 24.2.2011, lk 4

         (3)  Komisjoni teatis „Riigiabi ajutine raamistik majanduse toetamiseks praeguse COVID-19 puhangu kontekstis“ (2020/C 91 I/01) (ELT C 91 I, 20.3.2020, lk 1) ning sellega seotud dokumendid riigiabi eeskirjade ja koroonaviiruse kohta, mis on avaldatud https://ec.europa.eu/competition/state_aid/what_is_new/covid_19.html.

         (4)  Vt ESRNi eesistuja kiri, 14. mai 2020, majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu eesistujale ja liikmetele, avaldatud:
      https://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/other/esrb.letter200514_ESRB_work_on_implications_to_protect_the_real_economy~e67a9f48ca.en.pdf.

         (5)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus ESRN/2011/3, 22. detsember 2011, riigi ametiasutuste makrotasandi usaldatavusjärelevalve pädevuse kohta (ELT C 41, 14.2.2012, lk 1).

         (6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/36/EL, 26. juuni 2013, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338).

         (7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 575/2013, 26. juuni 2013, krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1).

         (8)  Handbook on the assessment of compliance with ESRB recommendations, aprill 2016, avaldatud aadressil https://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/recommendations/160502_handbook.en.pdf.

         LISA

            Käesoleva soovituse alusel võetud meetmetest teavitamine

         1.   Adressaadi andmed

                     Soovitus

                     Adressaadi riik

                     Asutus

                     Teate esitaja nimi ja kontaktandmed

                     Teate esitamise kuupäev

               2.   Meetmetest teavitamine

                     Soovitus

                     Kas soovitust on järgitud? (jah/ei/ei kohaldata)

                     Nõuete täitmiseks võetud meetmete kirjeldus

                     Osalise või täieliku mittejärgimise põhjendus

                     Soovitus A

                     Soovitus B

               3.   Märkused

                     1.

                     Käesolevat vormi kasutatakse määruse (EL) nr 1092/2010 artikli 17 lõikes 1 nõutud teabe edastamiseks.

                     2.

                     Kõik adressaadid peavad esitama täidetud vormi ESRNile ESRNi sekretariaadi kaudu elektrooniliselt selleks ettenähtud DARWINi kausta kaudu või e-postiga aadressil notifications@esrb.europa.eu. (ESRNi sekretariaat korraldab teatiste ühise edastamise Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile.)

                     3.

                     Adressaadid peavad esitama kogu asjakohase teabe, mis on seotud käesoleva soovituse rakendamisega ja rakendamise kriteeriumidega, k.a teabe võetud tegevuse sisu ja ajakava kohta.

                     4.

                     Kui adressaat täidab nõudeid ainult osaliselt, peab ta esitama täieliku selgituse mittevastavuse ulatuse kohta ning muud üksikasjad osalise vastavuse kohta. Selgituses tuleks selgelt täpsustada soovituse asjakohased osad, mida adressaat ei järgi.


title: Nõukogu soovitus (EL) 2021/119, 1. veebruar 2021, millega muudetakse soovitust (EL) 2020/1475, mis käsitleb koordineeritud lähenemisviisi vaba liikumise piiramisele COVID-19 pandeemiale reageerimisel (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               2.2.2021

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               LI 36/1

      NÕUKOGU SOOVITUS (EL) 2021/119,
      1. veebruar 2021,
      millega muudetakse soovitust (EL) 2020/1475, mis käsitleb koordineeritud lähenemisviisi vaba liikumise piiramisele COVID-19 pandeemiale reageerimisel
      (EMPs kohaldatav tekst)
      EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,D
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 21 lõiget 2, artikli 168 lõiget 6 ning artikli 292 esimest ja teist lauset,
      võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  nõukogu võttis 13. oktoobril 2020 vastu nõukogu soovituse (EL) 2020/1475, mis käsitleb koordineeritud lähenemisviisi vaba liikumise piiramisele COVID-19 pandeemiale reageerimisel (1). Soovituses kehtestati koordineeritud lähenemisviis järgmistes põhipunktides: ühtsete kriteeriumide ja künniste kohaldamine otsuste tegemisel selle üle, kas kehtestada vaba liikumise piirangud, COVID-19 edasikandumise ohu kaardistamine kokkulepitud värvikoodi alusel ning koordineeritud lähenemisviis võimalikele meetmetele, mida võib asjakohaselt kohaldada ühest piirkonnast teise liikuvate isikute suhtes, sõltuvalt nakkuse edasikandumise ohu tasemest nendes piirkondades.

                  (2)

                  Kõnealuses soovituses kehtestatud kriteeriumide ja künniste põhjal on Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus avaldanud kord nädalas liikmesriikide kaardi (2) piirkondade kaupa, et toetada liikmesriike otsuste tegemisel.

                  (3)

                  Nagu on ette nähtud kõnealuse soovituse põhjenduses 15, peaks komisjon Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse toel ja võttes arvesse muutuvat epidemioloogilist olukorda korrapäraselt hindama käesolevas soovituses esitatud kriteeriume, andmevajadusi ja künniseid, sealhulgas seda, kas tuleks kaaluda muid kriteeriume või kohandada künniseid, ning esitama oma hindamistulemused nõukogule arutamiseks, lisades neile ettepaneku soovituse muutmiseks.

                  (4)

                  Pandeemia praegust arengut mõjutavad kaks tegurit. Ühelt poolt on alates 2021. aasta algusest alustatud massvaktsineerimisega ning miljonid eurooplased on COVID-19 vastu juba vaktsineeritud. Kuid nagu on märgitud komisjoni teatises Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule ja nõukogule „Ühiste jõududega COVID-19 vastu“, (3) on seni, kuni nakatunute arv suureneb ja vaktsineeritute hulk ei ole veel pandeemia leviku peatamiseks piisav, siiski vaja säilitada valvsus, piirangud ja rahvatervise kontroll. Eelkõige peavad EL ja liikmesriigid püüdma vähendada ohtu, et tekib järgmine nakkuslaine, mis võib olla karmim ja mida iseloomustavad SARS-CoV-2 viiruse senisest kergemini levivad tüved, mida on leitud juba kogu Euroopas.

                  (5)

                  Viiruse uute tüvede ilmumine viimasel ajal on väga murettekitav. Ehkki praegu ei ole tõendeid selle kohta, et need põhjustaksid raskemat haigestumist, näivad uued tüved olevat ligikaudu 50–70 % nakkavamad (4). See tähendab, et viirus võib levida kergemini ja kiiremini, suurendades veelgi survet ülekoormatud tervishoiusüsteemidele. Uued tüved on ka tõenäoline põhjus, miks enamikus liikmesriikides on haigusjuhtumite arv viimastel nädalatel oluliselt suurenenud.

                  (6)

                  Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus märgib oma viimases riskihindamises uute SAR-CoV-2 probleemsete tüvede leviku kohta ELis/EMPs, (5) et probleemsete tüvede sissetoomise ja levimisega seotud riski taseme hinnang on tõstetud suurele/väga suurele.

                  (7)

                  Ühe võimalusena sellele ohule reageerimiseks soovitab Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus, et uute SARS-CoV-2 probleemsete tüvede sissetoomise ja leviku aeglustamiseks tuleks vältida mittehädavajalikku reisimist. Lisaks mittehädavajaliku reisimise vältimist ja nakatunud isikute reisipiiranguid käsitlevatele soovitustele peaksid edasi kehtima sellised reisipiirangud nagu reisijate testimine ja karantiin, seda eelkõige selliste reisijate puhul, kes tulevad piirkondadest, kus uute tüvede esinemissagedus on suurem. Kui järjendamine ei ole Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse genoomi järjendamise suuniste alusel uute tüvede sagedasema esinemise võimaluse välistamiseks ikkagi piisav, tuleks kaaluda proportsionaalseid reisipiiranguid ka piirkondade puhul, kus kogukonnas esineb jätkuvalt suur nakkuse levik.

                  (8)

                  Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse soovitusi arvesse võttes tuleks soovitust (EL) 2020/1475 vastavalt muuta.

                  (9)

                  Võtmaks arvesse kogukonnas jätkuvalt esinevat suurt nakkuse levikut, mis võib olla seotud uute probleemsete tüvede suurenenud levikuga, tuleks haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse poolt igal nädalal avaldatavale kaardile lisada uus, tumepunane värv. See värv peaks märkima piirkondi, kus viiruse levik on väga suur, sealhulgas nakkusohtlikumate tüvede tõttu.

                  (10)

                  Liikmesriigid peaksid arvesse võtma ka uute SARS-CoV-2 probleemsete tüvede levimust, võttes samal ajal arvesse genoomi järjendamise taset teistes liikmesriikides. Komisjoni teatises Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule ja nõukogule „Ühiste jõududega COVID-19 vastu“ rõhutatakse, et liikmesriigid peavad tüvede arengu kindlakstegemiseks ja uute tüvede tuvastamiseks kiiresti suurendama viiruse genoomi järjendamise määra 5–10 %-ni positiivsetest testitulemustest, kasutades vajaduse korral Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse suutlikkust.

                  (11)

                  Kogukonnapõhise leviku kõrge tase enamikus liikmesriikides tähendab, et reisimine tekitab jätkuvalt suuri probleeme. Mittehädavajalikust reisimisest, eriti suure riskiga piirkondadesse ja piirkondadest, tuleks tungivalt soovitada hoiduda seni, kuni epidemioloogiline olukord on oluliselt paranenud, eriti viiruse uute tüvede puhangut silmas pidades. Võttes arvesse, et nakatumise ja edasikandumise oht on riigisiseste ja piiriüleste reiside puhul ühesugune, peaksid liikmesriigid tagama, et kumbagi liiki mittehädavajalike reiside suhtes kohaldatavad meetmed oleksid sidusad.

                  (12)

                  Euroopa Ülemkogu liikmete 21. jaanuaril 2021 toimunud videokonverentsi järel tehtud suulises kokkuvõttes (6) märkis Euroopa Ülemkogu eesistuja, et piirid peavad jääma avatuks ning tagada tuleb ühtse turu toimimine, sealhulgas oluliste kaupade ja teenuste voog. Kehtestada ei tohiks valimatuid reisikeelde. Siiski võib viiruse leviku tõkestamiseks olla vaja meetmeid, mis piiravad mittehädavajalikku reisimist ELis. Jäädes kindlaks oma põhimõtetele, aga võttes ühtlasi arvesse uute viirusetüvedega kaasnevaid riske, võib nõukogul olla vaja vaadata läbi oma soovitused ELi-siseste reiside ja ELi suunduvate mittehädavajalike reiside kohta.

                  (13)

                  Koordineeritud lähenemisviisi abil püütakse vältida piirikontrolli taaskehtestamist sisepiiridel. Piiride sulgemine ja üldised reisikeelud, aga ka lendude, maismaa- ja veetranspordi peatamine ei ole põhjendatud, sest sihipärasematel meetmetel, nagu kohustuslik karantiin ja testimine, on piisav mõju ja need põhjustavad vähem häireid. Roheliste transpordikoridoride süsteem (7) peaks aitama hoida alles transpordivood, tagades kaupade ja teenuste vaba liikumise ja vältides seeläbi tarneahela häireid.

                  (14)

                  Isikute vaba liikumise piiranguid tuleb jätkuvalt kohaldada kooskõlas liidu õiguse üldpõhimõtetega, nagu proportsionaalsuse ja mittediskrimineerimise põhimõte, sealhulgas on keelatud diskrimineerimine kodakondsuse alusel. Seega ei tohiks võetavad meetmed minna kaugemale sellest, mis on hädavajalik rahvatervise kaitseks. Et tagada prognoositavus, õiguskindlus ja see, et kodanikud piirangutest kinni peavad, on väga oluline üldsuse selge, õigeaegne ja põhjalik teavitamine. Tagada tuleks piirangute nõuetekohane täitmine ning kehtestatud sanktsioonid peaksid olema tõhusad ja proportsionaalsed.

                  (15)

                  Terviseohutuse komitee leppis 11. jaanuaril 2021. aastal kokku soovitustes ELi ühise lähenemisviisi kohta seoses COVID-19 patsientide isoleerimise ning kontaktsete isikute ja reisijate karantiiniga. Liikmesriigid peaksid reisijate suhtes kohaldatavaid karantiinimeetmeid käsitlevaid terviseohutuse komitee soovitusi (8) reisiga seotud karantiini kehtestamisel järgima. Eelkõige tuleks suure riskiteguriga piirkonnast saabuvate reisijate suhtes karantiininõuete kehtestamisel kaaluda nõutava karantiiniaja lühendamist, kui reisija 5–7 päeva pärast riiki sisenemist annab negatiivse proovi, välja arvatud juhul, kui tal tekivad sümptomid.

                  (16)

                  Võttes arvesse COVID-19 testimissuutlikkuse suurenemist, tuleks muuta soovitust (EL) 2020/1475, andes liikmesriikidele võimaluse nõuda, et reisijad, kes saabuvad piirkonnast, mis ei ole liigitatud roheliseks, teeksid testi enne teele asumist.

                  (17)

                  Pidades silmas suurt nakkuse levikut kogukonnas tumepunaseks liigitatud piirkondades, tuleks sellistelt aladelt saabuvatelt reisijatelt, kelle reis ei toimu hädavajalikel eesmärkidel, nõuda, et nad teeksid enne lahkumist testi ja jääksid pärast sihtkohta saabumist karantiini vastavalt terviseohutuse komitee soovitustele. Kui reisijad ei jää karantiini oma elukohas, tuleks tagada karantiiniruumides sobivad füüsilised tingimused ning laste kaitsmine ja hooldamine karantiinitingimustes vastavalt Maailma Terviseorganisatsiooni suunistele (9).

                  (18)

                  Hoidmaks ära olukorda, kus inimestel on takistatud pääs omaenda koju, tuleks lubada oma elukohaliikmesriiki naasvatel reisijatel, kes ei ole saanud teha testi enne lahkumist, teha test pärast saabumist.

                  (19)

                  Võttes arvesse nakkuse kõrget taset tumepunastes piirkondades, tuleks ka hädavajalikelt reisijatelt nõuda COVID-19 nakkuse testimist ja karantiini jäämist, tingimusel et see ei mõjuta ebaproportsionaalselt nende olulise eesmärgi täitmist või erilise vajaduse rahuldamist, näiteks seetõttu, et reisija kokkupuude elanikkonnaga jääb sihtkohas väga piiratuks. Kui liikmesriik nõuab konkreetset epidemioloogilist olukorda arvesse võttes siiski transporditöötajate ja teenuseosutajate testimist, ei tohiks see põhjustada transpordihäireid (10). Tarneahelate säilitamiseks ei tohiks kohaldada karantiininõudeid olulisi ülesandeid täitvate transporditöötajate suhtes.

                  (20)

                  Piiriülese reisimisega seotud piirangud on eriti häirivad isikute jaoks, kes ületavad piire iga päev või sageli, et minna tööle või kooli, külastada lähisugulasi, saada arstiabi või hoolitseda lähedaste eest. Sellistelt isikutelt ei tohiks nõuda sellise olulise tegevuse käigus piiri ületamisel karantiini jäämist, arvestades, kui märkimisväärselt see häiriks inimeste elu, elatusvahendeid ja majandust tervikuna. Niikaua kui epidemioloogiline olukord on mõlemal pool piiri võrreldav, tundub ebavajalik nõuda, et sellised isikud läbiksid sagedase kontrolli üksnes seetõttu, et nad ületavad piiri. Eriti oluliseks jääb tihe koordineerimine liikmesriikide ja piiriüleste piirkondade vahel.

                  (21)

                  Võttes arvesse muutuvat epidemioloogilist olukorda, peaks komisjon Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse toel jätkuvalt korrapäraselt hindama käesolevas soovituses esitatud kriteeriume, andmevajadusi ja künniseid, sealhulgas seda, kas tuleks kaaluda muid kriteeriume või kohandada künniseid, ning esitama oma hindamistulemused nõukogule arutamiseks, lisades neile vajaduse korral ettepaneku soovituse muutmiseks,

            ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:Nõukogu soovitust (EL) 2020/1475, mis käsitleb koordineeritud lähenemisviisi vaba liikumise piiramisele COVID-19 pandeemiale reageerimisel, muudetakse järgmiselt.
                  1)

                  Punktis 10 asendatakse alapunkt c järgmisega:

                              „c)

                              punane, kui 14 päeva kumulatiivne teatatud COVID-19 juhtumite suhtarv on vahemikus 50 kuni 150 ja COVID-19 nakkuse testide positiivsete testimistulemuste määr on 4 % või üle selle või kui 14 päeva kumulatiivne teatatud COVID-19 juhtumite suhtarv on suurem kui 150, kuid vähem kui 500;“.

                  2)

                  Punkti 10 lisatakse järgmine alapunkt ca:

                              „ca)

                              tumepunane, kui 14 päeva kumulatiivne teatatud COVID-19 juhtumite suhtarv on 500 või rohkem;“.

                  3)

                  Punktis 13 asendatakse alapunkt a järgmisega:

                              „a)

                              peaksid nad võtma arvesse epidemioloogilise olukorra erinevusi oranžiks, punaseks või tumepunaseks liigitatud piirkondades ning tegutsema proportsionaalselt;“.

                  4)

                  Punktis 13 asendatakse alapunkt d järgmisega:

                              „d)

                              peaksid nad võtma arvesse testimisstrateegiaid ning pöörama erilist tähelepanu suure testimise suhtarvuga piirkondade olukorrale;“.

                  5)

                  Punkti 13 lisatakse järgmine alapunkt e:

                              „e)

                              peaksid nad võtma arvesse uute SARS-CoV-2 probleemsete tüvede, eelkõige edasikandumist ja surmajuhtumite arvu suurendavate tüvede levimust, ning samuti genoomi järjendamise taset, olenemata asjaomase piirkonna kategooriast.“

                  6)

                  Pealkirja „Ühine raamistik seoses võimalike meetmetega suurema riskiga piirkondadest saabuvate reisijate puhul“ järele lisatakse järgmine punkt 16a:

                              „16a.

                              Liikmesriigid peaksid tungivalt soovitama hoiduda mittehädavajalikust reisimisest piirkondadesse ja piirkondadest, mis on punkti 10 kohaselt liigitatud tumepunaseks, ning soovitama hoiduda mittehädavajalikust reisimisest piirkondadesse ja piirkondadest, mis on liigitatud punkti 10 kohaselt punaseks.
                              Samal ajal peaksid liikmesriigid püüdma hoida ära hädavajaliku reisimise katkemist, tagama transpordivoogude jätkumise kooskõlas nn roheliste transpordikoridoride süsteemiga ning hoidma ära häireid tarneahelas ning takistusi kutsealastel või ärilistel põhjustel reisivate töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate liikumisele.“

                  7)

                  Punkti 17 alapunktid a ja b asendatakse järgmistega:

                              „a)

                              peavad jääma karantiini/eneseisolatsiooni vastavalt terviseohutuse komitee soovitusele (11) ja/või

                              b)

                              teevad enne ja/või pärast saabumist COVID-19 nakkuse testi. See võib olla kas RT-PCR-test või antigeeni kiirtest, mis on loetletud nõukogu 21. jaanuari 2021. aasta soovituse (COVID-19 antigeeni kiirtestide ELis kasutamise ja valideerimise ning testitulemuste vastastikuse tunnustamise ühise raamistiku kohta) (12) alusel koostatud COVID-19 antigeeni kiirtestide ühises ja ajakohastatud loetelus, vastavalt riiklike tervishoiuasutuste poolt kindlaksmääratule.“

                  8)

                  Punktist 17 kustutatakse järgmine lõik:
                  „Liikmesriigid võivad pakkuda reisijatele võimalust asendada alapunktis b nimetatud test COVID-19 nakkuse testiga, mis tehakse enne saabumist.“

                  9)

                  Punkti 17 lisatakse järgmine lõik:
                  „Liikmesriigid peaksid saavutama piisava testimissuutlikkuse ja aktsepteerima digitaalseid testimistõendeid, tagades samal ajal, et see ei kahjusta oluliste tervishoiuteenuste osutamist, eelkõige seoses laborite suutlikkusega.“

                  10)

                  Lisatakse järgmine punkt 17a:

                              „17a.

                              Liikmesriigid peaksid nõudma, et isikud, kelle reis sai alguse punkti 10 alapunkti ca kohaselt tumepunaseks liigitatud piirkonnast, teeksid enne saabumist COVID-19 nakkuse testi ning jääksid karantiini/eneseisolatsiooni vastavalt terviseohutuse komitee soovitusele. Sarnaseid meetmeid võiks kohaldada suure probleemsete tüvede levikuga piirkondade suhtes.
                              SARS-CoV-2 uute nakkavamate tüvede leviku ja mõju kontrolli alla saamiseks peaksid liikmesriigid eelkõige tumepunaseks liigitatud piirkondades võtma, säilitama ja tugevdama isikukaitsemeetmeid, suurendama testimist ja parandama kontaktsete isikute jälgimist ning tõhustama COVID-19 juhtumite kogukondlikult representatiivse valimi jälgimist ja järjendamist.“

                  11)

                  Lisatakse järgmine punkt 17b:

                              „17b.

                              Liikmesriigid peaksid andma oma territooriumil elavatele isikutele võimaluse asendada punkti 17 alapunktis b ja punktis 17a nimetatud saabumiseelne COVID-19 nakkuse test saabumisjärgse testiga, mis lisandub kohaldatavatele karantiini-/eneseisolatsiooni nõuetele.“

                  12)

                  Lisatakse järgmine punkt 19a:

                              „19a.

                              Punkti 17a kohaselt peaksid reisijad, kes täidavad olulist ülesannet või kelle reisimine on hädavajalik, täitma reisimisel tumepunasest piirkonnast testimisnõuded ja jääma karantiini/eneseisolatsiooni, tingimusel et see ei mõjuta ebaproportsionaalselt sellise ülesande või vajaduse täitmist.
                              Erandina ei tohiks punkti 17 alapunktis b ja punktis 17a sätestatud COVID-19 nakkuse testi tegemist põhimõtteliselt nõuda transporditöötajatelt ja transporditeenuse osutajatelt kooskõlas punkti 19 alapunktiga b. Kui liikmesriik nõuab transporditöötajatelt ja transporditeenuse osutajatelt COVID-19 nakkuse testi tegemist, tuleks kasutada antigeeni kiirtesti ning see ei tohiks põhjustada transpordihäireid. Et säilitada nn roheliste transpordikoridoride toimimine, peaksid liikmesriigid transpordi- või tarneahela häirete korral sellised süstemaatilise testimise nõuded viivitamata kaotama või kehtetuks tunnistama. Transporditöötajatelt ja transporditeenuse osutajatelt ei tohiks nende olulise ülesande täitmisel nõuda punkti 17 alapunkti a ja punkti 17a kohaselt karantiini jäämist.“

                  13)

                  Lisatakse järgmine punkt 19b:

                              „19b.

                              Lisaks punktis 19a sätestatud eranditele ei tohiks liikmesriigid nõuda testi tegemist või karantiini/eneseisolatsiooni jäämist piirialadel elavatelt isikutelt, kes töö, ettevõtluse, hariduse, pereelu, arstiabi või hoolduse eesmärgil reisivad iga päev või sagedasti üle piiri, eelkõige isikutelt, kes täidavad kriitilise tähtsusega ülesandeid või kes on olulised elutähtsa taristu jaoks. Kui nendes piirkondades kehtestatakse piiriülese reisimise korral testimise nõue, peaks selliste isikute testimise sagedus olema proportsionaalne. Kui epidemioloogiline olukord on mõlemal pool piiri ühesugune, ei tuleks reisimisel testimisnõuet kehtestada. Isikutelt, kes väidavad, et nende olukord jääb käesoleva punkti kohaldamisalasse, võidakse nõuda dokumentaalsete tõendite või sellekohase avalduse esitamist.“

                  14)

                  Punkt 21 asendatakse järgmisega:

                              „21.

                              Punkti 10 kohaselt tumepunaseks, punaseks, oranžiks või halliks liigitatud piirkonnast saabuvate isikute suhtes kohaldatavad meetmed ei tohi olla diskrimineerivad, st neid tuleks samamoodi kohaldada ka asjaomase liikmesriigi enda tagasipöörduvate kodanike suhtes.“

         Brüssel, 1. veebruar 2021

               Nõukogu nimel

               eesistuja

            A. P. ZACARIAS

         (1)  ELT L 337, 14.10.2020, lk 3.

         (2)  Kättesaadav aadressil: https://www.ecdc.europa.eu/en/covid-19/situation-updates/weekly-maps-coordinated-restriction-free-movement

         (3)  COM(2021) 35 final.

         (4)  Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse riskihinnang: „Risk related to spread of new SARS-CoV-2 variants of concern in the EU/EEA“ („Risk, mis on seotud uute SARS-CoV-2 probleemsete tüvede levikuga ELis/EMPs“), kättesaadav aadressil: https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/covid-19-risk-assessment-spread-new-sars-cov-2-variants-eueea

         (5)  Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus. „Risk related to spread of new SARS-CoV-2 variants of concern in the EU/EEA“ – esimene ajakohastamine, 21. jaanuar 2021. Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus: Stockholm, 2021. Kättesaadav aadressil: https://www.ecdc.europa.eu/sites/default/files/documents/COVID-19-risk-related-to-spread-of-new-SARS-CoV-2-variants-EU-EEA-first-update.pdf

         (6)  Eesistuja Charles Micheli suuline kokkuvõte pärast Euroopa Ülemkogu liikmete videokonverentsi 21. jaanuaril 2021, kättesaadav aadressil: https://www.consilium.europa.eu/et/press/press-releases/2021/01/21/oral-conclusions-by-president-charles-michel-following-the-video-conference-of-the-members-of-the-european-council-on-21-january-2021/

         (7)  Komisjoni teatis majanduse elushoidmiseks vajalike roheliste transpordikoridoride ajakohastamise kohta COVID-19 pandeemia taasleviku tingimustes (COM(2020) 685 final) ja komisjoni 22. detsembri 2020. aasta soovitus (EL) 2020/2243 reisimist ja transporti käsitleva koordineeritud lähenemisviisi kohta vastuseks Ühendkuningriigis täheldatud SARS-COV-2 variandile (ELT L 436, 28.12.2020, lk 72).

         (8)  Terviseohutuse komitees 11. jaanuaril 2021 kokku lepitud soovitused ELi ühise lähenemisviisi kohta seoses COVID-19 patsientide isoleerimise ning kontaktsete isikute ja reisijate karantiiniga, https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/preparedness_response/docs/hsc_quarantine-isolation_recomm_en.pdf.

         (9)  WHO viitenumber: WHO/2019-nCoV/IHR_Quarantine/2020.3. Kättesaadav aadressil: https://www.who.int/publications/i/item/considerations-for-quarantine-of-individuals-in-the-context-of-containment-for-coronavirus-disease-(covid-19)

         (10)  Vt komisjoni 22. detsembri 2020. aasta soovitus (EL) 2020/2243 reisimist ja transporti käsitleva koordineeritud lähenemisviisi kohta vastuseks Ühendkuningriigis täheldatud SARS-COV-2 variandile (ELT L 436, 28.12.2020, lk 72).

         (11)  Terviseohutuse komitees 11. jaanuaril 2021 kokku lepitud soovitused ELi ühise lähenemisviisi kohta seoses COVID-19 patsientide isoleerimise ning kontaktsete isikute ja reisijate karantiiniga, https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/preparedness_response/docs/hsc_quarantine-isolation_recomm_en.pdf.

         (12)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-5451-2021-INIT/et/pdf


title: Nõukogu soovitus (EL) 2021/132, 2. veebruar 2021, millega muudetakse soovitust (EL) 2020/912 Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta

text:
               4.2.2021

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 41/1

      NÕUKOGU SOOVITUS (EL) 2021/132,
      2. veebruar 2021,
      millega muudetakse soovitust (EL) 2020/912 Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta
      EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõike 2 punkte b ja e ning artikli 292 esimest ja teist lauset,
      võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Nõukogu võttis 30. juunil 2020 vastu soovituse (EL) 2020/912 Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta (1).

                  (2)

                  Nõukogu soovituses (EL) 2020/912 sätestatud kriteeriumid tuginevad 14 päeva teatatud juhtumite keskmisele arvule ELis 15. juuni 2020. aasta seisuga. Nõukogu 13. oktoobril 2020 vastu võetud soovituses, mis käsitleb koordineeritud lähenemisviisi vaba liikumise piiramisele COVID-19 pandeemiale reageerimisel, kasutatakse täiendavaid kriteeriume, mis kajastavad uusimaid teaduslikke nõuandeid (2).
                  SARS-CoV-2 viiruse uued tüved on tõsine probleem. Uued tüved näivad olevat ligikaudu 50–70 % nakkavamad, (3) suurendades tervishoiusüsteemide koormust.
                  Seega tuleks uuendada soovituses (EL) 2020/912 sätestatud kriteeriume ja künniseid.

                  (3)

                  Ühe sellise uue tüve ilmumisele reageerimiseks võttis komisjon 22. detsembril 2020 vastu soovituse reisimist ja transporti käsitleva koordineeritud lähenemisviisi kohta vastuseks Ühendkuningriigis täheldatud SARS-COV-2 tüvele (4).

                  (4)

                  Komisjoni kutsus oma 19. jaanuari 2021. aasta teatises „Ühiste jõududega COVID-19 vastu“ üles kiiresti tegutsema, et piirata riski nakkuse kolmandaks, potentsiaalselt eelmistest raskemini kulgevaks laineks.

                  (5)

                  Samas teatises rõhutas komisjon ka seda, et kuni epidemioloogiline olukord ei ole oluliselt paranenud, tuleks tungivalt soovitada jätta ära kõik mittehädavajalikud reisid, eriti kui nende lähte- või sihtkoht on suure riskiga piirkond.

                  (6)

                  21. jaanuaril 2021 esitas ECDC oma viimase riskihinnangu SAR-CoV-2 uute probleemsete tüvede leviku kohta ELis/EMPs, (5) soovitades võtta rangemaid meetmeid ja võtta vastu suunised mittehädavajaliku reisimise vältimise kohta, muu hulgas eesmärgiga aeglustada SAR-CoV-2 uute probleemsete tüvede üle riigipiiride viimist ja levikut. Lisaks soovitustele vältida mittehädavajalikku reisimist ja nakatunud isikute suhtes kohaldatavatele reisipiirangutele tuleks säilitada reisimisega seotud meetmed, nagu reisijate testimine ja karantiin, eriti kui reisijad saabuvad piirkondadest, kus uute tüvede esinemissagedus on suurem. Juhul kui ka genoomi järjendamisest ei piisa, et välistada uute tüvede suurema esinemissageduse võimalust (vastavalt ECDC suunistele genoomi järjendamise kohta), tuleks lisaks sellele kaaluda proportsionaalseid reisimisega seotud meetmeid sellistest piirkondadest saabumise puhul, kus levik kogukonnas on jätkuvalt suur.

                  (7)

                  Pärast Euroopa Ülemkogu liikmete 21. jaanuari 2021. aasta videokonverentsi tehtud suulises kokkuvõttes märkis Euroopa Ülemkogu eesistuja, et viiruse leviku piiramiseks võib vaja minna meetmeid, et piirata mittehädavajaliku reisimist ELi ja ELi sees, ning kutsus nõukogu üles uuendama oma soovitusi ELi-sisese reisimise ja ELi toimuva mittehädavajaliku reisimise kohta, võttes arvesse riske, mida kujutavad enesest uued viirusetüved.

                  (8)

                  Euroopa Liidu lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva soovituse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades et käesolev soovitus põhineb Schengeni acquis’l, peab Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast nõukogu poolt käesoleva soovituse kohta otsuse tegemist otsustama, kas ta rakendab käesolevat soovitust.

                  (9)

                  Käesolev soovitus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ (6) ei osale; seetõttu ei osale Iirimaa otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

                  (10)

                  Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev soovitus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (7) artikli 1 punktis A osutatud valdkonda.

                  (11)

                  Šveitsi puhul kujutab käesolev soovitus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ (8) artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ (9) artikliga 3.

                  (12)

                  Liechtensteini puhul kujutab käesolev soovitus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel allakirjutatud protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ (10) artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL (11) artikliga 3,

            ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:Soovitust (EL) 2020/912 muudetakse järgmiselt.
                  1.

                  Punkti 1 teine lõik asendatakse järgmisega:
                  „Selleks et määrata kindlaks kolmandad riigid, kelle puhul tuleks praegune Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise piirang kaotada, tuleks arvesse võtta vastava kolmanda riigi epidemioloogilist olukorda ja käesolevas soovituses esitatud täiendavaid kriteeriume.“

                  2.

                  Punkt 2 asendatakse järgmisega:
                  „Seoses epidemioloogilise olukorraga tuleks kohaldada järgmisi kriteeriumeid:

                              —

                              „14 päeva kumulatiivne teatatud COVID-19 juhtumite suhtarv“, st eelmise 14 päeva jooksul teatatud uute COVID-19 juhtumite koguarv 100 000 elaniku kohta;

                              —

                              samal ajavahemikul on uute nakkusjuhtude arv eelmise 14 päevaga võrreldes stabiilne või väheneb;

                              —

                              „testimise suhtarv“, st viimase seitsme päeva jooksul tehtud COVID-19 nakkuse testide arv 100 000 elaniku kohta;

                              —

                              „positiivsete testimistulemuste määr“, st positiivsete testide osakaal viimase seitsme päeva jooksul tehtud COVID-19 nakkuse testide koguarvus;

                              —

                              riigis esineva viiruse iseloom, eriti see, kas leitud on probleemseid viirusetüvesid. Probleemsed tüved on tüved, mille on sellisena kindlaks määranud ECDC, tuginedes viiruse põhiomadustele, nagu levik, tõsidus ja võime immuunvastust vältida.

                        Selleks et kolmanda riigi saaks kanda I lisasse, peab see täitma järgmisi künniseid: 14 päeva kumulatiivne teatatud COVID-19 juhtumite suhtarv ei ole suurem kui 25, testimise suhtarv on üle 300 ja positiivsete testimistulemuste määr ei ületa 4 %. Lisaks võib arvesse võtta riigi üldist reageerimist COVID-19 puhangule, eelkõige kättesaadavat teavet selliste aspektide kohta nagu järelevalve, kontaktsete isikute jälgimine, leviku tõkestamine, ravi ja aruandlus, kättesaadava teabe ja andmeallikate usaldusväärsus ning vajaduse korral rahvusvaheliste tervise-eeskirjade (IHR) suutlikkusnäitajate keskmine punktisumma.
                  Testimise suhtarvu ja positiivsete testitulemuste määraga seotud andmed peaks esitama ECDC, tuginedes talle kättesaadavaks tehtud teabele. Selliseid andmeid võiks täiendada ELi delegatsioonide esitatud andmetega, kui need on kättesaadavad, tuginedes samuti 11. juuni 2020. aasta teatisele lisatud kontrollnimekirjale.“

                  3.

                  Punkti 4 muudetakse järgmiselt:

                              a)

                              teine lõik asendatakse järgmisega:
                              „I lisas juba loetletud konkreetse kolmanda riigi suhtes võib reisipiirangu tervenisti või osaliselt kaotada või taaskehtestada vastavalt muutustele mõnes eespool kehtestatud tingimuses ning nendest tulenevatele muutustele epidemioloogilise olukorra hinnangus.“

                              b)

                              Lisatakse järgmised uued punktid:
                              „Kui epidemioloogiline olukord halveneb kiiresti ja eelkõige kui tuvastatakse probleemsete viirusetüvede suur esinemissagedus, võib kiiresti taaskehtestada mittehädavajaliku reisimise piirangud I lisas juba loetletud kolmandatesse riikidesse.
                              Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piirangu kaotamisel I lisas loetletud kolmandate riikide puhul peaksid liikmesriigid võtma üksikjuhtumipõhiselt arvesse EL+ ala suhtes kohaldatavat vastastikkust.“

                  4.

                  Punkti 4 järele lisatakse järgmine punkt:
                  „Liikmesriigid peaksid tungivalt soovitama vältida mittehädavajalikku reisimist EL+ alalt muudesse kui I lisas loetletud riikidesse.“
                  Järgmised punktid nummerdatakse vastavalt ümber.

                  5.

                  Uut punkti 6 muudetakse järgmiselt:

                              a)

                              teine lõik jäetakse välja;

                              b)

                              väljajäetud teise lõigu järele lisatakse järgmine lõik:
                              „Kui epidemioloogiline olukord halveneb kiiresti ja eelkõige kui tuvastatakse probleemsete viirusetüvede suur esinemissagedus, võivad liikmesriigid ajutiselt kehtestada piirangud II lisas loetletud reisijate kategooriatele. Mõjuvatel põhjustel reisimine peaks siiski jääma võimalikuks.“

                              c)

                              viimane lõik asendatakse järgmisega:
                              „Nõukogu võib komisjoni ettepaneku alusel II lisas osutatud olulist ülesannet täitvate või hädavajalikku reisi sooritavate reisijate konkreetsete kategooriate loetelu läbi vaadata, võttes arvesse sotsiaalseid ja majanduslikke kaalutlusi ning eespool osutatud metoodikal, kriteeriumidel ja teabel põhinevat üldist hinnangut epidemioloogilise olukorra arengule.“

                  6.

                  Uus punkt 7 asendatakse järgmisega:
                  „Liikmesriigid peaksid nõudma, et hädavajalikul või mittehädavajalikul põhjusel, eesmärgil või vajadusel reisivate isikute (välja arvatud transpordi- ja piirialatöötajad) polümeraasi ahelreaktsioonil põhineva ja mitte varem kui 72 tundi enne reisi alustamist tehtud COVID-19 testi tulemus oleks negatiivne ja et sellised isikud esitaksid ametiasutuste poolt kehtestatud vormis asjakohase kinnituse kõnealuse testi tulemuse kohta.
                  Kui enne reisi algust ei ole võimalik testi teha, peaks punkti 6 alapunktides a ja b osutatud isikutel olema võimalus teha test pärast sihtkohta jõudmist, vastavalt riiklikule korrale. See ei piira kohustust alluda pärast sihtkohta jõudmist täiendavatele meetmetele, sealhulgas karantiinile.
                  Lisaks sellele võivad liikmesriigid nõuda kuni 14 päeva pikkust eneseisolatsiooni, karantiini ja kontaktsete isikute jälgimist, samuti vajaduse korral täiendavaid COVID-19 teste samal perioodil, tingimusel et nad kehtestavad samad nõuded nende endi kodanikele, kes saabuvad samast kolmandast riigist. Nendele reisijatele, kes saabuvad kolmandast riigist, kus on leitud probleemne viirusetüvi, peaksid liikmesriigid kehtestama nimetatud nõuded, ennekõike saabumisjärgse karantiini ja täiendavad testid saabumisel või pärast seda.
                  Selliste reiside puhul, mis on seotud olulise ülesande või vajadusega, nagu on sätestatud II lisas:

                              —

                              võivad liikmesriigid teha koordineeritult otsuse loobuda mõnede või kõigi eeltoodud meetmete kohaldamisest nende juhtumite suhtes, mille puhul sellised meetmed takistaksid reisi eesmärgi täitmist;

                              —

                              liikmesriigid ei tohiks transporditöötajatelt, meremeestelt ja piirialatöötajatelt nõuda EL+ alale sisenemiseks rohkemat kui negatiivse antigeeni kiirtesti esitamist saabumisel. Transporditöötajate puhul, kes tulevad riigist, kus on tuvastatud probleemsete viirusetüvede suur esinemissagedus, võivad liikmesriigid nõuda negatiivse antigeeni kiirtesti esitamist enne lahkumist;

                              —

                              lennumeeskondade liikmed peaksid olema vabastatud igasugusest testimisest, kui nende kolmandas riigis viibimise kestus jääb alla 12 tunni, välja arvatud juhul, kui nad saabuvad kolmandast riigist, kus on leitud probleemne viirusetüvi – sellisel juhul peaks neid testima proportsionaalselt.

                        See ei piira võimalike liikmesriigi poolt kehtestatud üldiste rahvatervisenõuete (nagu füüsilise distantsi hoidmine ja maskikandmise nõue) kohaldamist.“

                  7.

                  Uue punkti 7 järele lisatakse järgmine uus punkt:
                  „Liikmesriigid peaksid töötama välja reisija asukoha vormi ning nõudma, et ELi sisenevad isikud peavad esitama reisija asukoha vormi kooskõlas kohaldatavate andmekaitsenõuetega. Liikmesriikidele võimalikuks kasutamiseks on väljatöötamisel ühine Euroopa reisija asukoha vorm. Võimaluse korral tuleks andmetöötluse lihtsustamiseks ja kontaktsete isikute jälgimise kiirendamiseks kasutada reisija asukoha andmete puhul digitaalset võimalust, tagades samal ajal võrdse juurdepääsu kõigile kolmandate riikide kodanikele.“

                  8.

                  Järgmised punktid nummerdatakse vastavalt ümber.

         Brüssel, 2. veebruar 2021

               Nõukogu nimel

               eesistuja

            A. P. ZACARIAS

         (1)  Nõukogu 30. juuni 2020. aasta soovitus (EL) 2020/912 Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta (ELT L 208 I, 1.7.2020, lk 1).

         (2)  Nõukogu 13. oktoobri 2020. aasta soovitus (EL) 2020/1475, mis käsitleb koordineeritud lähenemisviisi vaba liikumise piiramisele COVID-19 pandeemiale reageerimisel (ELT L 337, 14.10.2020, lk 3).

         (3)  Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse (ECDC) riskihindamine: „Risk related to spread of new SARS-CoV-2 variants of concern in the EU/EEA“ („Risk, mis on seotud SARS-CoV-2 uute probleemsete tüvede levikuga ELis/EMPs“), kättesaadav aadressil: https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/covid-19-risk-assessment-spread-new-sars-cov-2-variants-eueea.

         (4)  C(2020) 9607 final.

         (5)  Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus. „Risk related to spread of new SARS-CoV-2 variants of concern in the EU/EEA“ (esmakordselt uuendatud 21. jaanuaril 2021), ECDC: Stockholm, 2021. Kättesaadav aadressil: https://www.ecdc.europa.eu/sites/default/files/documents/COVID-19-risk-related-to-spread-of-new-SARS-CoV-2-variants-EU-EEA-first-update.pdf.

         (6)  Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsus 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20).

         (7)  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.

         (8)  ELT L 53, 27.2.2008, lk 52.

         (9)  Nõukogu 28. jaanuari 2008. aasta otsus 2008/146/EÜ sõlmida Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (ELT L 53, 27.2.2008, lk 1).

         (10)  ELT L 160, 18.6.2011, lk 21.

         (11)  Nõukogu 7. märtsi 2011. aasta otsus 2011/350/EL Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta, seoses sisepiiridel piirikontrolli kaotamise ja isikute liikumisega (ELT L 160, 18.6.2011, lk 19).


title: Euroopa Keskpanga soovitus, 4. veebruar 2021, Euroopa Liidu Nõukogule Deutsche Bundesbanki välisaudiitorite kohta (EKP/2021/4) 2021/C 47/01

text:
               10.2.2021

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 47/1

      EUROOPA KESKPANGA SOOVITUS,
      4. veebruar 2021,
      Euroopa Liidu Nõukogule Deutsche Bundesbanki välisaudiitorite kohta
      (EKP/2021/4)
      (2021/C 47/01)
      EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
      võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artiklit 27.1,
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Euroopa Keskpanga (EKP) ja eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide keskpankade raamatupidamist auditeerivad sõltumatud välisaudiitorid, keda soovitab EKP nõukogu ja kiidab heaks Euroopa Liidu Nõukogu.

                  (2)

                  Deutsche Bundesbanki praeguste välisaudiitorite (KPMG AG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft) volitused lõppesid 2020. majandusaasta auditeerimisega. Seetõttu tuleb määrata välisaudiitorid alates 2021. majandusaastast.

                  (3)

                  Deutsche Bundesbank on valinud majandusaastateks 2021 kuni 2026 oma välisaudiitoriteks Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschafti võimalusega pikendada volitusi 2027. majandusaastaks,

            ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:
      Deutsche Bundesbanki välisaudiitoriks soovitatakse majandusaastateks 2021 kuni 2026 määrata Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft võimalusega pikendada volitusi 2027. majandusaastaks,

         Frankfurt Maini ääres, 4. veebruar 2021

               EKP president

            Christine LAGARDE


title: Euroopa Keskpanga soovitus, 4. veebruar 2021, Euroopa Liidu Nõukogule Eesti Panga välisaudiitorite kohta (EKP/2021/5) 2021/C 47/02

text:
               10.2.2021

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 47/2

      EUROOPA KESKPANGA SOOVITUS,
      4. veebruar 2021,
      Euroopa Liidu Nõukogule Eesti Panga välisaudiitorite kohta
      (EKP/2021/5)
      (2021/C 47/02)
      EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
      võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artiklit 27.1,
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Euroopa Keskpanga (EKP) ja eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide keskpankade raamatupidamist auditeerivad sõltumatud välisaudiitorid, keda soovitab EKP nõukogu ja kiidab heaks Euroopa Liidu Nõukogu.

                  (2)

                  Eesti Panga praeguse välisaudiitori (KPMG Baltics OÜ) volitused lõpevad pärast 2020. majandusaasta auditeerimist. Seetõttu tuleb määrata välisaudiitorid alates 2021. majandusaastast.

                  (3)

                  Eesti Pank on valinud oma välisaudiitoriks majandusaastateks 2021 kuni 2025 Ernst & Young Baltic AS,

            ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:
      Eesti Panga välisaudiitoriks soovitatakse majandusaastateks 2021 kuni 2025 määrata Ernst & Young Baltic AS.

         Frankfurt Maini ääres, 4. veebruar 2021

               EKP president

            Christine LAGARDE