title: 2005/27/EÜ: Komisjoni soovitus, 12. jaanuar 2005, selle kohta, mis Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/70/EÜ (bensiini ja diislikütuse kohta) kohaldamise eesmärgil on maksimaalse väävlisisaldusega pliivaba bensiini ja diislikütuse kättesaadavus asjakohaselt tasakaalustatud geograafilisel aluselEMPs kohaldatav tekst

text:
               19.1.2005

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 15/26

      KOMISJONI SOOVITUS,

   12. jaanuar 2005,
   selle kohta, mis Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/70/EÜ (bensiini ja diislikütuse kohta) kohaldamise eesmärgil on maksimaalse väävlisisaldusega pliivaba bensiini ja diislikütuse kättesaadavus asjakohaselt tasakaalustatud geograafilisel alusel
   (EMPs kohaldatav tekst)
   (2005/27/EÜ)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 211,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 1998. aasta direktiivi 98/70/EÜ (bensiini ja diislikütuse kvaliteedi kohta), (1) artikli 3 lõike 2 punktile d ja artikli 4 lõike 1 punktile d peavad liikmesriigid tagama, et maksimaalse kindlaksmääratud väävlisisaldusega pliivaba bensiin ja diislikütus on nende territooriumil asjakohaselt tasakaalustatud geograafilisel alusel kättesaadav.

               (2)

               Samuti on direktiiviga 98/70/EÜ ette nähtud, et komisjon peab välja töötama juhised soovitamaks, mis on sel juhul pliivaba bensiini väävlisisaldusega kuni 10 mg/kg kättesaadavus asjakohaselt tasakaalustatud geograafilisel alusel.

               (3)

               On asjakohane välja töötada samalaadsed juhised maksimaalse väävlisisaldusega 10 mg/kg diislikütuse kohta.

               (4)

               Komisjon on hinnanud erinevaid võimalusi. Selle tulemusena ning pärast liikmesriikidega konsulteerimist asjaomaste ekspertidega kaubandus- ja tööstussektorist ning muude valitsusväliste organisatsioonidega, on komisjon välja töötanud järgmised juhised,

         SOOVITAB JÄRGMIST:
   Direktiivi 98/70/EÜ artikli 3 lõike 2 punkti d ja artikli 4 lõike 1 punkti d kohaldamise eesmärgil eelkõige seoses väävlivaba kütuse kättesaadavusega asjakohaselt tasakaalustatud geograafilisel alusel, peaksid liikmesriigid kohaldama lisas sätestatud põhimõtteid.

      Brüssel, 12. jaanuar 2005

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Stavros DIMAS

      (1)  EÜT L 350, 28.12.1998, lk. 58. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

      LISA
      Juhised selle kohta, mis on asjakohaselt tasakaalustatud geograafiline kättesaadavus direktiivi 98/70/EÜ artikli 3 lõike 2 punkti d ja artikli 4 lõike 1 punkti d kohaldamisel
      1.   KÄESOLEVATES JUHISTES KASUTATUD MÕISTETE MÄÄRATLUSED

         Väävlivaba kütus – pliivaba bensiin ja diislikütused, mis sisaldavad väävlit kuni 10 mg/kg.

         Kütuse tanklad – jaemüügi- või kommertsteenindusjaamad, kus kütus tangitakse sõidukitesse nende käitamiseks (määratletud standardiga EN 14274:2003).
      2.   MÕJUTAVAD TEGURID
      Väävlivaba kütuse kättesaadavuse tagamiseks peavad liikmesriigid omama teatud paindlikkust ja arvesse võtma erinevate siseriiklike turgudega ja tarnete infrastruktuuriga seotud tingimusi. Arvesse tuleks võtta järgmisi tegureid:
      1)   väike rahvastikutihedus
      Suurtes väikese rahvastikutihedusega piirkondades on kütusetanklaid tõenäoliselt vähem ja need on väiksemad (läbilaskvusmahu või kütusepumpade arvu poolest) ning suuremad tanklad asuvad tihedamalt asustatud aladel. Arvesse tuleks võtta suuremaid vahemaid kütuse tanklate vahel ja olemasoleva infrastruktuuri suutmatust pakkuda erineva väävlisisaldusega kütuseid.
      2)   suur rahvastikutihedus
      Suure rahvastikutihedusega aladel on kütusetanklad tõenäoliselt keskmiselt suuremad (nii läbilaskvusmahu kui ka kütusepumpade arvu poolest), neid on rohkem ning need asetsevad tihedamalt. Sellisel juhul suudab infrastruktuur tõenäoliselt pakkuda erikvaliteediklassi kuuluvaid kütuseid ja on ka võimalik järk-järguliselt laiendada tanklate levikut.
      3)   väikesaarte turud
      Väikesaarte turgudel on tõenäoliselt samalaadsed probleemid nagu väikese rahvastikutihedusega aladel, millele võib lisanduda ka väiksem tarneturg (või ainult ühe tarnijaga turg) või piiratud arv põhiteenindusjaamu (või ainult üks põhiteenindusjaam).
      3.   ÜLDJUHISED
      Vastavalt direktiivi 98/70/EÜ artiklile 8 on liikmesriigid kohustatud esitama põhiteavet väävli- ja pliivaba bensiini ja diislikütuse siseriiklike müügimahtude kohta.
      Käesolevates juhistes on esitatud neli hindamiskriteeriumi, mida komisjon tunnistas eriti kasulikuks väävlivaba kütuse kättesaadavuse määratlemisel asjakohaselt tasakaalustatud geograafilisel alusel direktiivi artikli 3 lõike 2 punkti d ja artikli 4 lõike 1 punkti d kohaldamise eesmärgil. Kaks üksikasjalikku põhilist varianti A ja B, annavad selgema ja täpsema teabe väävlivaba kütuse kättesaadavuse kohta asjakohaselt tasakaalustatud geograafilisel alusel. Üldjuhul eeldatakse, et liikmesriigid võivad valida kas variandi A või B vahel ega kohalda mõlemat samaaegselt.
      Lisaks on kaks vähem üksikasjalikku sekundaarset varianti C ja D, mis annavad teavet kättesaadavuse kohta teatavates piirkondades.
      Tuleb märkida, et esitatud variandid võivad kaotada osatähtsuse, kui saavutatakse kõrge kättesaadavuse aste, nt 60 %–80 % kõikides teenindusjaamades. Sellisel juhul võib edasine siseriikliku poliitika tulemuslikkuse hindamine üksikasjalikul piirkondlikul tasandil osutuda mittevajalikuks. Variandi D puhul võib protsendimäär olla tingimustest sõltuvalt natuke kõrgem.
      Igal juhul osutavad väävli- ja pliivaba bensiini ja väävlivaba diislikütuse kasutuselevõtu erinevad tingimused sellele, et neid tuleks eraldi analüüsida.
      Liikmesriigid võivad valida meetodid, mida nad peavad kõige asjakohasemaks väävlivaba kütuse kättesaadavuse siseriiklikuks rakendamiseks. Siiski on liikmesriikidel soovitatav kaaluda käesolevates juhistes esitatud võimalusi enne otsuse langetamist direktiivi siseriikliku rakendamise hõlbustamiseks kõige sobivamate meetmete kohta. Erijuhtusid käsitletakse 4. osas.
      3.1.   A variant: väävlivaba kütuse tanklate osakaal piirkonniti
      3.1.1.   Kriteerium
      Siseriiklike pliivaba bensiini ja diislikütuse tanklate arv ja protsentuaalne osakaal ning olemasolevad väävlivaba kütuse kvaliteediklassid (iga aruandlusaasta lõpul) vastavalt Euroopa Ühenduste Statistikaameti 3tasandilise statistiliste territoriaaljaotuste nomenklatuuri (NUTS) 3. tasandi piirkondlikule jaotusele.
      Käesolevas kriteeriumis kasutatakse järgmisi ühikuid:

                  a)

                  kütuse tanklate arv;

                  b)

                  väävlivaba kütuse tanklate protsent.

            3.1.2.   Kasulikkus
      Selle kriteeriumi eeliseks on asjaolu, et osutatakse selgelt väävlivaba kütuse geograafilisele kättesaadavusele sellisel tasemel, mis tagab ühtlase jaotuse siseriiklikul territooriumil. Lisaks on NUTSi piirkondlikud alad juba määratletud ja kasutusel teistes ühenduse statistilistes andmetes ning muude NUTSi piirkondlike andmete kättesaadavus (nt rahvaarv, pindala jne) võimaldab läbi viia kasulikke lisaanalüüse.
      3.2.   B variant: keskmine kaugus väävlivaba kütuse tanklate vahel
      3.2.1.   Kriteerium
      Keskmine kaugus pliivaba bensiini või diislikütuse tanklate vahel, kus on saadaval väävlivaba kütus. See hõlmab ka riiklike keskmiste, maksimum- ja miinimumvahemaade arvutamist eri teenindusjaamade vahel, mis pakuvad väävlivaba kütust (eraldi pliivaba bensiini ja diislikütuse puhul). Võib osutuda kasulikuks võrrelda seda kõikide tanklate riikliku keskmisega.
      3.2.2.   Kasulikkus
      Selle kriteeriumi eeliseks on asjaolu, et see annab hinnangu vahemaade kohta siseriiklikul territooriumil, mille väävlivaba kütust vajavad sõidukite omanikud peavad läbima, et tankida oma sõidukit. Võrdlus kõikide tanklate riikliku keskmisega annab kriteeriumile eelise võrreldes siseriiklike eritingimustega.
      3.3.   C variant: väävlivaba kütuse kättesaadavus suurtes kütusetanklates
      3.3.1.   Kriteerium
      Väävli- ja pliivaba bensiini või diislikütust pakkuvate suurte/peamiste tanklate arv ja protsentuaalne osakaal riiklikul tasandil. Liikmesriigid peaksid vastavalt siseriiklikele tingimustele määratlema suured kütusetanklad, võttes arvesse kütuse läbilaskvuse alammäära miljonites liitrites aasta kohta (nt hõlmatakse umbes 5 % kõikidest tanklatest).
      3.3.2.   Kasulikkus
      Suured tanklad asuvad suure nõudlusega aladel, seega on kõnealune kriteerium kasulik väävlivaba kütuse kättesaadavuse meede sellistes piirkondades. Kõnealused tanklad jaotuvad tõenäoliselt ühtlaselt riigi territooriumil ja kriteeriumi saab suhteliselt kergesti kasutada.
      3.4.   D variant: väävlivaba kütuse kättesaadavus maanteede/kiirteede äärsetes kütusetanklates
      3.4.1.   Kriteerium
      Väävli- ja pliivaba bensiini või diislikütust pakkuvate põhimaanteede või maanteede/kiirteede äärsete tanklate arv ja protsentuaalne osakaal riiklikul tasandil. Liikmesriigid peaksid vajaduse korral määratlema põhimaanteed või maanteed/kiirteed.
      3.4.2.   Kasulikkus
      Kõnealune kriteerium on eriti kasulik seoses transiidi ja turismiga, kuna tagab meetme kättesaadavuse põhilistel transpordisoontel. Kõnealused tanklad asetsevad tõenäoliselt riigi territooriumil geograafiliselt suhteliselt ühtlaselt ja laiaulatuslikult, kuigi peamiselt suuremate asustuskeskuste läheduses.
      4.   ERIJUHUD
      Mõnel puhul ei pea liikmesriigid võetud meetmete liigi või kaasneva eriolukorra tõttu rakendama esmaseid ega teiseseid variante täielikult, et nõuetekohaselt kirjeldada väävlivaba kütuse geograafilist kättesaadavust. On ette nähtud kaks juhtu, mil võib osutuda põhjendatuks siseriikliku poliitika tulemuslikkuse piiratum hindamine:

                  1)

                  väga suur väävli- ja pliivaba bensiini ja diislikütuse kättesaadavus või siseriikliku turu ümberkorraldamine väävli- ja pliivabale bensiini ja diislikütuse kasutusele võtmiseks;

                  2)

                  kui liikmesriigi või saare piiratud turu kohta on ainult üks terminal/tarnija.

            Sellistel juhtudel on asjakohane järgmine piiratud analüüs.
      4.1.   Väga suur kättesaadavus/turu ümberkorraldamine
      Kui liikmesriikide võetud meetmete liik tagab väga suure kättesaadavuse/üleriigilise turu ümberkorraldamise (nt 60–80 % teenindusjaamadest või müügist), võib olla piisav kasutada ainult põhiteavet väävlivaba kütuse kogumüügi (mahtude) kohta ning vajaduse korral siseriiklikke andmeid pliivaba bensiini ja diislikütuse kohta.
      On mitmeid kõnealuse suure kättesaadavuse/turu ümberkorraldamise saavutamise viise. Nendeks võivad olla:

                  a)

                  tööstuslepingud, mis tagavad väävlivaba kütuse pakkumise enamikes kütusetanklates;

                  b)

                  rahaliste stiimulite kasutamine, mis hõlbustab turu üleminekut peamiselt väävlivabale kütusele;

                  c)

                  kohustuslik üleminek väävlivabale kütusele/ kohustuslik väävlivaba kütuse kättesaadavus tanklates.

            4.2.   Ühe terminali/saarte turud
      Ainult ühe tarneterminaliga või saare turu tingimustega liikmesriikides võib väävlivaba kütuse kättesaadavus märkimisväärselt suureneda või jõuda isegi 100 %ni. Seetõttu võib neis piirkondades väheneda variantide A–D kasutegur sõltuvalt konkreetsest olukorrast.


title: Euroopa Keskpanga soovitus, 28. jaanuar 2008 , Euroopa Liidu Nõukogule, Suomen Pankki välisaudiitorite kohta (ECB/2008/1)

text:
               1.2.2008

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 29/1

      EUROOPA KESKPANGA SOOVITUS,
   28. jaanuar 2008,
   Euroopa Liidu Nõukogule, Suomen Pankki välisaudiitorite kohta
   (ECB/2008/1)
   (2008/C 29/01)
   EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artiklit 27.1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Euroopa Keskpanga (EKP) ja eurosüsteemi riikide keskpankade raamatupidamist auditeerivad sõltumatud välisaudiitorid, keda soovitab EKP nõukogu ja kiidab heaks Euroopa Liidu Nõukogu.

               (2)

               Seniste Soome keskpanga välisaudiitorite volitused lõpevad pärast 2007. majandusaasta auditeerimist. Seetõttu tuleb välisaudiitorid ametisse määrata alates 2008. majandusaastast.

               (3)

               Soome keskpank on valinud oma välisaudiitoriks majandusaastateks 2008 kuni 2012 KPMG Oy Ab,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:
   Soome keskpanga välisaudiitoriks soovitatakse majandusaastateks 2008 kuni 2012 määrata KPMG Oy Ab.

      Frankfurt Maini ääres, 28. jaanuar 2008.

            EKP president

         Jean-Claude TRICHET


title: Komisjoni soovitus (EL) 2016/336, 8. märts 2016, nõukogu direktiivi 2008/120/EÜ (milles sätestatakse sigade kaitse miinimumnõuded) kohaldamise kohta seoses sigade sabade lõikamise vajadust vähendavate meetmetega

text:
               9.3.2016

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 62/20

         KOMISJONI SOOVITUS (EL) 2016/336,
   8. märts 2016,
   nõukogu direktiivi 2008/120/EÜ (milles sätestatakse sigade kaitse miinimumnõuded) kohaldamise kohta seoses sigade sabade lõikamise vajadust vähendavate meetmetega
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 292,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Nõukogu direktiivis 2008/120/EÜ (1) esitatakse liikmesriikidele nõue tagada, et sigade sabasid ei lõigataks regulaarselt, vaid üksnes siis, kui on tõendeid, et emiste nisadele või teiste sigade kõrvadele või sabadele on tekkinud vigastusi.

               (2)

               Sigade sabasid kärbitakse selleks, et ennetada sigadel esinevat sabade hammustamist, mis on mitmest tegurist tulenev käitumishäire. Kõnealune praktika põhjustab sigadele tõenäoselt valu ja kahjustab seega nende heaolu.

               (3)

               Direktiiviga 2008/120/EÜ nähakse ette, et enne sabade kärpimist tuleb sabade hammustamise ja muude voomade ennetamiseks võtta muid meetmeid, arvestades loomade pidamiskeskkonda ja loomkoormust. Selleks tuleb muuta ebasobivaid pidamiskeskkonna tingimusi või loomapidamissüsteeme.

               (4)

               Samuti esitatakse direktiivis 2008/120/EÜ liikmesriikidele nõue tagada, et sigadel oleks pidev juurdepääs piisavale kogusele neile omast uurimist ja tuhnimist võimaldavale materjalile, näiteks õlgedele, heinale, puidule, saepurule, seenekompostile, turbale või nende materjalide segule (keskkonda rikastav materjal, edaspidi „tegelusmaterjal”), mis ei ohusta loomade tervist.

               (5)

               Euroopa Toiduohutusamet on esitanud teaduslikud arvamused sabade hammustamisega seotud riskide kohta sigadel ning sigade sabade lõikamise vajaduse vähendamise võimalike meetmete kohta, (2) samuti teadusliku arvamuse, milles käsitletakse paljusid tegureid hõlmavat lähenemisviisi, milles kasutatakse loomapõhiseid ja loomadest sõltumatuid meetmeid sigade heaolu hindamiseks (3). Nende teaduslike arvamuste järeldusi tuleks võtta arvesse käesolevas soovituses viidatud parimate tavade puhul.

               (6)

               Loomakasvatussüsteemid erinevad liikmesriigiti. Seepärast on liidu tasandil vaja soovitada parimaid tavasid, mille eesmärk on vähendada sabade lõikamise vajadust ning optimeerida tegelusmaterjalide andmise lahendusi.

               (7)

               Käesolevat soovitust tuleb kohaldada kooskõlas direktiivi 2008/120/EÜ sätetega ja sigade heaolu suhtes kohaldatavate muude liidu asjakohaste õigusaktidega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

               1.

               Direktiivi 2008/120/EÜ I lisas sätestatud üldnõuete kohaldamisel sabade hammustamise ennetamiseks ja seeläbi sabade rutiinse lõikamise vähendamiseks peaksid liikmesriigid võtma arvesse teaduslikel andmetel põhinevaid parimate tavade suuniseid, mis on sätestatud punktides 2–7.

               2.

               Liikmesriigid peaksid:

                           a)

                           tagama, et põllumajandusettevõtjad hindavad sabade hammustamise esinemuse riski loomapõhiste ja loomadest sõltumatute näitajate alusel („riskihindamine”); ning

                           b)

                           kehtestama õigusaktides sätestatud nõuetele vastavuse kriteeriumid ja tegema need üldkasutatavaks veebisaidil.

               3.

               Riski hindamisel tuleks kontrollida järgmisi näitajaid:

                           a)

                           sigadele antavad tegelusmaterjalid;

                           b)

                           puhtus;

                           c)

                           soojusmugavus ja õhu kvaliteet;

                           d)

                           tervislik seisund;

                           e)

                           toidu- ja ruumikonkurents;

                           f)

                           ratsioon.

                     Riskihindamise tulemuste põhjal tuleks põllumajandusettevõtetes kaaluda majandamismuudatuste tegemist, näiteks sigadele asjakohaste tegelusmaterjalide andmine, mugavad pidamistingimused, sigade hea tervisliku seisundi kindlustamine ja/või tasakaalustatud ratsiooni tagamine.

               4.

               Tegelusmaterjalid peaksid võimaldama sigade põhivajaduste rahuldamist nende tervist kahjustamata.
               Selleks peaksid tegelusmaterjalid olema ohutud ja järgmiste omadustega:
               a)   söödavad– nii et sead saaksid neid süüa või haista; eelistatavalt teatava toitumusliku kasulikkusega;
               b)   näritavad– nii et sead saaksid neid närida;
               c)   uuritavad– nii et sead saaksid neid uurida;
               d)   tuhnitavad– nii et sead võiksid muuta nende asukohta, välimust või struktuuri.

               5.

               Lisaks punktis 4 loetletud omadustele tuleks tegelusmaterjale anda sel viisil, et need:

                           a)

                           pakuksid sigadele püsivat huvi, st nad peaksid soodustama sigade uurivat käitumist ning neid tuleks regulaarselt vahetada ja täiendada;

                           b)

                           oleksid kärsaga tuhnitavad;

                           c)

                           oleksid antud piisavas koguses;

                           d)

                           oleksid puhtad ja hügieeninõuetele vastavad.

               6.

               Selleks et rahuldada sigade põhivajadusi, peaks tegelusmaterjal vastama kõigile punktides 4 ja 5 loetletud omadustele.
               Sellest lähtuvalt tuleks tegelusmaterjalid liigitada järgmiselt:
               a)   optimaalsed materjalid– materjalid, millel on kõik punktides 4 ja 5 loetletud omadused, mistõttu neid saab kasutada eraldi;
               b)   suboptimaalsed materjalid– materjalid, millel on enamik punktides 4 ja 5 loetletud omadustest, mistõttu neid tuleks kasutada koos teiste materjalidega;
               c)   vähe huvipakkuvad materjalid– materjalid, mis köidavad sigade huvi, kuid mida ei tuleks pidada nende põhivajadusi rahuldavaks, mistõttu tuleb anda ka optimaalseid või suboptimaalseid materjale.

               7.

               Selleks et kontrollida, kas sead saavad piisavalt ja nõuetekohaseid tegelusmaterjale, peaksid liikmesriigid tagama, et põllumajandusettevõtjad järgivad parimaid tavasid, jälgides nende hoole all olevate sigade asjakohaseid heaolunäitajaid.
               Kõnealune hindamismeetod, millega kontrollitakse juurdepääsu tegelusmaterjalile, peaks hõlmama kontrolle, mis põhinevad:

                           a)

                           loomapõhistel näitajatel, nagu sigade sabadel esinevad hammustused, sigade nahakahjustused ja/või ebanormaalne käitumine (nt vähene huvi tegelusmaterjali vastu, võitlus tegelusmaterjali pärast, muu kui pakutud tegelusmaterjali närimine, väljaheidetes songimine või emiste puhul väärastunud pesaehitustungi suurenemine); ning

                           b)

                           loomadest sõltumatutel muudel näitajatel, näiteks sigadele antava tegelusmaterjali uuendamise sagedus, selle saadavus, kogus ja puhtus.

               8.

               Komisjon peaks jälgima käesoleva soovituse kohaldamist ning esitama üksikasjalikumat teavet punktides 2–7 osutatud uusimate ja kõige asjakohasemate teaduslike andmetega kooskõlas olevate parimate tavade kohta üldkasutataval komisjoni veebisaidil.

               9.

               Liikmesriigid peaksid põllumajandusettevõtjate aktiivsel osalusel asjakohaselt levitama parimaid tavasid, millele on osutatud punktides 2–7.

      Brüssel, 8. märts 2016

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Vytenis ANDRIUKAITIS

      (1)  Nõukogu 18. detsembri 2008. aasta direktiiv 2008/120/EÜ, milles sätestatakse sigade kaitse miinimumnõuded (ELT L 47, 18.2.2009, lk 5).

      (2)  http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/611

      (3)  http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/3702


title: Nõukogu soovitus, 28. juuni 2011 , – mis käsitleb juhtalgatust „Noorte liikuvus” – õppega seotud liikuvuse edendamine noorte seas

text:
               7.7.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 199/1

         NÕUKOGU SOOVITUS,
   28. juuni 2011,
   mis käsitleb juhtalgatust „Noorte liikuvus” – õppega seotud liikuvuse edendamine noorte seas
   2011/C 199/01
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 165 ja 166,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Oma 3. märtsi 2010. aasta teatises pealkirjaga „Euroopa 2020. aastal – aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” seab komisjon üheks prioriteediks teadmistele ja innovatsioonile tugineva majandussüsteemi väljatöötamine (nn „arukas majanduskasv”) ning selles on esile tõstetud juhtalgatus „Noorte liikuvus”, mille eesmärk on noorte liikuvuse edendamise ning nende tööhõive olukorra parandamise abil suurendada Euroopa kõrgharidusasutuste tulemuslikkust ja muuta need rahvusvaheliselt atraktiivsemaks ning parandada ELis kõikide haridus- ja koolitustasemete üldist kvaliteeti, pakkudes tipptaset koos võrdsete võimalustega. Soovitus on osa algatusest „Noorte liikuvus” ning on kooskõlas Euroopa 2020. aasta strateegia koondsuunistega.

               (2)

               Õppega seotud liikuvus, see tähendab riikidevaheline liikuvus uute teadmiste, oskuste ja pädevuste omandamise eesmärgil, on üks põhivahendeid, mille abil saavad noored parandada tööleidmise võimalusi ja kultuuridevahelist teadlikkust ning edendada oma isiklikku arengut, loovust ja kodanikuaktiivsust. Need eurooplased, kes on noorena olnud kaasatud õppega seotud liikuvusse, kasutavad tõenäoliselt ka hiljem tööalase liikuvuse pakutavaid võimalusi. Õppega seotud liikuvus võib muuta haridus- ja koolitussüsteemid ning -asutused avatumaks, euroopalikumaks ja rahvusvahelisemaks, kergemini juurdepääsetavamaks ja tõhusamaks. Õppega seotud liikuvus suurendab ka Euroopa konkurentsivõimet, aidates ehitada teadmistepõhist ühiskonda.

               (3)

               Liikuvusest saadavat kasu tõsteti esile nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 14. detsembri 2000. aasta resolutsioonis liikuvuse tegevuskava kohta (1) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuli 2001. aasta soovituses õpilaste, koolitust saavate isikute, vabatahtlike, õpetajate ja koolitajate liikuvuse kohta ühenduse piires (2). Nimetatud 2001. aasta soovituses kutsutakse liikmesriike üles võtma asjakohaseid meetmeid kõnealuste rühmade liikuvuse teelt tõkete kõrvaldamiseks.

               (4)

               Noorte liikuvuse valdkonnas on pärast 2001. aasta soovituse vastuvõtmist palju ära tehtud. Kõiki õigusakte ja vahendeid ei kasutata siiski võimalikult täies ulatuses ning paljud tõkked on jäänud püsima. Kogu õppega seotud liikuvuse kontekst on viimase kümne aasta jooksul märkimisväärselt muutunud, muuhulgas tänu üleilmastumisele, tehnika arengule, info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate arengule ning tööalase konkurentsivõime ja sotsiaalse mõõtme tähtsuse suurenemisele.

               (5)

               Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 22. mai 2008. aasta järeldustes loovuse ja innovatsiooni edendamise kohta hariduses ja koolituses rõhutati, et mitmekesisus ja mitmekultuuriline keskkond võivad stimuleerida loovust.

               (6)

               Nõukogu kutsus oma 21. novembri 2008. aasta järeldustes (noorte liikuvuse kohta) liikmesriike üles seadma endale eesmärgiks muuta välismaal õppimine pigem reegliks kui erandiks kõigi noorte eurooplaste jaoks. Nõukogu kutsus komisjoni üles koostama tööplaani, et integreerida piiriülese liikuvuse meetmed kõikidesse Euroopa programmidesse ja toetada liikmesriike nende jõupingutustes liikuvuse edendamisel.

               (7)

               Nõukogu 26. novembri 2009. aasta järeldustes õpetajate ja koolijuhtide erialase arengu kohta tunnistati, et kõikide tasandite pedagoogiline personal võiks rohkem ära kasutada suuremat haridusalast liikuvust ja võrgustike loomist.

               (8)

               Euroopa Komisjon avaldas 2009. aasta juulis rohelise raamatu „Õppega seotud liikuvuse edendamine noorte seas”, millega käivitati avalik arutelu mitmesuguste küsimuste üle, käsitledes muu hulgas seda, kuidas noorte eurooplaste jaoks liikuvusega seotud võimalusi avardada, milliseid tõkkeid tuleb ületada ning kuidas saaksid asjaosalised ühendada jõud õppega seotud liikuvust hoogustavaks uueks partnerluseks. Kõnealuse arutelu kohta antud tagasiside ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteelt (3) ja Regioonide Komiteelt (4) saadud arvamused on olnud käesoleva soovituse tarvis oluliseks teabeallikaks.

               (9)

               Edendada tuleb ka noorte teadlaste liikuvust, et Euroopa ei jääks maha oma konkurentidest teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas. Komisjoni 23. mai 2008. aasta teatises „Paremad tööalased võimalused ja rohkem liikuvust: Euroopa partnerlus teadlaste jaoks” tehti ettepanek mitme meetme kohta, millega tagatakse, et kogu liidus oleksid teadlastele kättesaadavad asjakohane koolitus ja ahvatlevad tööalased võimalused ning et kõrvaldataks nende liikumist piiravad takistused, samas arutleti nõukogu 2. märtsi 2010. aasta järeldustes Euroopa teadlaste liikuvuse ja tööalaste võimaluste kohta konkreetselt selle üle, kuidas parandada teadlaste liikuvust, ning määratleti mitu tegevusvaldkonda, et edendada teadmiste vaba liikumist („viies vabadus”).

               (10)

               Liidu programmidega on lisaks liikuvuse märkimisväärsele toetamisele ning haridussüsteemide arengule ja rahvusvaheliseks muutumisele kaasa aitamisele võimaldatud heade tavade ja vahendite levitamist liidu tasandil, eesmärgiga hõlbustada noorte liikuvust kõikvõimalikes õppe ja koolitusega seotud olukordades.

               (11)

               Majanduslike kaalutluste tõttu on eriti vajalik tagada õppega seotud liikuvust edendavate ja toetavate olemasolevate riigi tasandi ja liidu programmide ja vahendite tõhus kasutamine ja halduslik lihtsustamine.

               (12)

               Käesolevas soovituses viidatakse noortele kõikvõimalikes õppe ja koolitusega seotud kontekstides, milleks võib olla näiteks kool, kutsekoolitus (koolipõhine või õppepraktika), lühiajalised programmid ning ülikooliõpingud (bakalaureuse-, magistri- ja doktoriõpe), noortevahetus, vabatahtlik tegevus või praktika liidus või sellest väljaspool. Õppega seotud liikuvust käsitletakse seoses kõikvõimalike valdkondade ja sektoritega, nagu näiteks kultuur, teadus, tehnoloogia, kunst, sport, algajad ettevõtjad ja teadlased. Käesolevas soovituses hõlmab õppimine formaalset, mitteformaalset ja informaalset õppimist.

               (13)

               Käesoleva soovitusega julgustatakse liikmesriike edendama noorte õppega seotud liikuvust ja eemaldama vajaduse korral tõkkeid, mis takistavad selle valdkonna arengut. Samas austatakse täielikult liikmesriigi ja liidu õigusaktide kohast liikmesriikide pädevust ja vastutust.

               (14)

               Samuti julgustatakse liikmesriike käesoleva soovitusega kasutama liikuvust hõlbustavate olemasolevate liidu ja Bologna vahendite täielikku potentsiaali, pidades eelkõige silmas liikuvust käsitlevat Euroopa kvaliteedihartat, Europassi (sealhulgas diplomilisa), noortepassi, Euroopa kvalifikatsiooniraamistikku, Euroopa ainepunktide kogumise ja ülekandmise süsteemi ning Euroopa kutsehariduse ja -koolituse ainepunktide süsteemi (ECVET).

               (15)

               Soovituses nähakse ette konkreetsed suunised käsitlemaks haldusalaseid ja institutsionaalseid küsimusi õppega seotud noorte liikuvuse vallas,

         SOOVITAB KÄESOLEVAGA LIIKMESRIIKIDEL:
   1)   Teave ja suunised õppega seotud liikuvuse võimaluste kohta

               a)

               Parandada riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke liikuvusvõimalusi ja toetuste kättesaadavust käsitleva teabe ja suunismaterjali kvaliteeti, keskendudes konkreetsetele õppijate rühmadele nii liidus kui ka väljaspool seda. Liikmesriigid peaksid noorte ja kõigi muude sidusrühmadega suhtlemiseks ning teabe levitamiseks ja vahetamiseks võtma kasutusele uued, loomingulised ja interaktiivsed vahendid.

               b)

               Teha õppega seotud liikuvust käsitlev teave kõigile noortele kergesti kättesaadavaks, näiteks tsentraliseeritud veebiportaalide ja muude veebiteenuste ja tugikeskuste (nt „Euroopa bürood”) ning teavitus- ja nõustamisteenuste kaudu. Internetipõhiste teenuste kasutamisest võib samuti abi olla. Selles kontekstis soovitatakse kasutada Euroguidance võrgustikku.

               c)

               Teha komisjoniga koostööd, et veelgi arendada ja ajakohastada õppimisvõimalusi käsitlevat PLOTEUSe portaali, luues juurde riiklikke teabeallikaid, millele kodanikel oleks otsejuurdepääs mitmekeelse PLOTEUSe kasutajaliidese kaudu.

               d)

               Julgustada asjaomaseid riiklikke ja piirkondlikke asutusi tagama, et nende töö oleks integreeritud õppega seotud liikuvuse sidusrühmade tööga, et kindlustada selge, sidus ja lihtne teabeliikumine.

         2)   Motivatsioon osaleda õppega seotud liikuvuse riikidevahelistes meetmetes

               a)

               Edendada õppega seotud liikuvuse lisaväärtust õppijate, nende perekondade, õpetajate, koolitajate, noorsootöötajate ja tööandjate seas, pidades silmas eneseteostust ning ametialaste, keeleliste, sotsiaalsete ja kultuuridevaheliste pädevuste, loovuse, kodanikuaktiivsuse ja tulevase tööalase konkurentsivõime arendamist, eelkõige üha enam üleilmastuva tööturu tingimustes.

               b)

               Soodustada võrgustike moodustamist asjaomaste organisatsioonide, sidusrühmade ja muude asjaosaliste vahel, et tagada kooskõlastatud lähenemine noorte motiveerimisel.

               c)

               Soodustada motivatsiooni suurendamise eesmärgil kogemuste vahetamist liikuvuskogemusega ja seni liikuvuskogemuseta õppijate vahel.

               d)

               Edendada liikuvuskultuuri, näiteks integreerides liikuvusvõimalused kõikidesse õppimiskontekstidesse ning edendades õppega seotud liikuvuse ulatuslikumat väärtustamist ühiskonnas.

         3)   Õppega seotud liikuvuse võimaluste ettevalmistamine, eelkõige seoses võõrkeeleoskuse ja kultuuridevahelise teadlikkusega

               a)

               Tunnustada keeleõppe ja kultuuridevaheliste pädevuste omandamise tähtsust hariduse varastest etappidest alates, soodustades kvaliteetset keelelist ja kultuurilist ettevalmistust liikuvuseks nii üld- kui kutsehariduses.

               b)

               Julgustada õpetajaid kasutama keelte õpetamisel innovaatilisemaid, eelkõige info- ja kommunikatsioonitehnoloogiatel põhinevaid meetodeid. Erilist tähelepanu tuleks pöörata ebasoodsas olukorras olevatele õppijatele ja nende konkreetsetele vajadustele.

               c)

               Edendada peamiste infotehnoloogiliste pädevuste omandamist noorte seas, et nad saaksid liikuvuseks valmistuda soodsaimates tingimustes, samuti kasutada uusi virtuaalse liikuvuse võimalusi, mis täiendavad füüsilist liikuvust.

               d)

               Soodustada partnerluste ja vahetuste arendamist haridusasutuste vahel ning mitteformaalse õppe pakkujate vahel, et paremini valmistuda liikuvusperioodideks.

         4)   Halduslikud ja institutsionaalsed küsimused seoses välismaal õppimisega

               a)

               Lahendada võimalusel halduslikke probleeme, mis tekitavad raskusi viisade ja elamislubade saamisel kolmandate riikide kodanikele, kes soovivad Euroopa Liidu liikmesriigis õppida.

               b)

               Vähendada võimalusel halduskoormust, et edendada õppega seotud liikuvust liitu ja liidust välja. Tihedam koostöö ja partnerlus kolmandate riikidega, kokkulepped liikmesriikide asjakohaste asutuste vahel ning kahepoolsed kokkulepped haridusasutuste vahel võivad hõlbustada õppega seotud liikuvust liidu ja muu maailma vahel.

               c)

               Käsitleda probleeme, mis tulenevad erinevatest õigusnormidest eri liikmesriikides seoses alaealiste osalemisega õppega seotud liikuvuse kavades.

               d)

               Määrata kindlaks süsteemid, millega julgustatakse kutsealase põhikoolituse praktikante kasutama õppega seotud liikuvuse võimalusi. Praktikantide ja ka noorte teadlaste õppega seotud liikuvuse edendamiseks peaksid liikmesriigid kooskõlas oma riigi õigusaktidega tagama juurdepääsu asjakohasele kaitsele seoses kindlustuse, tööstandardite, tervishoiu- ja ohutusnõuete ning maksu-, sotsiaalkindlustus- ja pensionikorraldusega.

               e)

               Edendada aktiivselt teistes riikides asuvate haridusasutustega ühiselt väljatöötatud ja rakendatud haridus- ja koolitusprogramme.

               f)

               Integreerida õppega seotud liikuvuse võimalused õppe- või koolituskavadesse, kui see on asjakohane. Lisaks pakkuda ka võimalusi lühiajalisteks liikuvusperioodideks, mis võib aidata julgustada enamatel noortel liikuvuse kasuks otsustada.

         5)   Rahaliste toetuste ja laenude ülekantavus
   Soodustada rahaliste toetuste ja laenude ülekantavust ning asjakohast juurdepääsu asjakohastele toetustele, et hõlbustada noorte õppega seotud liikuvust.
   6)   Õppega seotud liikuvuse kvaliteet

               a)

               Kasutada liikuvuse kõrge kvaliteedi tagamiseks olemasolevaid kvaliteedihartasid, näiteks liikuvust käsitlevat Euroopa kvaliteedihartat ning riigi- ja piirkonnatasandi hartasid, ning edendada kvaliteedi tagamist liikuvuse iga aspekti puhul.

               b)

               Soodustada pidevat dialoogi ja selget korda lähetavate ja vastuvõtvate asutuste vahel, kasutades selleks näiteks õppelepinguid. Soodustada omandatud teadmiste, oskuste ja pädevuste tunnustamist, läbipaistvaid valikumenetlusi, kogemustevahetust ja kindlapiirilist tuge õppijale.

               c)

               Soodustada mehhanismide loomist korrapärase tagasiside andmiseks pärast liikuvusperioodi, et tagada kogemuse kõrge kvaliteet.

               d)

               Soodustada juhendamist ja üksteiselt õppimise kavasid, et tagada õppijate integratsioon vastuvõtvas riigis/haridusasutuses.

               e)

               Soodustada liikuvusega seotud õppijatele mugavate ja taskukohaste võimaluste nagu majutuse, toitlustamise ja veoteenuste pakkumist.

               f)

               Soodustada suuniste andmist noortele selle kohta, kuidas kõige paremini kasutada õppega seotud liikuvust, et arendada oma teadmisi, oskusi ja pädevusi.

               g)

               Soodustada suuniste andmist välismaal õppinutele kodumaale saabumisel selle kohta, kuidas välismaal omandatud pädevusi rakendada. Pakkuda abi taasintegreerumiseks pärast pikka eemalolekut.

         7)   Õpitulemuste tunnustamine

               a)

               Edendada liikmesriikide vahel liikuvuskogemuse raames saadud õpitulemuste ülekandmist ja tõestamist hõlbustavate liidu vahendite rakendamist ja kasutamist. Neid vahendeid tuleks ka rohkem avalikustada, eelkõige tööandjate hulgas.

               b)

               Parandada menetlusi ja suuniseid nii informaalse kui mitteformaalse õppimise tõendamiseks ja tunnustamiseks, et liikuvust veelgi hõlbustada (nt vabatahtlikus tegevuses ja noorsootöös).

               c)

               Tegeleda välismaal veedetud liikuvusperioodi jooksul omandatud teadmiste, oskuste ja pädevuste nagu võõrkeelteoskuse tõendamise ja tunnustamisega seonduvate probleemidega.

               d)

               Toetada ja tuua esile kontaktasutusi, mille kaudu üksikisikud saavad pärast välismaalt tagasipöördumist teavet selle kohta, kuidas lasta oma kvalifikatsioone tunnustada ja sertifitseerida.

         8)   Ebasoodsas olukorras olevad õppijad
   Pakkuda ebasoodsas olukorras olevatele õppijatele, kellel võivad puududa võimalused õppega seotud liikuvuseks, eesmärgipärast teavet võimalike programmide kohta ja nende konkreetsete vajadustega kohandatud tuge.
   9)   Partnerlus ja rahastamine

               a)

               Edendada õppega seotud liikuvuse alaseid partnerlusi, mille avalik-õiguslikud ja erasektori osalejad tegutsevad piirkondlikul ja kohalikul tasandil. Selles kontekstis võivad väärtuslikeks partneriteks olla kaubanduskojad, ettevõtjate, kutsehariduse- ja koolituse ning kutseliitude ühendused ja valitsusvälised organisatsioonid. Lisaks tuleks edendada teavet, uudiseid ja kogemusi vahetavate koolide, ülikoolide ja ettevõtete võrgustikke.

               b)

               Julgustada piirkondlikke ja kohalikke asutusi võtma endale suurem vastutus õppega seotud liikuvuse edendamisel olemasolevate võrgustike tugevdamise ja uute partnerluste loomise kaudu.

               c)

               Ergutada näiteks tööpraktika võimaldamise abil aktiivset koostööd ja suhtlust (sealhulgas teadlikkuse suurendamist ja õppega seotud liikuvuse väärtuse propageerimist) haridus- ja ettevõtlussektori vahel, kuna ettevõtluse kaasamine on noorte liikuvuse suurendamisel oluline tegur. Kui see on asjakohane, näha ette liidu ja liikmesriigi õigusega kooskõlas olevaid stiimuleid, näiteks eritoetusi ettevõtjatele, et julgustada neid pakkuma praktika- ja väljaõppekohti.

               d)

               Anda panus riikide ja liidu programmide ühtsusesse ja vastastikusesse täiendavusse, et luua sünergiaid ja parandada liikuvusprogrammide tõhusust.

         10)   Arvamuskujundajate roll

               a)

               Edendada selliste liikuvuskogemusega arvamuskujundajate tegevust nagu õpetajad, koolitajad, perekonnad, noorsootöötajad ja noored, et inspireerida ja motiveerida noori inimesi liikuvuse algatusega ühinema. Julgustada haridusvaldkonna tööandjaid tunnustama ja väärtustama õpetajate, koolitajate ja noorsootöötajate pühendumust õppega seotud liikuvusele.

               b)

               Edendada ja toetada võimalusi õppega seotud liikuvuseks, mis on üks komponent haridusasutuste juhtide, õpetajate, koolitajate, halduspersonali ja noorsootöötajate põhikoolituses ja kestvas ametialases arengus.

         11)   Edu jälgimine

               a)

               Toetada vabatahtlikkuse alusel tööd uurimaks, kas oleks teostatav luua metodoloogiline raamistik edusammude jälgimiseks õppega seotud liikuvuse edendamisel ning asjaomaste tõkete kõrvaldamisel. Selles töös tuginetakse Eurydice võrgustiku poolt liikmesriikide ekspertide abil teostatud ettevalmistavale uuringule ning kasutatakse täielikult olemasolevaid andme- ja teabeallikaid.

               b)

               Anda komisjonile olemasolevate strateegilise raamistiku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal („ET 2020”) aruandlusstruktuuride raames aru edusammude kohta õppega seotud liikuvuse edendamisel ja asjaomaste tõkete kõrvaldamisel,

         VÕTAB TEADMISEKS KOMISJONI KAVATSUSE:

               1)

               Tagada tihedas koostöös liikmesriikidega täielik ja tõhus liidu programmide ja eelarvete kasutamine, eelkõige elukestva õppe valdkonnas, et laiendada ja avardada noorte õppimisvõimalusi tervikuna, sealhulgas kaaludes Euroopa struktuurifondide, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Investeerimispanga kasutamist (5).

               2)

               Toetada liikmesriikide jõupingutusi õppega seotud liikuvuse edendamisel, eelkõige kaaludes käesoleva soovituse mõju liidu järgmise põlvkonna programmidele hariduse, koolituse ja noorte valdkonnas ning liidu järgmisele mitmeaastasele finantsraamistikule.

               3)

               Parandada koostöös liikmesriikidega statistilist raamistikku, mida kasutatakse õppega seotud riikidevahelise liikuvuse mõõtmiseks.

               4)

               Uurida liikmesriikide ekspertidega tihedalt koostööd tehes, kui teostatav oleks töötada õppega seotud liikuvuse edendamisel ja asjaomaste tõkete kõrvaldamisel tehtud edusammude jälgimiseks välja metodoloogiline raamistik, mida noorte liikuvust käsitlevas komisjoni teatises „Liikuvuse edetabeliks” nimetatakse.

               5)

               Hinnata käesoleva soovituse rakendamise esimese nelja aasta jooksul tehtud edusamme õppega seotud liikuvuse teelt tõkete kõrvaldamisel.

      Luxembourg, 28. juuni 2011

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         FAZEKAS S.

      (1)  EÜT C 371, 23.12.2000, lk 4.

      (2)  EÜT L 215, 9.8.2001, lk 30.

      (3)  ELT C 255, 22.9.2010, lk 81.

      (4)  ELT C 175, 1.7.2009, lk 31.

      (5)  Kaaludes ka uute rahastamisvahendite, muu hulgas võimaliku Euroopa üliõpilaslaenude rahastamisvahendi väljatöötamise teostatavust kooskõlas nõukogu poolt komisjonile noorte liikuvust käsitlevates 2008. aasta novembri järeldustes esitatud üleskutsega.


title: Komisjoni soovitus, 30. aprill 2009 , millega täiendatakse soovitusi 2004/913/EÜ ja 2005/162/EÜ seoses noteeritud äriühingute haldus-, juhtiv- või järelevalveorgani liikmete tasustamiskorraga (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               15.5.2009

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 120/28

      KOMISJONI SOOVITUS,
   30. aprill 2009,
   millega täiendatakse soovitusi 2004/913/EÜ ja 2005/162/EÜ seoses noteeritud äriühingute haldus-, juhtiv- või järelevalveorgani liikmete tasustamiskorraga
   (EMPs kohaldatav tekst)
   (2009/385/EÜ)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 211 teist taanet,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               14. detsembril 2004 võttis komisjon vastu soovituse 2004/913/EÜ noteeritud äriühingute haldus-, juhtiv- või järelevalveorgani liikmete sobiva tasustamiskorra edendamiseks (1) ja 15. veebruaril 2005 võttis komisjon vastu soovituse 2005/162/EÜ noteeritud äriühingute haldusorganite tegevülesanneteta liikmete ja haldus- või järelevalveorgani liikmete ülesannete ning haldus- või järelevalveorgani komisjonide kohta (2). Kõnealuste soovituste peamised eesmärgid on tagada tasustamise läbipaistvus ja aktsionäride otsustamisõigus tasustamispoliitika ja individuaalsete töötasude üle, mida saab saavutada avalikustamisega, kohustava või nõuandva hääletamise sisseviimisega palgadeklaratsiooni üle ning aktsiapõhise tasustamisskeemi esitamisega aktsionäridele heakskiitmiseks, samuti kindlustada tõhus ja tegevjuhtkonnast sõltumatu järelevalve ning töötasukomisjoni vähemalt nõuandev roll seoses töötasudega.

               (2)

               Kõnealustest soovitustest järeldub, et komisjon peab jälgima soovitustes sisalduvate põhimõtete rakendamist ja kohaldamist ning hindama edasiste meetmete vajadust. Lisaks on viimaste aastate kogemused ja praegune finantskriis näidanud, et tasustamissüsteemid on muutunud järjest keerukamaks, keskenduvad liigselt lühiajalistele saavutustele ning on mõnel juhul põhjustanud ületasustamist, mida töötulemused ei õigusta.

               (3)

               Ehkki haldus-, juhtiv- või järelevalveorgani liikmete tasustamise vorm, struktuur ja tase kuuluvad jätkuvalt eelkõige äriühingute, nende aktsionäride ja töötajate esindajate pädevusse, leiab komisjon, et on vaja kehtestada täiendavad põhimõtted seoses haldus-, juhtiv- ja järelevalveorgani liikmete tasustamise struktuuriga, mis on kindlaks määratud äriühingu palgapoliitikas, töötasu määramise protsessi ja selle protsessi kontrollimisega.

               (4)

               Käesolev soovitus ei piira sotsiaalpartnerite õigusi kollektiivläbirääkimiste puhul.

               (5)

               Noteeritud äriühingute haldus-, juhtiv- või järelevalveorgani liikmete tasustamiskorda tuleks muuta rangemaks põhimõtete abil, mis täiendavad soovitustes 2004/913/EÜ ja 2005/162/EÜ sisalduvaid põhimõtteid.

               (6)

               Haldus-, juhtiv- või järelevalveorgani liikmete tasustamise süsteem peaks toetama äriühingu pikaajalist jätkusuutlikkust ning tagama, et tasustamine lähtub töötulemustest. Seetõttu tuleks töötasu muutuvpalga osa siduda eelnevalt kindlaks määratud ja mõõdetavate tulemuskriteeriumidega, sealhulgas mitterahaliste kriteeriumidega. Muutuvpalga suhtes tuleks kehtestada ülempiir. Muutuvpalga väljamaksmisega tuleks teatavat aega – näiteks kolm kuni viis aastat – viivitada, et tagada selle vastavus töötulemustele. Lisaks tuleks äriühingutele anda võimalus tagasi nõuda muutuvpalga osa, mis maksti välja märkimisväärselt ebatäpseks osutunud andmete alusel.

               (7)

               Tuleb tagada, et lahkumishüvitised (nn kuldne käepigistus) ei kujutaks endast preemiat ebaõnnestumise eest ning et need hüvitised täidaksid siiski oma peamist eesmärki – need on ette nähtud turvaabinõuna lepingu ennetähtaegse lõpetamise korral. Selleks peaksid need hüvitised piirduma teatava summa või ajavahemikuga ega tohiks üldiselt ületada kahte aastapalka (mis hõlmab aastase töötasu põhipalga osa); hüvitist ei tohiks maksta, kui leping lõpetatakse mitterahuldavate töötulemuste tõttu või kui haldus-, juhtiv- või järelevalveorgani liige lahkub omal soovil. See ei välista hüvitise maksmist olukorras, kus leping lõpetatakse ennetähtaegselt äriühingu strateegia muutmise, ühinemise ja/või ülevõtmise tõttu.

               (8)

               Tasustamissüsteemid, mille alusel haldus-, juhtiv- või järelevalveorgani liikmetele makstakse tasu aktsiates, aktsiaoptsioonides või muude õiguste andmisega aktsiate omandamiseks või tasu saamiseks aktsiahindade muutumise põhjal, peaksid olema suuremas sõltuvuses töötulemustest ning äriühingu jaoks pikaajalise väärtuse loomisest. Seetõttu tuleb aktsiate puhul kohaldada sobivat õiguste omandamise perioodi, mis võimaldab seada aktsiate omandamise sõltuvusse töötulemustest. Aktsiaoptsioone või muid õigusi, mis on seotud aktsiate omandamisega või tasu saamisega aktsiahindade muutumise põhjal, ei tohiks saada kasutada enne asjakohase ajaperioodi möödumist ning selliste õiguste kasutamine peaks sõltuma töötulemustest. Et vältida äriühingu aktsiaid omavate haldus-, juhtiv- või järelevalveorgani liikmete huvide konflikte, peavad sellised liikmed olema kohustatud osa oma aktsiatest kuni volituste lõpuni alles hoidma.

               (9)

               Et aktsionäridel oleks lihtsam hinnata äriühingu palgapoliitikat ning et suurendada äriühingu vastutust aktsionäride ees, peaks palgadeklaratsioon olema selge ja lihtsasti mõistetav. Äriühing peab avalikustama ka täpsemad andmed tasustamisstruktuuri kohta.

               (10)

               Et suurendada äriühingu vastutust aktsionäride ees, tuleks aktsionäre julgustada osa võtma üldkoosolekutest ja kasutama läbimõeldult oma hääleõigust. Eelkõige institutsionaalsed investorid peaksid andma oma panuse selleks, et suurendada juhatuse aruandluskohustust töötasu küsimustes.

               (11)

               Töötasukomisjon, millele osutatakse soovituses 2005/162/EÜ, täidab äriühingu palgapoliitika kujundamisel olulist rolli, aidates ära hoida huvide konflikte ja jälgides haldusorgani tegevust seoses töötasudega. Töötasukomisjoni mõjukuse suurendamiseks peaks vähemalt üks selle liige olema ekspert palgaküsimustes.

               (12)

               Töötasukonsultantidel võivad olla vastukäivad huvid, näiteks juhul, kui nad nõustavad töötasukomisjoni seoses tasustamistavade ja -korraga ning samal ajal nõustavad ka äriühingut või tegevjuhtkonna või juhtivorgani liiget või liikmeid. Töötasukomisjonid peavad konsultante tööle võttes hoolikalt jälgima, et samad konsultandid ei nõustaks samal ajal äriühingu personaliosakonda või tegevjuhtkonna või juhtorgani liikmeid.

               (13)

               Arvestades haldus-, juhtiv- või järelevalveorgani liikmete tasustamise küsimuse tähtsust ja selleks, et tagada ühenduse vastava raamistiku tõhus rakendamine, kavatseb komisjon hakata laiemalt kasutama mitmesuguseid järelevalvesüsteeme, nagu näiteks iga-aastased tulemustabelid ja liikmesriikide vastastikused eksperdihinnangud. Lisaks kavatseb komisjon uurida võimalusi haldus-, juhtiv- või järelevalveorgani liikmete tasustamise poliitika avalikustamise ühtlustamiseks.

               (14)

               Käesoleva soovituse kohaselt võetud meetmetest teatades peavad liikmesriigid nimetama ka tähtaja, mille jooksul äriühingud peavad vastu võtma soovituses esitatud põhimõtetele vastava palgapoliitika,

         SOOVITAB JÄRGMIST:

      I   JAGU

      Reguleerimisala ja määratlused

   1.   Reguleerimisala

               1.1.

               Käesoleva soovituse II jao reguleerimisala vastab soovituse 2004/913/EÜ reguleerimisalale.
               Käesoleva soovituse III jao reguleerimisala vastab soovituse 2005/162/EÜ reguleerimisalale.

               1.2.

               Liikmesriigid peaksid võtma kõik vajalikud meetmed selle tagamiseks, et noteeritud äriühingud, mille suhtes kohaldatakse soovitusi 2004/913/EÜ ja 2005/162/EÜ, järgiksid käesolevat soovitust.

         2.   Soovitustes 2004/913/EÜ ja 2005/162/EÜ esitatud määratlustele lisanduvad järgmised:

               2.1.

               „muutuvpalk” – haldus-, juhtiv- või järelevalveorgani liikmete töötasu komponendid, sealhulgas preemiad, mis määratakse kindlaks tulemuskriteeriumide alusel;

               2.2.

               „lahkumishüvitis” – tegevjuhtkonna või juhtorgani liikmetele töölepingu ennetähtaegse lõpetamise korral makstav mis tahes tasu, sealhulgas etteteatamistähtaja kestuse või lepingus sisalduva konkurentsi keelava klausliga seotud maksed.

      II   JAGU

      Palgapoliitika

   (Soovituse 2004/913/EÜ II jagu)
   3.   Haldus-, juhtiv- või järelevalveorgani liikmete tasustamise struktuur

               3.1.

               Kui palgapoliitika sisaldab muutuvpalka, peaksid äriühingud kehtestama muutuvpalga osa(de)le ülempiiri. Põhipalk peaks olema piisav selleks, et võimaldada äriühingul muutuvpalk maksmata jätta, kui töö ei vasta tulemuskriteeriumidele.

               3.2.

               Muutuvpalga maksmine peaks sõltuma eelnevalt kindlaks määratud ja mõõdetavatest tulemuskriteeriumidest.
               Tulemuskriteeriumid peaksid edendama äriühingu pikaajalist jätkusuutlikkust ning hõlmama ka mitterahalisi kriteeriume, mis on äriühingu pikaajalise väärtuse loomise seisukohast olulised, nagu näiteks tegevuse vastavus eeskirjadele ja menetlustele.

               3.3.

               Kui töötasu sisaldab muutuvpalka, peaks selle põhiosa väljamaksmisele eelnema teatav minimaalne ajaperiood. Muutuvpalga sellise osa suurus, mille väljamaksmisele peaks eelnema teatav ajaperiood, tuleks kindlaks määrata muutuvpalga suhtelise osakaalu alusel võrreldes põhipalgaga.

               3.4.

               Tegevjuhtkonna või juhtorgani liikmetega sõlmitavad lepingud peaksid sisaldama sätteid, mis lubavad äriühingul nõuda muutuvpalga tagasimaksmist, kui see maksti andmete alusel, mis hiljem osutusid olulisel määral ebatäpseks.

               3.5.

               Lahkumishüvitis ei tohiks ületada kindlaksmääratud summat või kindlaksmääratud aastapalkade arvu ja see ei tohi üldiselt olla suurem kui kahe aasta põhipalk.
               Hüvitist ei tohiks maksta, kui töösuhe lõpetatakse mitterahuldavate töötulemuste tõttu.

         4.   Aktsiapõhine töötasu

               4.1.

               Aktsiate saamise ja nende täieliku käsutusõiguse tekkimise vahele peaks jääma vähemalt kolmeaastane ajaperiood (õiguste omandamise periood).
               Aktsiaoptsioone või muid õigusi, mis on seotud aktsiate omandamisega või tasu saamisega aktsiahindade muutumise põhjal, ei tohiks saada kasutada vähemalt kolme aasta jooksul pärast selliste optsioonide või õiguste andmist.

               4.2.

               Aktsiate omandamine ja õigus kasutada aktsiaoptsioone või muid õigusi, mis on seotud aktsiate omandamisega või tasu saamisega aktsiahindade muutumise põhjal, peaks sõltuma eelnevalt kindlaks määratud ja mõõdetavatest tulemuskriteeriumidest.

               4.3.

               Pärast aktsiate omandamist peaksid haldus-, juhtiv- või järelevalveorgani liikmed teatava arvu aktsiaid kuni oma volituste lõpuni alles hoidma; selliseid aktsiaid võib kasutada nende omandamisega seotud mis tahes kulude rahastamiseks. Alleshoitavate aktsiate arv tuleb kindlaks määrata ja see võib vastata näiteks töötasu kahekordsele aastasummale (arvestades nii põhi- kui ka muutuvpalka).

               4.4.

               Järelevalveorgani liikmete töötasu ja haldusorgani selliste liikmete töötasu, kes ei kuulu tegevjuhtkonda, ei tohiks aktsiaoptsioone sisaldada.

         5.   Haldus-, juhtiv- või järelevalveorgani liikmete tasustamise poliitika avalikustamine

               5.1.

               Soovituse 2004/913/EÜ punktis 3.1 mainitud palgadeklaratsioon peaks olema selge ja lihtsasti mõistetav.

               5.2.

               Lisaks soovituse 2004/913/EÜ punktis 3.3 esitatud andmetele peaks palgadeklaratsioon sisaldama järgmist:

                           a)

                           selgitus selle kohta, kuidas tulemuskriteeriumide valik aitab kaasa äriühingu pikaajalistele huvidele vastavalt käesoleva soovituse punktile 3.2;

                           b)

                           selgitus selle kohta, milliseid meetodeid kasutatakse tulemuskriteeriumide täitmise kindlakstegemiseks;

                           c)

                           piisav teave muutuvpalga väljamaksmisele eelnevate ajaperioodide kohta, vastavalt käesoleva soovituse punktile 3.3;

                           d)

                           piisav teave äriühingu lahkumishüvitiste maksmise poliitika kohta, vastavalt käesoleva soovituse punktile 3.4;

                           e)

                           piisav teave soovituse punktis 4.1 osutatud õiguste omandamise perioodide kohta aktsiapõhise töötasu korral;

                           f)

                           piisav teave äriühingu poliitika kohta seoses aktsiate alleshoidmisega, vastavalt käesoleva soovituse punktile 4.3;

                           g)

                           piisav teave sarnaste äriühingute rühmade kohta, kelle palgapoliitikat on seoses asjaomase äriühingu palgapoliitika väljakujundamisega uuritud.

         6.   Aktsionäride hääleõigus

               6.1.

               Aktsionäre, eelkõige institutsionaalseid investoreid, tuleks innustada osa võtma üldkoosolekutest ning kasutama läbimõeldult oma hääleõigust seoses haldus-, juhtiv- või järelevalveorgani liikmete tasustamisega, võttes arvesse käesolevas soovituses, soovituses 2004/913/EÜ ja soovituses 2005/162/EÜ esitatud põhimõtteid.

      III   JAGU

      Töötasukomisjon

   (Soovituse 2005/162/EÜ I lisa punkt 3)
   7.   Loomine ja koosseis

               7.1.

               Vähemalt ühel töötasukomisjoni liikmel peaksid olema teadmised palgapoliitika valdkonnast ja vastav töökogemus.

         8.   Ülesanne

               8.1.

               Töötasukomisjon peaks vaatama korrapäraselt läbi haldus-, juhtiv- või järelevalveorgani liikmete palgapoliitikat, sealhulgas aktsiapõhise tasustamise poliitikat, ja selle rakendamist.

         9.   Töökorraldus

               9.1.

               Töötasukomisjon peab oma ülesandeid täites olema oma hinnangutes sõltumatu ja õiglane.

               9.2.

               Kasutades palgasüsteemide turustandardite kohta teabe kogumiseks konsultandi teenuseid, peab töötasukomisjon tegema kindlaks, et konsultant ei nõusta samal ajal äriühingu personaliosakonda ega tegevjuhtkonna või juhtivorgani liikmeid.

               9.3.

               Oma ülesandeid täites peab töötasukomisjon tagama, et tegevjuhtkonna või juhtivorgani iga liikme töötasu on proportsionaalne teiste liikmete ja äriühingu muude töötajate töötasuga.

               9.4.

               Töötasukomisjon peab andma aktsionäridele aru oma ülesannete täitmise kohta ning osalema sel eesmärgil iga-aastasel üldkoosolekul.

      IV   JAGU

      Lõppsätted

               10.

               Liikmesriikidel palutakse võtta vajalikud meetmed, et aidata kaasa käesoleva soovituse kohaldamisele 31. detsembriks 2009.
               Selleks palutakse liikmesriikidel korraldada huvirühmadega riiklikke konsultatsioone käesoleva soovitusega seotud küsimustes ja teavitada komisjoni soovituse kohaselt võetud meetmetest, et võimaldada komisjonil olukorda tähelepanelikult jälgida ning hinnata sellest lähtuvalt vajadust edasiste meetmete järele.

               11.

               Käesolev soovitus on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 30. aprill 2009

            Komisjoni nimel

            asepresident

         Siim KALLAS

      (1)  ELT L 385, 29.12.2004, lk 55.

      (2)  ELT L 52, 25.2.2005, lk 51.


title: Nõukogu soovitus, 12. oktoober 2005, kolmandate riikide kodanike Euroopa Ühenduses teadusuuringute tegemiseks riiki lubamise hõlbustamise kohta

text:
               3.11.2005

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 289/26

      NÕUKOGU SOOVITUS,

   12. oktoober 2005,
   kolmandate riikide kodanike Euroopa Ühenduses teadusuuringute tegemiseks riiki lubamise hõlbustamise kohta
   (2005/762/EÜ)
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 63,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (1)

   võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, (2)

   võttes arvesse regioonide komitee arvamust (3)

   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Euroopa teaduspoliitika konsolideerimise ja sellele struktuuri andmise eesmärgil pidas komisjon jaanuaris 2000 vajalikuks luua Euroopa teadusruumi, mis oleks ühenduse tulevase tegevuse keskne element kõnealuses valdkonnas.

               (2)

               Toetades Euroopa teadusruumi ideed, seadis Euroopa Ülemkogu Lissaboni kohtumisel märtsis 2000 ühendusele eesmärgiks saada aastaks 2010 kõige konkurentsivõimelisemaks ja dünaamilisemaks teadmuspõhiseks majandusjõuks maailmas.

               (3)

               Majanduse globaliseerumine nõuab teadlaste suuremat liikuvust, tunnistati Euroopa Ühenduse kuuendas raamprogrammis, (4) kui Euroopa Ühendus avas oma programmid suuremal määral ka väljastpoolt Euroopa Liitu pärit teadlastele.

               (4)

               Euroopa Ülemkogu Barcelona kohtumisel märtsis 2002 seatud eesmärgi täitmiseks, milleks on saavutada 3 % SKT investeerimine teadusuuringutesse, vajab ühendus hinnanguliselt 700 000 teadlast. Kõnealuse eesmärgi saavutamiseks tuleks võtta mitmeid vastastikku seotud meetmeid, näiteks teaduskarjääri noortele köitvamaks muutmine, naiste osalemise edendamine teadusuuringutes, teadusalaste koolitus- ja liikuvusvõimaluste suurendamine, teadlaste tööalaste väljavaadete parandamine ühenduses ja ühenduse avamine kolmandate riikide kodanikele, et nad saaksid ühisesse piirkonda siseneda ja seal reisida teadusuuringute eesmärgil.

               (5)

               Kuni nõukogu 12. oktoobri 2005. aasta direktiivi 2005/71/EÜ kolmandate riikide kodanike teadusuuringute eesmärgil riiki lubamise erimenetluse kohta (5) vastuvõtmiseni, kutsutakse liikmesriike käesoleva soovitusega üles hõlbustama juba praegu selliste isikute riiki lubamist.

               (6)

               Teadlaste nappuse tõttu ühenduses ja seoses vajadusega soodustada nende riiki lubamist, tuleks astuda samme, mis soodustaksid juurdepääsu teadusuuringutega seotud töökohtadele tööturul, näiteks loobuda tööloa nõudest.

               (7)

               Konkurentsivõime ja atraktiivsuse tagamiseks rahvusvahelisel tasandil peaksid liikmesriigid lihtsustama ja kiirendama teadlastele viisade ja elamislubade väljastamise ja pikendamise korda.

               (8)

               Käesoleva soovituse rakendamine ei tohi soodustada ajude äravoolu tärkava majandusega maadest või arengumaadest. Seepärast tuleks teadlaste integreerimiseks nende päritoluriigis ja teadlaste liikuvuse soodustamiseks võtta koostöös päritoluriikidega abimeetmeid tervikliku migratsioonipoliitika kehtestamise eesmärgil. Sellega seoses peaksid liikmesriigid püüdma saavutada tasakaalu kolmandate riikide teadlaste vastuvõtmise ja nende päritolumaa teadusuuringute vajaduste hindamise vahel. Seejuures peaksid nad võtma arvesse ka teadlaste isiklikku olukorda, eelkõige kui asjaomasel isikul on lepingulised sidemed oma päritolumaa teadusasutusega.

               (9)

               Perekondade taasühinemisega seotud küsimused on teadlastele otsustava tähtsusega, kui nad langetavad otsust selle kohta, kas valida ühendus oma teadusuuringute asukohaks, mistõttu peaksid liikmesriigid hõlbustama teadlaste perekondade taasühinemist, näiteks seoses küsimustega, mis puudutavad pereliikmete juurdepääsu tööturule ning pereliikmete võimalust esitada sellekohane taotlus, kui nad viibivad ametlikult asjaomase liikmesriigi territooriumil.

               (10)

               Pereliikmetele väljastatavate elamislubade kehtivusaja määratlemisel peaksid liikmesriigid võtma arvesse seda, kas asjaomasel isikul tuleks lõpule viia oma õpingud.

               (11)

               Teadlaste riiki lubamise menetluste täiustamiseks tuleks soodustada teabe ja heade tavade vahetamist. Käesolevas soovituses osutatakse ka pädevate ametiasutuste vahelistele kontaktidele ja võrgustikele kui teguritele, mis aitavad menetlusi täiustada. Teadlastele on oluliseks teabeallikaks eelkõige üleeuroopaline teadlaste liikuvuse veebiportaal ja samuti sarnased siseriiklikud allikad.

               (12)

               2003. aasta ühinemisakti kohaselt on toonased liikmesriigid kohustatud eelistama siseriiklike meetmete või kahepoolsetest lepingutest tulenevate meetmete kohaldamise ajal oma tööturule juurdepääsu võimaldamisel kolmandate riikide kodanikest töötajatele liikmesriikide kodanikest töötajaid.

               (13)

               Teises liikmesriigis seaduslikult elavaid ja töötavaid Eesti, Küprose, Leedu, Läti, Malta, Poola, Slovakkia, Sloveenia, Tšehhi Vabariigi ja Ungari võõrtöötajaid ja nende perekondi või Eestis, Küprosel, Leedus, Lätis, Maltal, Poolas, Slovakkias, Sloveenias, Tšehhi Vabariigis ja Ungaris seaduslikult elavaid ja töötavaid teise liikmesriigi võõrtöötajaid ja nende perekondi ei kohelda piiravamalt kui vastavalt selles liikmesriigis või Eestis, Küprosel, Leedus, Lätis, Maltal, Poolas, Slovakkias, Sloveenias, Tšehhi Vabariigis ja Ungaris elavaid ja töötavaid kolmandate riikide võõrtöötajaid ja nende perekondi.

               (14)

               Käesolev soovitus austab põhiõigusi ja on kooskõlas eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhimõtetega.

               (15)

               Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ning ilma, et see piiraks nimetatud protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osale Iirimaa käesoleva soovituse vastuvõtmisel ning see ei kuulu tema suhtes kohaldamisele.

               (16)

               Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ning ilma et see piiraks nimetatud protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osale Ühendkuningriik käesoleva soovituse vastuvõtmisel ning see ei kuulu tema suhtes kohaldamisele.

               (17)

               Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva soovituse vastuvõtmisel ning see ei kuulu tema suhtes kohaldamisele,

         SOOVITAB LIIKMESRIIKIDEL:

               1)

               teadusuuringute tegemiseks riiki lubamise osas:

                           a)

                           soodustada teadlaste ühendusse lubamist, luues neile soodsad tingimused teadusuuringute tegemiseks, eelistatavalt kas vabastades nad tööloa nõudest või siis väljastades tööloa automaatselt või kiirmenetluse korras;

                           b)

                           hoiduda kolmandate riikide kodanike teadusuuringuteks riiki lubamise piiramiseks kvootide kehtestamisest;

                           c)

                           tagada kolmandate riikide kodanikele võimalus töötada teadlasena, sealhulgas võimalus vajadusel tööloa pikendamiseks või uuendamiseks;

               2)

               elamislubade osas:

                           a)

                           väljastada kolmandate riikide kodanikele teadusuuringute tegemiseks taotletud elamisload võimalikult kiiresti ja hõlbustada kiirmenetlust;

                           b)

                           tagada kolmandate riikide kodanikest teadlaste elamisloa pikendamine;

                           c)

                           kaasata järk-järgult teadusasutused teadlaste riiki lubamise menetlusse;

               3)

               perekondade taasühinemise osas hõlbustada ja toetada pereliikmete taasühinemist, pakkudes neile soodsaid ja atraktiivseid tingimusi ja menetlusi;

               4)

               operatiivkoostöö osas:

                           a)

                           hõlbustada teadlaste juurdepääsu asjakohasele teabele ja edendada teabe kättesaadavust kõikidest asjakohastest teabeallikatest;

                           b)

                           soodustada kontaktisikute võrgustiku loomist pädevates asutustes;

                           c)

                           ergutada teadusorganisatsioone selliseid võrgustikke arendama;

                           d)

                           teavitada komisjoni meetmetest, mis nad on vastu võtnud kolmandate riikide teadlaste riiki lubamise hõlbustamiseks.

      Luxembourg, 12. oktoober 2005

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         C. CLARKE

      (1)  12. aprilli 2005. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

      (2)  ELT C 120, 20.5.2005, lk 60.

      (3)  ELT C 71, 22.3.2005, lk 6.

      (4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta otsus nr 1513/2002/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse kuuendat raamprogrammi, mille eesmärk on toetada Euroopa teadusruumi loomist ja innovatsiooni (2002–2006) (ELT L 232, 29.8.2003, lk 1). Otsust on muudetud otsusega nr 786/2004/EÜ (ELT L 138, 30.4.2004, lk 7).

      (5)  Vt käesoleva ELT lk 15.


title: Nõukogu soovitus, 16. veebruar 2010 , mis käsitleb komisjoni tegevuse heakskiitmist seoses Euroopa Arengufondi (üheksas EAF) meetmete rakendamisega eelarveaastal 2008

text:
               20.2.2010

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 45/16

         NÕUKOGU SOOVITUS,
   16. veebruar 2010,
   mis käsitleb komisjoni tegevuse heakskiitmist seoses Euroopa Arengufondi (üheksas EAF) meetmete rakendamisega eelarveaastal 2008
   (2010/103/EL)
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse 23. juunil 2000. aastal Cotonous allakirjutatud AKV-EÜ koostöölepingut, (1) mida on muudetud 25. juunil 2005. aastal Luksemburgis (2),
   võttes arvesse sisekokkulepet (3) (ühenduse abi rahastamise ja haldamise kohta vastavalt AKV-EÜ partnerluslepingu finantsprotokollile) (edaspidi „sisekokkulepe”), millega asutati muu hulgas üheksas Euroopa Arengufond (9. EAF), eriti selle artikli 32 lõiget 3,
   võttes arvesse 27. märtsi 2003. aasta finantsmäärust, mida kohaldatakse 9. Euroopa Arengufondi suhtes, (4) eriti selle artikleid 96 ja 103,
   olles läbi vaadanud 9. EAFi meetmete tulude ja kulude aruande ja 2008. aasta 31. detsembri seisuga koostatud bilansi ning kontrollikoja aruande eelarveaasta 2008 kohta koos komisjoni vastustega (5)

   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt sisekokkuleppe artikli 32 lõikele 3 annab Euroopa Parlament nõukogu soovitusel komisjonile heakskiidu 9. EAFi finantshaldamise täitmise kohta.

               (2)

               Eelarveaastal 2008 on komisjon 9. EAFi meetmeid üldiselt rahuldavalt rakendanud,

         SOOVITAB KÄESOLEVAGA Euroopa Parlamendil kiita heaks komisjoni tegevus seoses 9. EAFi meetmete rakendamisega eelarveaastal 2008.

      Brüssel, 16. veebruar 2010

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         E. SALGADO

      (1)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.

      (2)  ELT L 287, 28.10.2005, lk 4.

      (3)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 355.

      (4)  ELT L 83, 1.4.2003, lk 1.

      (5)  ELT C 269, 10.11.2009, lk 257.


title: 2014/881/EL: Komisjoni soovitus, 18. november 2014 , menetluse kohta, mille abil tõendada, mil määral olemasolevad raudteeliinid vastavad koostalitluse tehnilise kirjelduse põhiparameetritele

text:
               12.12.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 356/520

      KOMISJONI SOOVITUS,
      18. november 2014,
      menetluse kohta, mille abil tõendada, mil määral olemasolevad raudteeliinid vastavad koostalitluse tehnilise kirjelduse põhiparameetritele

         (2014/881/EL)

      EUROOPA KOMISJON,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 292,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiivi 2008/57/EÜ ühenduse raudteesüsteemi koostalitlusvõime kohta, (1) eriti selle artikli 30 lõiget 1,
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Vastavalt komisjoni määruse (EL) nr 1299/2014 (2) (taristu KTK) lisa punktile 7.3.4 ning komisjoni määruse (EL) nr 1301/2014 (3) (energiavarustuse KTK) lisa punktile 7.3.4 on nende olemasolevate raudteeliinide puhul, mis ei kuulu ajakohastamise ega uuendamise projekti alla, liinide tehniliste kirjelduste põhiparameetritele vastavuse määra tõendamine vabatahtlik. Samuti peaks nende olemasolevate raudteeliinide puhul, mis ei kuulu EÜ vastavustõendamise menetlusega hõlmatud projektide alla, olema liinide tehniliste kirjelduste (KTKde) põhiparameetritele vastavuse määra tõendamine vabatahtlik.

                  (2)

                  Taristuettevõtjal peaks olema võimalik vabatahtlikult sisestada taristuregistrisse teavet olemasoleva liini tehniliste kirjelduste (KTKde) põhiparameetritele vastavuse määra kohta. Tuleks soovitada standardmenetlust, mida kasutada koostalitluse tehnilise kirjelduse põhiparameetritele vastavuse määra tõendamiseks.

                  (3)

                  Komisjoni soovituse 2011/622/EL (4) lisas osutatakse taristu ja energiavarustuse KTKde varasematele versioonidele ja seda tuleks seetõttu ajakohastada.

                  (4)

                  Selguse ja lihtsuse huvides tuleks soovitus 2011/622/EL asendada komisjoni käesoleva soovitusega.

                  (5)

                  Olles konsulteerinud direktiivi 2008/57/EÜ artikli 29 kohase komiteega,

            ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

                  1.

                  Lisas esitatud menetlust tuleks kasutada, et tõendada, mil määral olemasolevad raudteeliinid vastavad koostalitluse tehnilise kirjelduse põhiparameetritele.

                  2.

                  Käesoleva soovitusega asendatakse soovitus 2011/622/EL.

         Brüssel, 18. november 2014

               Komisjoni nimel

               komisjoni liige

            Violeta BULC

         (1)  ELT L 191, 18.7.2008, lk 1.

         (2)  Komisjoni määrus (EL) nr 1299/2014, 18. november 2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi taristu allsüsteemi koostalitlusvõime tehnilist kirjeldust (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 1).

         (3)  Komisjoni määrus (EL) nr 1301/2014, 18. november 2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi energiavarustuse allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 179).

         (4)  Komisjoni soovitus 2011/622/EL, 20. september 2011, menetluse kohta, mille abil tõendada, mil määral olemasolevad raudteeliinid vastavad koostalitluse tehnilise kirjelduse põhiparameetritele (ELT L 243, 21.9.2011, lk 23).

         LISA
         1.   Sissejuhatus

         1.1.   Tehniline kohaldamisala

         Menetlust kasutatakse järgmiste Euroopa Liidu raudteesüsteemi allsüsteemide puhul:

                     a)

                     taristu strukturaalne allsüsteem ja

                     b)

                     energiavarustuse strukturaalne allsüsteem.

               Need on toodud direktiivi 2008/57/EÜ II lisa punktis 1 esitatud allsüsteemide loetelus.
         1.2.   Geograafiline kohaldamisala

         Menetluse geograafiline kohaldamisala on direktiivi 2008/57/EÜ kohaselt määratletud ELi raudteesüsteem.
         1.3.   Mõisted

         Menetlusega seoses kasutatakse järgmisi mõisteid:
         a)   „olemasolev taristu”– püsiseadmed, mille suhtes ei kohaldata EÜ vastavustõendamise menetlust;
         b)   „olemasoleva taristu nõuetele vastavuse tõendamine”– kontrollimine, kas allsüsteemi ja/või olemasolevate liinide osa põhiparameetrid vastavad koostalitluse tehnilise kirjelduse põhiparameetritele;
         c)   „olemasoleva taristu vastavussertifikaat”– pärast olemasoleva taristu nõuetele vastavuse tõendamismenetluse läbiviimist sõltumatu hindaja poolt väljaantav dokument;
         d)   „olemasoleva taristu vastavusdeklaratsioon”– pärast olemasoleva taristu vastavussertifikaadi saamist taotleja poolt väljaantav dokument.
         2.   Menetlus, mille abil tõendatakse olemasolevate liinide vastavust koostalitluse tehnilisele kirjeldusele

         2.1.   Eesmärk

         Selleks, et tõendada EÜ vastavustõendamise menetlusega hõlmamata olemasolevate püsiseadmete vastavust asjakohastele koostalitluse tehnilistele kirjeldustele, võib kasutada järgmist menetlust.
         See menetlus ei ole kohustuslik, kuid seda võib soovi korral kasutada.
         2.2.   Menetlus, mille abil tõendatakse vastavust koostalitluse tehnilise kirjelduse põhiparameetritele

         2.2.1.   Menetlus, mille abil tõendatakse vastavust koostalitluse tehnilise kirjelduse põhiparameetritele, on olemasoleva taristu nõuetele vastavuse tõendamise menetlus. Selle menetluse kohaselt täidab taotleja punktides 2.2.2, 2.2.3, 2.2.5.2 ja 2.2.5.3 esitatud kohustusi ning tagab ja kinnitab omal vastutusel, et asjaomane allsüsteem, mille kohta kehtivad punkti 2.2.4 sätted, vastab asjakohas(t)ele KTK(de)le.
         2.2.2.   Taotleja esitab oma valitud sõltumatule hindajale taotluse, et viimane hindaks allsüsteemi vastavust olemasoleva taristu nõuetele.
         Taotluses tuleb esitada järgmised andmed:

                     a)

                     taotleja nimi ja aadress ning kui taotluse on esitanud volitatud esindaja, siis ka tema nimi ja aadress ning

                     b)

                     tehniline dokumentatsioon.

               2.2.3.   Tehniline dokumentatsioon
         2.2.3.1.   Taotleja koostab tehnilise dokumentatsiooni ja teeb selle kättesaadavaks punktis 2.2.4 osutatud sõltumatule hindajale. Dokumentatsiooni alusel peaks olema võimalik hinnata olemasoleva allsüsteemi vastavust ühe või mitme asjakohase KTK põhiparameetritele.
         2.2.3.2.   Tehniline dokumentatsioon sisaldab võimaluse korral järgmisi elemente:

                     a)

                     olemasoleva allsüsteemi üldkirjeldus;

                     b)

                     tehnilise toimiku koostamiseks vajalikud dokumendid;

                     c)

                     selliste ühtlustatud standardite ja/või muude asjakohaste tehniliste kirjelduste loetelu, mille viiteandmed on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, ja/või selliste direktiivi 2008/57/EÜ artikli 17 lõike 3 alusel teatavaks tehtavate siseriiklike tehniliste kirjelduste loetelu, mida kohaldatakse täielikult või osaliselt, ning nende lahenduste kirjeldused, mis on vastu võetud ühe või mitme asjakohase KTK nõuete järgimiseks, kui kõnealuseid ühtlustatud või riiklikke standardeid ei ole kohaldatud. Kui ühtlustatud või siseriiklikke standardeid on osaliselt kohaldatud, täpsustatakse tehnilises dokumentatsioonis need osad, mida on kohaldatud;

                     d)

                     allsüsteemi kasutustingimused (kasutusaja või läbisõidu piirangud, kulumispiirangud jne);

                     e)

                     allsüsteemi tööpõhimõttest ja hooldusest arusaamiseks vajalikud kirjeldused ja selgitused;

                     f)

                     allsüsteemi hooldustingimused ja hooldusega seotud tehniline dokumentatsioon;

                     g)

                     kõik asjakohases KTKs täpsustatud tehnilised nõuded, mida tuleb allsüsteemi hoolduse või käitamise puhul arvesse võtta;

                     h)

                     kõik muud asjakohased tehnilised tõendid, mis näitavad, et pädevate asutuste tehtud varasemad kontrollid või katsed on samaväärsetes tingimustes olnud edukad.

               2.2.3.3.   Taotleja hoiab tehnilise dokumentatsiooni asjaomaste riiklike ametiasutuste jaoks kättesaadavana kogu allsüsteemi kasutusaja jooksul.
         2.2.4.   Menetlus, mille abil tõendatakse vastavust koostalitluse tehnilise kirjelduse põhiparameetritele.
         2.2.4.1.   Taotleja valitud sõltumatu hindaja võtab arvesse muude asutuste või taotleja tehtud uuringute, kontrollide ja katsete tulemused.
         2.2.4.2.   Sõltumatu hindaja kogutud tõendusmaterjal peab olema sobiv ja piisav selleks, et tõendada asjakohas(t)e KTK(de) nõuetele vastavust ja seda, et kõik nõutavad ja vajalikud kontrollid ja katsed on tehtud.
         2.2.4.3.   Kui olemasolev allsüsteem vastab ühe või mitme asjakohase KTK nõuetele, võib sõltumatu hindaja välja anda olemasoleva taristu vastavussertifikaadi.
         2.2.5.   Olemasoleva taristu vastavusdeklaratsioon
         2.2.5.1.   Taotleja koostab allsüsteemi jaoks kirjalikult olemasoleva taristu vastavusdeklaratsiooni ja säilitab seda nii kaua, kui allsüsteem on kasutusel. Olemasoleva taristu vastavusdeklaratsioonis tuleb selgelt näidata allsüsteem, mille kohta deklaratsioon koostati.
         2.2.5.2.   Olemasoleva taristu vastavusdeklaratsioon ja sellega seotud dokumendid koostatakse vastavalt käesoleva menetluse peatükile 2.5.
         2.2.5.3.   Olemasoleva taristu vastavusdeklaratsiooni koopia tehakse asjaomaste ametiasutuste taotlusel neile kättesaadavaks.
         2.2.6.   Tehniline toimik
         2.2.6.1.   Olemasoleva taristu vastavusdeklaratsioonile lisatava tehnilise toimiku koostamine on sõltumatu hindaja ülesanne.
         2.2.6.2.   Olemasoleva taristu vastavusdeklaratsioonile lisatav tehniline toimik esitatakse taotlejale.
         2.2.6.3.   Taotleja säilitab tehnilise toimiku koopiat kogu allsüsteemi kasutusaja jooksul; tehnilise toimiku koopia saadetakse igale liikmesriigile, kes seda taotleb.
         2.3.   Hinnatavad näitajad

         Koostalitluse tehnilise kirjelduse põhiparameetritele vastavuse määra tõendamise käigus hinnatavad näitajad on loetletud

                     —

                     taristu allsüsteemi puhul tabelis 1 ja

                     —

                     energiavarustuse allsüsteemi puhul tabelis 2.

            Tabel 1

            Taristu allsüsteemi hindamine olemasoleva taristu nõuetele vastavuse tõendamiseks

                     Hinnatavad näitajad (taristu KTK)

                     Olemasolev liin, mis ei kuulu EÜ vastavustõendamise kohaldamisalasse

                     Vastavushindamise menetluskord

                     1

                     2

                     Ehitusgabariit (4.2.3.1)

                     X

                     6.2.4.1

                     Rööbastee telgedevaheline kaugus (4.2.3.2)

                     X

                     6.2.4.2

                     Maksimaalsed teekalded (4.2.3.3)

                     X

                     Horisontaalkõvera minimaalne raadius (4.2.3.4)

                     X

                     6.2.4.4

                     Vertikaalkõvera minimaalne raadius (4.2.3.5)

                     X

                     6.2.4.4

                     Nominaalne rööpmelaius (4.2.4.1)

                     X

                     6.2.4.3

                     Põikkalle e välisrööpa kõrgendus (4.2.4.2)

                     X

                     6.2.4.4

                     Välisrööpa kõrgenduse puudujääk e põikkalde hälve (4.2.4.3)

                     X

                     6.2.4.4
                     6.2.4.5

                     Põikkalde hälbe hüppeline muutus (4.2.4.4)

                     X

                     6.2.4.4

                     Koonilisuse ekvivalent (4.2.4.5)

                     X

                     6.2.4.6

                     Rööpapea profiil sirgetel rööbastee lõikudel (4.2.4.6)

                     ei kohaldata

                     6.2.4.7

                     Rööpakalle (4.2.4.7)

                     X

                     Pöörmete ning ristmete puhul kasutatav geomeetria (4.2.5.1)

                     X

                     6.2.4.8

                     Liikuvate riströöpa südamike kasutamine (4.2.5.2)

                     X

                     6.2.4.8

                     Maksimaalne juhikuta tömbi riströöpa lõigu pikkus (4.2.5.3)

                     X

                     6.2.4.8

                     Rööbastee vastupidavus vertikaaljõule (4.2.6.1)

                     X

                     6.2.5

                     Rööbastee vastupidavus pikijõule (4.2.6.2)

                     X

                     6.2.5

                     Rööbastee vastupidavus külgjõule (4.2.6.3)

                     X

                     6.2.5

                     Uute sildade liikluskoormustaluvus (4.2.7.1)

                     ei kohaldata

                     Uute pinnasetööde ning pinnasesurve mõjuga võrdne vertikaalkoormus (4.2.7.2)

                     ei kohaldata

                     Rööbastee kohal või sellega külgnevate uute ehitiste ja rajatiste vastupidavus (4.2.7.3)

                     ei kohaldata

                     Olemasolevate sildade ja rajatiste ning pinnasetööde liikluskoormustaluvus (4.2.7.4)

                     X

                     6.2.4.10

                     Koheste meetmete tase rööpmete puhul (4.2.8.1)

                     ei kohaldata

                     Kohese teo lävi pikinivoo puhul (4.2.8.2)

                     ei kohaldata

                     Kohese teo lävi rööbastee väände puhul (4.2.8.3)

                     ei kohaldata

                     Rööpmelaiuse kohese teo lävi kohaliku defekti puhul (4.2.8.4)

                     ei kohaldata

                     Kohese teo lävi põikkalde puhul (4.2.8.5)

                     ei kohaldata

                     Kohese teo lävi pöörmete ning ristmete puhul (4.2.8.6)

                     ei kohaldata

                     Platvormide kasutatav pikkus (4.2.9.1)

                     X

                     Platvormi kõrgus (4.2.9.2)

                     X

                     Ooteplatvormi asetus rööbastee suhtes (4.2.9.3)

                     X

                     6.2.4.11

                     Platvormiga külgneva rööbastee asetus (4.2.9.4)

                     X

                     Maksimaalne õhurõhu kõikumine tunnelites (4.2.10.1)

                     X

                     6.2.4.12

                     Külgtuule mõju (4.2.10.2)

                     X

                     6.2.4.13

                     Ballastiheide (4.2.10.3)

                     avatud punkt

                     Asukoha märgised (4.2.11.1)

                     X

                     Kasutatava koonilisuse ekvivalent (4.2.11.2)

                     ei kohaldata

                     Tualettide tühjendamise süsteem (4.2.12.2)

                     X

                     6.2.4.14

                     Seadmed rongi välispindade puhastamiseks (4.2.12.3)

                     X

                     6.2.4.14

                     Veevarustuse seadmestik (4.2.12.4)

                     X

                     6.2.4.14

                     Kütusetanklad (4.2.12.5)

                     X

                     6.2.4.14

                     Tugi-elektrivarustus (4.2.12.6)

                     X

                     6.2.4.14

                     Koostalitlusvõime komponentide rakendamine

                     ei kohaldata

            Tabel 2

            Energiavarustuse allsüsteemi hindamine olemasoleva taristu nõuetelevastavuse tõendamiseks

                     Hinnatavad näitajad (energiavarustuse allsüsteemi KTK)

                     Olemasolev liin, mis ei kuulu EÜ vastavustõendamise kohaldamisalasse

                     Vastavushindamise menetluskord

                     1

                     2

                     Pinge ja sagedus (4.2.3)

                     X

                     Elektrivarustussüsteemi tööparameetrid (4.2.4)

                     X

                     6.2.4.1

                     Voolukoormus, alalisvoolusüsteemid, paigalseisvad rongid (4.2.5)

                     X

                     6.1.4.2

                     Regeneratiivpidurdus (4.2.6)

                     X

                     6.2.4.2

                     Elektrikaitse koordineerimine (4.2.7)

                     X

                     6.2.4.3

                     Vahelduvvoolusüsteemidele avalduvad harmoonilised ja dünaamilised mõjud (4.2.8)

                     X

                     6.2.4.4

                     Kontaktõhuliini geomeetria (4.2.9)

                     X

                     Pantograafi gabariidid (4.2.10)

                     X

                     Keskmine kontaktjõud (4.2.11)

                     X

                     Vooluvõtu dünaamika ja kvaliteet (4.2.12)

                     X

                     6.1.4.1, 6.2.4.5

                     Pantograafide vahekaugus kontaktõhuliini projekti puhul (4.2.13)

                     X

                     Kontaktliini materjal (4.2.14)

                     X

                     Faasidevahelised eraldustsoonid (4.2.15)

                     X

                     Energiavarustussüsteemide eraldustsoonid (4.2.16)

                     X

                     Kaitse elektrilöögi vastu (4.2.18)

                     X

                     6.2.4.6

                     Hoolduseeskirjad (4.5)

                     X

                     6.2.4.7

               2.4.   Nõuded sõltumatule hindajale

         2.4.1.   Taotleja valitud sõltumatu hindaja tõendab olemasolevate liinide puhul olemasoleva taristu nõuetele vastavust. Sõltumatu hindaja võib olla kas välisasutus või taristuettevõtja siseüksus.
         2.4.2.   Raudteetaristu valdkonnas on sõltumatul hindajal

                     a)

                     asjakohane tehniline haridus;

                     b)

                     piisavad teadmised hindamisega seotud nõuete kohta ja piisavad kogemused sellega seotud testide tegemiseks ning

                     c)

                     võime koostada olemasoleva taristu vastavussertifikaate ja tehnilisi dokumente, mis kujutavad endast hindamise ametlikku protokolli.

               2.4.3.   Sõltumatu hindaja, kes on taristuettevõtja siseüksus, peab vastama järgmistele nõuetele:

                     a)

                     üksus ja selle töötajad peavad olema määratletavad organisatsiooni osana ning nende aruandlusmeetodid peavad tagama erapooletuse;

                     b)

                     hindaja ega selle töötajad ei vastuta hinnatavate toodete käitamise või hooldamise eest ega ole seotud ühegi tegevusega, mis võiks ohustada nende hindamistegevusega seotud otsuste sõltumatust ja usaldusväärsust.

               2.5.   Vastavusdeklaratsioon

         2.5.1.   Olemasoleva taristu vastavusdeklaratsioonil ja selle juurde kuuluvatel dokumentidel peab olema kuupäev ja allkiri.
         2.5.2.   Deklaratsioon peab olema samas keeles kui tehniline toimik ning sisaldama järgmist:

                     a)

                     viide menetlusele, mille abil tõendatakse olemasolevate liinide vastavust koostalitluse tehnilisele kirjeldusele;

                     b)

                     taotleja või tema ELis registreeritud volitatud esindaja ärinimi ja täielik aadress (esindaja puhul ka taotleja ärinimi);

                     c)

                     allsüsteemi lühike kirjeldus;

                     d)

                     olemasoleva taristu nõuetele vastavust tõendanud sõltumatu hindaja nimi ja aadress;

                     e)

                     viited tehnilisse toimikusse kuuluvatele dokumentidele;

                     f)

                     kõik asjakohased ajutised või lõplikud sätted, millele allsüsteemid peavad vastama, ning eelkõige mis tahes kasutuspiirangud või -tingimused;

                     g)

                     kui olemasoleva taristu vastavusdeklaratsioon on ajutine, siis selle kehtivusaeg;

                     h)

                     allkirja andja andmed.