				|

		52014DC0410

			Soovitus: NÕUKOGU SOOVITUS, milles käsitletakse Hispaania 2014. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Hispaania 2014. aasta stabiilsusprogrammi kohta /* COM/2014/0410 final */

Soovitus:
NÕUKOGU SOOVITUS,
milles käsitletakse Hispaania 2014. aasta
riiklikku reformikava
ja esitatakse nõukogu arvamus Hispaania 2014. aasta stabiilsusprogrammi
kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148
lõiget 4,
võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997.
aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning
majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,[1] eriti selle
artikli 5 lõiget 2,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16.
novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku
tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta,[2] eriti selle artikli 6
lõiget 1,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust[3],
võttes arvesse Euroopa Parlamendi
resolutsioone[4],
võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,
võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,
võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee
arvamust,
võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,
võttes arvesse majanduspoliitika komitee
arvamust
ning arvestades järgmist:
(1)
Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks
komisjoni ettepaneku käivitada uus tööhõive ja majanduskasvu strateegia
„Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning
keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa
jätkusuutliku majanduskasvu potentsiaali ja konkurentsivõime suurendamiseks.
(2)
Nõukogu võttis 13. juulil 2010 komisjoni
ettepanekute põhjal vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika
üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse
liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta; mõlemat dokumenti koos
nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid
arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.
(3)
Riigipead ja valitsusjuhid võtsid 29. juunil 2012
vastu majanduskasvu ja töökohtade loomise kokkuleppe, millega nähakse ette
sidus raamistik meetmete võtmiseks liikmesriikide, ELi ja euroala tasandil ning
võimaldatakse kasutada kõiki võimalikke hoobasid, vahendeid ja poliitikaid. Nad
tegid otsuse liikmesriikide tasandil võetavate meetmete kohta, rõhutades
eelkõige kindlat kavatsust saavutada strateegia „Euroopa 2020” eesmärgid ja
rakendada riigipõhiseid soovitusi.
(4)
Nõukogu võttis 9. juulil 2013 vastu soovituse
Hispaania 2013. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Hispaania
ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2012–2016) kohta. Kooskõlas määrusega (EL)
nr 473/2013[5]
esitas komisjon 15. novembril 2013 arvamuse Hispaania 2014. aasta
eelarvekava kohta[6].
(5)
Komisjon võttis 13. novembril 2013 vastu
iga-aastase majanduskasvu analüüsi,[7]
mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2014) algust.
Samal päeval võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu
häiremehhanismi aruande,[8]
milles nimetati Hispaaniat liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult
analüüsida.
(6)
Euroopa Ülemkogu kiitis 20. detsembril 2013
heaks finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve konsolideerimise prioriteedid ning
majanduskasvu hoogustamise meetmed. Ülemkogu toonitas vajadust jätkata
diferentseeritud ja majanduskasvu soodustavat eelarve konsolideerimist,
taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada
majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegeleda töötuse probleemiga ja majanduskriisi
sotsiaalsete tagajärgedega ning ajakohastada avalikku haldust.
(7)
Komisjon avaldas 5. märtsil 2014 määruse (EL) nr 1176/2011
artikli 5 alusel Hispaania suhtes läbi viidud põhjaliku analüüsi tulemused[9]. Komisjoni analüüsi
põhjal võib järeldada, et Hispaanias esineb makromajanduslik tasakaalustamatus,
mis nõuab erijärelevalvet ja otsustavaid poliitikameetmeid. Eelmisel aastal
ülemääraseks hinnatud tasakaalustamatuse kohandamine on mitmes valdkonnas
selgelt edenenud ja positiivse majanduskasvu taastumine on vähendanud riske.
Eri valdkondi mõjutava tasakaalustamatuse ulatus ja omavaheline seotus, eriti
kõrge sise- ja välisvõla ning töötuse tase, näitavad siiski seda, et riik on
endiselt haavatav.
(8)
Hispaania esitas 30. aprillil 2014 nii oma 2014. aasta
riikliku reformikava kui ka 2014. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et
võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja
samal ajal.
(9)
2014. aasta stabiilsusprogrammis esitatud
eelarvestrateegia eesmärk on korrigeerida ülemäärane eelarvepuudujääk 2016. aastaks
ja saavutada keskpika perioodi eelarve-eesmärk 2017. aastaks. Programmis
on kinnitatud keskpika perioodi eelarve-eesmärki – struktuurselt
tasakaalustatud eelarve –, mis on stabiilsuse ja kasvu paktiga nõutust rangem.
Programmis on 2016. aastaks ette nähtud eelarvepuudujäägi vähendamine
allapoole 3 % SKPst, mis on kooskõlas nõukogu 21. juuni 2013. aasta
soovituses seatud eesmärgiga, kuid programmis ette nähtud (ümberarvutatud)
struktuurse eelarvepuudujäägi iga-aastasel vähenemisel ei suudeta soovituses
seatud eesmärki 2014. aastal täita. 2017. aastaks peaks kavakohaselt olema
tehtud küllalt edusamme keskpika eelarve-eesmärgi suunas, ent see ei pruugi
olla piisav eesmärgi saavutamiseks programmis deklareeritud aastal. Programmis
prognoositakse, et võla suhe jõuab haripunkti ehk 101,7 %ni SKPst 2015.
aastaks ja hakkab pärast seda vähenema. Kokkuvõttes on programmis sätestatud
eelarvestrateegia eesmärk vaid osaliselt kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti
nõuetega. Programmi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik
stsenaarium, mida ei ole koostanud ega kinnitanud sõltumatu üksus, on
üldjoontes 2014. aasta osas realistlik ja 2015. aasta osas esinevad
võrreldes komisjoni talituste 2014. aasta kevadprognoosiga mõningad
langusriskid. 2016.–2017. aasta suhtes näivad programmi SKP kasvumäärad
mõnevõrra optimistlikud, kui neid vaadelda majanduse kasvupotentsiaali
hetkeprognooside ja majanduse muude kriisijärgsete kohandamisvajaduste
valguses. Puudujäägi ja võla kohandamiskavade puhul võivad seega tekkida
raskused. Lisaks ei ole piisavalt täpsustatud eelarvepuudujäägi eesmärkide
saavutamise meetmeid, mida on vaja alates 2015. aastast ja edaspidi,
eelkõige seoses kavandatava maksureformi raames tehtavate maksuseaduste
muudatustega. Teised riskid on seotud kohaliku ja piirkondliku tasandi
tingimuslike kohustustega ja kavandatava kokkuhoiu tulemustega. Tuginedes
komisjoni prognoosile jääb ajavahemikul 2013–2014 eelarve konsolideerimine 1,1
protsendipunktiga miinusesse, kui pidada silmas struktuurse eelarvepositsiooni
(korrigeeritud) muutust (ehkki kõnealune näitaja on suurenenud, kuna
potentsiaalse majanduskasvu hindamismetoodikat hiljuti muudeti) ning 0,4
protsendipunktiga miinusesse võrrelduna meetmetega, mida peeti vajalikeks
ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohase nõukogu soovituse esitamisel.
Tuginedes nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 kohaselt oma hinnangule programmi
kohta ja komisjoni prognoosile, on nõukogu arvamusel, et eelarvestrateegiat
toetavaid meetmeid tuleb veelgi täpsustada ning et teha tuleb täiendavaid
jõupingutusi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohase nõukogu soovituse
täielikuks täitmiseks.
(10)
Eelarve struktuurilisel poolel on eelarve täitmise
aruandluses ja nõudeid mittetäitvate haldusasutuste suhtes korrigeerivate
meetmete kohaldamisel tehtud edusamme. Kuid siiski on veel võimalusi kasutada
nõudeid mittejärgivate piirkondade suhtes täiendavaid sunnimehhanisme, mis on
sätestatud Hispaania eelarvestabiilsuse seaduses. Võetud on uusi meetmeid, et
kehtestada kommertstarnijatele tehtavate maksete tähtajaks 30 päeva kõikide
valitsustasandite jaoks. 2013. aasta novembris loodi seadusega sõltumatu
eelarveasutus ning 2014. aasta veebruaris nimetati selle president
ametisse. Ent asutus ei alustanud 2014. aasta stabiilsusprogrammi hindamise
ajaks tegevust. 2014. aasta riiklikus reformikavas tunnistatakse vajadust
jätkata tervishoiu ja ravimikulude tõhususe parandamist, nt ravimite ostmise
tsentraliseerimise, teenustevaliku ülevaatamise, e-haigusloo arendamise või
tervishoiuasutuste juhtimise tugevdamise abil. Kuna suurem osa kavandatavast
eelarve konsolideerimisest peaks tulema kulude kokkuhoiust, aitaks
süstemaatiline kulude läbivaatamine kõikidel valitsustasanditel määrata
kindlaks valdkondi, kus kokku saaks hoida majanduskasvu soodustaval viisil,
täites samas kõige haavatavamate rühmade vajadusi.
(11)
2013. aastal võttis Hispaania seoses
ettevõtete maksustamisega täiendavaid meetmeid võlgnevuse soodustamise
probleemi lahendamiseks. 2013. aastal tegi Hispaania edusamme
maksukuulekuse tõhustamisel, suurendades võitlust maksupettuse ja
deklareerimata töö vastu, ent endiselt on suuri lahendamata probleeme. 2013. ja
2014. aastal kehtestas Hispaania samuti väiksemad sotsiaalkindlustusmaksed
noorte ja uute töötajate värbamise korral. Olles saanud ekspertkomisjonilt
valitsuse tellitud ulatusliku aruande maksureformi kohta, on ametiasutustel
plaanis esitada 2014. aasta teises kvartalis konkreetsed õiguslikud
ettepanekud. Vastavalt 2014. aasta riikliku reformikavale on ettepanekute
eesmärk ajakohastada maksusüsteem, vähendada eelarvamusi töölkäimise suhtes,
soodustada maksukogumist, toetada majanduse arengut, tagada turu ühtsus ja
eelarve neutraalsus ning tugevdada Hispaania majanduse konkurentsivõimet, samas
aidates eelarvet konsolideerida. Kõnealuse reformi ülesehitus ja rakendamine on
oluline edasiste majandusväljavaadete ja riigi rahanduse jaoks.
(12)
Finantsstabiilsust on toetatud pangandussektori
rekapitaliseerimise ja restruktureerimise abil. Euroopa stabiilsusmehhanismi 2012.
aasta juuli programmi põhjalik rakendamine lõpetati 22. jaanuaril 2014. aastal.
Kuid Hispaania finantssektor on endiselt vastamisi märkimisväärsete raskustega,
mida on vaja tähelepanelikult jälgida ja juhtida. Lisaks sellele avalduvad
pankade paremad rahastamistingimused VKEde rahastamises üsna aeglaselt. Oluline
on tagada, et rahastatakse majanduse muid elujõulisi sektoreid, kuna
finantsvõimenduse kasutamise vähendamine erasektoris jätkub. Ametiasutused on
võtnud mitmeid meetmeid, et parandada äriühingute juurdepääsu pankadepoolsele
ja -välisele rahastamisele ning hõlbustada äriühingute võlgade
restruktureerimist, kuid vaja on veel täiendavaid poliitikameetmeid.
(13)
Tööturg näitab teatavaid stabiliseerimise märke ja 2014. aastal
oodatakse turu mõõdukat taastumist, mille puhul tööhõive suureneb ja töötuse
tase langeb. Arvestades, et 2013. aasta keskmine töötuse tase oli 26,1 %,
on töötuse määr endiselt väga kõrge. Eriti tekitab muret noorte kõrge töötuse
määr 54,3 % ja pikaajalise töötuse kasv 49,7 %ni töötuse kogumäärast 2013. aastal.
Pikaajaline töötus on eriti kõrge eakamate ja madala kvalifikatsiooniga
töötajate seas. 2012. aasta tööturureformi olemasolevates hinnangutes
jõutakse järeldusele, et reform koos tööturu osapoolte panusega palkade
piiramisel ajavahemikul 2012–2014 on aidanud suurendada äriühingute sisemist
paindlikkust ja säilitada töökohti, eelistades äriühingu tasandil
kollektiivlepingud ja samas laiendades võimalusi äriühingutel
kollektiivlepingutest loobuda. Reformiga vähendati samuti ebaõiglase töölt
vabastamise puhul makstavat hüvitist. Reform aitas kaasa kohtus vaidlustatud
koondamiste arvu vähendamisele ning selle käigus võeti kasutusele uus
lepinguliik püsivate töösuhete toetamiseks VKEdes. 2013. aastal ja 2014. aasta
alguses võeti täiendavad meetmed osalise koorumusega pikaajalise töötamise
hõlbustamiseks ning vähendati ajutiselt sotsiaalkindlustusmakseid uute
tähtajatute lepingute puhul. Killustatus on aga endiselt Hispaania tööturu suur
probleem, kuna erinevaid töölepinguliike on palju ning tähtajalise ja tähtajatu
lepingu koondamiskulude erinevus on endiselt üks suurimaid ELis, seda isegi
pärast reformi. Edu on saavutatud aktiivse tööturupoliitika reformiga,
sealhulgas iga-aastase tööhõivekava heakskiitmine. Riiklike tööturuasutuste
ajakohastamise ja tugevdamise meetmetega ollakse siiski ajakavast maas ja see
ähvardab takistada uue raamistiku edukat rakendamist. Viivitusi esines ühtse
töövahendusportaali lõplikul käivitamisel. Edasiminek on toimunud
töövahendusfirmadega tehtava koostöö edendamisel, kuid tuleb veel teha
täiendavaid jõupingutusi.
(14)
Haridus- ja koolitussüsteemi vastavus tööturu
vajadustele ei ole piisav ning ilma ametliku kvalifikatsioonita töötute kõrge
osakaal (35,2 %) tingib nii noorte kui ka pikaajalise töötuse kõrge määra.
Mittetöötavate ja mitteõppivate noorte osakaal on suurem kui ELis keskmiselt
ning see on järsult suurenenud. Varakult haridus- ja koolitussüsteemist
lahkuvate õpilaste ja üliõpilaste arv väheneb, kuid nende osakaal on endiselt
väga kõrge (23,5 %). Kolmanda taseme hariduse omandamise määr on säilinud,
kuid kutsehariduses ja -koolituses ning õpipoisiõppekavades osalemine on ikka
veel liiga madal. Kutsekeskhariduse ja kutsekooli lõpetanute kutsemeisterlikkus
jääb ELi keskmisest maha. Hispaania töötab ka välja meetmeid noorte tööhõive
suurendamiseks. 2013. aasta märtsis esitletud riikliku noorte tööhõive ja
ettevõtluse strateegia (2013–2016) rakendamine praegu käib, ehkki mõned meetmed
on veel kehtestamata. Kõnealusele strateegiale tuginedes on Hispaania võtnud
meetmeid noorte töötuse vähendamiseks vastavalt noortegarantiis seatud
eesmärkidele. Mõningat edu on märgata meetmete osas, mis on mõeldud koolist
väljalangevuse vähendamiseks ning kaheosalise kutsehariduse edendamiseks, kuid
strateegia täielik rakendamine ja vahendite tõhus kasutamine on endiselt väga
olulised. Kaheosalise kutsehariduse puhul on vaja jätkata kõikide sidusrühmade,
sealhulgas iga valitsemistasandi otsustajate ja koolitajate ning tööandjate
vahelist koordineerimist eesmärgiga süsteemi ühtlustada ning sobitada koolitamine
paremini tööturu vajadustega ja tagada kõikide piirkondade kaheosalise
kutseharidusmudeli omavaheline sobivus.
(15)
Peamiselt tööturu olukorrast tingituna, kuid ka
seetõttu, et sotsiaalkaitse avaldab vähest mõju vaesuse vähendamisele, on
Hispaania allpool ELi keskmist peamiste näitajate osas, millega mõõdetakse
vaesust ja sotsiaalset tõrjutust, mis ohustab eelkõige lapsi ja noori
täiskasvanuid. Kriisi tõttu on Hispaanias toimunud üks järsemaid langusi
leibkonna kasutada oleva tulu osas, samuti on seal sissetulekute ebavõrdsus üks
suuremaid ELis. Kõige olulisem on lihtsustada sotsiaalabi taotlemist ning
parandada juhtimist ja asutustevahelist koordineerimist riiklikul,
piirkondlikul ja kohalikul tasandil. Sotsiaalse kaasamise riiklikus
tegevuskavas (2013–2016) on ettenähtud nõuetekohane poliitiline raamistik,
millele tuginedes saab suunata aktiivseid tööturumeetmeid paremini nendele, kes
on tööturust eemal, ning tegeleda laste vaesusega ja parandada
peretoetusteenuste tõhusust. Sotsiaalabi ja -hüvitiste ümberjaotav mõju eri
riskirühmade vahel on piiratud, mis annab tunnistust kehvast eesmärgiasetusest.
Lisaks on sotsiaalabi ja tööhõive valdkondade (sealhulgas piirkondlikud ja
kohalikud asutused) vaheline koordineerimine vähene ning halduskoormus, mis on
seotud miinimumsissetuleku tagamise kavast abi taotlemisega, takistab
sotsiaalabi ja tööturule naasmise vahelist sujuvat üleminekut.
(16)
Hispaania tegi edusamme majanduskasvu ja
konkurentsivõimet edendavate struktuurireformide elluviimisel üldjoontes
kooskõlas 2013. aasta riiklikus reformikavas esitatud plaanidega. 2013. aasta
detsembris võeti turu ühtsuse tagamise seadus vastu ja selle keerukas
rakendamine on käimas. 2013. aasta sügisel vastu võetud ettevõtlusseadus
on samuti toonud kaasa ettevõtete maksejõuetuse parandatud raamistiku ja
paindlikumad ettevõtlusvormid ning ratsionaliseerinud ettevõtete
rahvusvahelistumise toetuskavasid. Tegevuslubade kiirkorras väljastamist on
laiendatud ja väiksemate jaemüügikohtade avamine on muudetud lihtsamaks. Samuti
võeti ettevõtluse lihtsustamiseks teisi meetmeid. Endiselt on aga pooleli töö
teiseste õigusaktidega, mis võimaldaks luua osaühinguid väiksema ajakuluga ja
ühe ametiasutuse kaudu, nagu on ette nähtud 2013. aasta septembri
ettevõtlusseaduses. Lisaks tuleks pidevalt läbi vaadata ettevõtjate kasvu
piiravad regulatiivsed tõkked, sealhulgas maksustamine, võttes arvesse
Hispaania mahajäämust ettevõtete suuruse osas võrreldes teiste euroala
riikidega. Kauaoodatud kutseteenuste reform viibib ja sellealast tegutsemist
tuleks kiirendada. Suurte jaemüügikaupluste rajamist takistavate piirangute
kõrvaldamiseks ei ole meetmeid võetud. Hispaania teadus- ja
innovatsioonisüsteemis tuleb parandada teaduslike saavutuste kvaliteeti,
edendada koostööd erasektoriga ja hõlbustada teadus- ja innovatsioonitulemuste
rakendamist kaubanduslikes toodetes. 2013. aastal võttis Hispaania valitsus
vastu teaduse, tehnoloogia ja innovatsiooni riikliku strateegia, millele on
veel vaja lisada rahastamine riiklikest vahenditest. Lisaks sellele ei ole
lõpule viidud uue riikliku teadusagentuuri loomine. Agentuuri ülesandeks on
riiklike teadus- ja arendusinvesteeringute tõhus juhtimine.
(17)
Märkimisväärseid samme on tehtud elektrienergia
tariifipuudujäägi kõrvaldamiseks, peamiselt süsteemikulude vähendamise abil, ehkki
reformi konkreetne mõju eelkõige taastuvenergiale ei ole veel avaldunud.
Valitsus uurib võimalusi, kuidas vähendada pankrotistunud tasuliste kiirteede
tõttu riigi rahandusele avalduvat negatiivset ülekanduvat mõju. Ametisutused
lõid andmebaasi, mis sisaldab majandus-, keskkonna, liiklus- ja teisi
näitajaid, millele toetuda analüüsi tegemisel enne taristuinvesteeringuid.
Sõltumatu uuringute keskus, kes aitaks hinnata tulevasi suuri taristuprojekte,
on siiski veel loomata. Raudteel tõkestavad reisijate- ja kaubaveoteenuste
tulemuslikku konkurentsi tehnilised ja õiguslikud takistused, piirates
ulatusliku taristu tõhusat kasutamist.
(18)
Avaliku halduse reform edeneb. Kohalike
omavalitsuste reform võeti vastu 2013. aasta detsembris ning avaliku halduse
reformi eksperdikomisjoni soovituste rakendamine on käimas ning kestab kuni 2015.
aasta lõpuni. Kohtureform on pooleli ning selle rakendamine tuleb lõpule viia.
Korruptsioonivastase võitluse viimaste meetmete hulka kuuluvad 2013. aasta
detsembris vastu võetud seadus, milles käsitletakse läbipaistvust, üldsuse
juurdepääsu teabele ja head valitsemistava, ning kaks seaduse eelnõu erakondade
rahastamise järelevalve kohta ja kõrgete ametnike aruandekohusluse kohta.
Käimas on ebaseadusliku töö ja sotsiaalkindlustuspettuse vastase riikliku kava
(2012–2014) rakendamine. Hispaania on laiendanud rahvusvaheliste lepingute
võrgustikku, et vahetada maksuotsustega seotud teavet, ning käivitas
eraettevõtjatega projekti, et analüüsida võimalusi toetuste süsteemi juhtimise
parandamiseks.
(19)
Komisjon hindas Euroopa poolaasta raames
põhjalikult Hispaania majanduspoliitikat. Hinnangu on saanud stabiilsusprogramm
ja riiklik reformikava. Hindamisel on võetud arvesse kõnealuste dokumentide
asjakohasust Hispaania eelarve- ja sotsiaal-majanduspoliitika jätkusuutlikkuse
seisukohast, aga ka nende vastavust ELi eeskirjadele ja juhistele, pidades
silmas vajadust tugevdada liidu üldist majandusjuhtimist, lisades tulevastesse
riiklikesse otsustesse ELi tasandi panuse. Euroopa poolaasta raames koostatud
komisjoni soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1–8.
(20)
Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu
Hispaania stabiilsusprogrammiga tutvunud ja tema arvamus[10] selle kohta kajastub
eelkõige soovituses 1.
(21)
Nõukogu on komisjoni põhjalikust analüüsist ja
kõnealusest hindamisest lähtudes riikliku reformikava ja stabiilsusprogrammi
läbi vaadanud. Nõukogu soovitused, mis on esitatud määruse (EL) nr1176/2011
artikli 6 alusel, kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1, 2, 3, 4, 6, 7 ja 8.
(22)
Komisjon on Euroopa poolaasta raames analüüsinud ka
kogu euroala majanduspoliitikat. Sellele analüüsile tuginedes on nõukogu
esitanud konkreetsed soovitused liikmesriikidele, kelle vääringuks on euro.
Hispaania peaks tagama ka nende soovituste täieliku ja õigeaegse rakendamise,
SOOVITAB Hispaanial võtta ajavahemikus 2014–2015
järgmisi meetmeid:
1.           Tugevdada
2014. aastal eelarvestrateegiat, eelkõige täpsustades üksikasjalikult
selleks 2015. aastal ja edaspidi võetavaid meetmeid, et tagada ülemäärase
puudujäägi korrigeerimine jätkusuutlikul viisil 2016. aastaks, viies ellu
nõukogu poolt ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse käigus antud soovituses
nimetatud struktuurilised kohandused. Eelarve püsiv tasakaalustamine nõuab
usutavate struktuurireformide kaugeleulatuvat rakendamist, et suurendada
kohandumisvõimet ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist. Pärast
ülemäärase puudujäägi korrigeerimist püüda teha igal aastal vähemalt 0,5 %
ja heades majandustingimustes isegi suurem struktuuriline kohandus keskpika
perioodi eelarve-eesmärgi suunas või vajaduse korral tagada võlareegli
täitmine, et valitsemissektori kõrge võlatase näitaks kindlat
kahanemistendentsi. Tagada, et uus sõltumatu eelarveasutus hakkaks võimalikult
kiiresti täie võimsusega tööle, ja tagada eelarvestabiilsuse alusseaduse
kohaselt kõikidel valitsustasanditel ennetavate, korrigeerivate ja
sunnimeetmete range ja läbipaistev rakendamine, sealhulgas äriettevõtjate ees
olevate avaliku sektori võlgnevuste kõrvaldamine. Vaadata 2015. aasta
veebruariks süsteemselt läbi kulud kõikidel valitsemissektori tasanditel, et
muuta avalikud kulutused edaspidi tõhusamaks ja kvaliteetsemaks. Jätkata
tervishoiusektori kulutõhususe suurendamist, eelkõige ratsionaliseerides
kulutusi ravimitele, sealhulgas haiglates, ning tugevdada kõikide
hooldusliikide vahelist koordineerimist, säilitades samas hoolekande
kättesaadavuse haavatavate rühmade jaoks. Võtta 2014. aasta lõpuks vastu
ulatuslik maksureform, et muuta maksusüsteem lihtsamaks eesmärgiga soodustada
majanduskasvu ja töökohtade loomist, kaitsta keskkonda ja tagada püsiv tulude
laekumine. Selle eesmärgi täitmiseks kasutada vähem moonutavaid makse, näiteks
tarbimismaks, keskkonnamaks (nt sõidukikütused) ja korduvad omandimaksud;
kaotada ebatõhusad üksikisiku ja ettevõtte tulumaksukulud; kaaluda töötajate
sotsiaalmaksu vähendamist, eelkõige madalapalgaliste töökohtade puhul; jätkata
ettevõtete maksustamise valdkonnas võlguoleku soodustamise vastu võitlemist;
võtta meetmed eesmärgiga vältida maksustamisest tulenevaid takistusi Hispaania
siseturu sujuvale toimimisele; tõhustada võitlust maksudest kõrvalehoidmise
vastu.
2.           Viia lõpule hoiupankade
reform teiseste õigusaktide vastuvõtmise osas ning lõpetada riigi omandis
olevate hoiupankade restruktureerimine, et kiirendada nende täielikku
taastumist ja lihtsustada nende naasmist eraomandisse. Ergutada pankasid
säilitama omavahendite suhtarvu kindlal tasemel, jälgida pankade
restruktureerimisega seotud varasid haldava ettevõtte Sareb tegevust, et tagada
varade õigeaegne võõrandamine, minimeerides sellega maksumaksja kulusid. Viia
lõpule meetmed, mille abil laiendada VKEde rahastamisvõimalusi, eelkõige need
meetmed, millega täiustatakse pangandusvälist finantsvahendustegevust.
Kõrvaldada viimased kitsaskohad ettevõtete maksejõuetuse raamistiku loomisel,
eelkõige süvendades pankrotihaldurite pädevust ja kohtusüsteemi suutlikkust
ettevõtete maksejõuetust käsitlevate juhtumite lahendamisel, ning arendada
välja füüsiliste isikute maksejõuetuse alaline raamistik.
3.           Võtta uued meetmed tööturu killustatuse
vähendamiseks eesmärgiga soodustada püsivaid kvaliteetseid töökohti, sealhulgas
vähendades eri lepinguliikide arvu ja tagades lahkumishüvitise puhul võrdsed
võimalused. Jätkata tööturureformide korrapärast kontrollimist. Edendada
reaalpalga arengut kooskõlas töökohtade loomise eesmärgiga. Tugevdada
tööotsimise nõuet töötushüvitiste saamisel. Suurendada aktiivse
tööturupoliitika tulemuslikkust ja sihipärasust, sealhulgas seoses
värbamistoetustega, eelkõige nende puhul, kellel on raskusi tööturule
pääsemisega. Tugevdada tööturu ning haridus- ja koolituspoliitika vahelist
koordineeritust. Kiirendada riiklike tööturuasutuste ajakohastamist, et tagada
tulemuslik personaalnõustamine ning tööturu nõudmistele kohane koolitus,
keskendudes eelkõige pikaajalisele tööhõivele. Tagada enne 2014. aasta lõppu
avaliku ja erasektori vaheline tulemuslik koostöö tööhõiveteenuste valdkonnas
ning kontrollida pakutavate teenuste kvaliteeti. Tagada ühtse
töövahendusportaali tulemuslik toimimine ning lisada sellele täiendavad meetmed
tööjõu liikumise toetamiseks.
4.           Rakendada noorte ettevõtluse
ja tööhõive strateegia (2013–2016) ning hinnata selle tulemuslikkust. Kooskõlas
noortegarantii eesmärkidega pakkuda noortele kvaliteetseid töötamisvõimalusi ja
praktikakohti ning jõuda paremini nende noorteni, kes ei ole end töötuna arvele
võtnud. Rakendada tõhusalt uusi hariduskavasid, et suurendada alg- ja
keskhariduse kvaliteeti. Parandada selliste rühmade nõustamist, kus esineb risk
koolist välja langeda, ja nendele pakutavat toetust. Viia kutseharidus ja
-koolitus ja kõrgharidus paremini vastavusse tööturu vajadustega, tõhustades
eelkõige koostööd tööandjatega ja toetades koolitajate ja juhendajate
koolitamist.
5.           Rakendada sotsiaalse
kaasatuse riiklik tegevuskava (2013–2016) ning hinnata selle tulemuslikkust
kogu selle eesmärkide ulatuses. Tugevdada tööhõive- ja sotsiaalteenistuste
vahelist haldussuutlikkust ja koordineerimist, et luua riskirühmade
abistamiseks integreeritud süsteem, ning ühtlustada menetlused, et toetada üleminekut
miinimumsissetuleku kavalt tööturule. Muuta peretoetuste kavad sihipärasemaks
ja parandada teenuste kvaliteeti, eelistades madala sissetulekuga ja lastega
leibkondi, et tagada sotsiaalsiirete progressiivsus ja tulemuslikkus.
6.           Tagada turu ühtsuse tagamise
seaduse nr 20/1013 ulatuslik ja hoogne rakendamine kõigil haldustasanditel.
Võtta 2014. aasta lõpuks vastu kutseteenuste ja kutseühingute ulatuslik
reform, määrates kindlaks ametid, mille puhul nõutakse registreerimist
erialaorganisatsioonis, ning kutseorganisatsioonide läbipaistvuse ja
aruandekohusluse kriteeriumid, avades põhjendamatult kaitstud tegevusalad ja
kaitstes turu ühtsust seoses kutseteenustele juurdepääsu ja nende pakkumisega
Hispaanias. Vähendada veelgi äritegevuse alustamiseks vajaminevat aega, kulusid
ja menetluste arvu. Käsitleda põhjendamatuid piiranguid, mis on seatud suurte
jaemüügiettevõtete rajamisele, vaadates selleks eelkõige läbi kehtivad
piirkondlikud planeerimismäärused. Määrata kindlaks uue riikliku teadus-,
tehnoloogia- ja innovatsiooni-strateegia rahastamine ning käivitada uue
riikliku teadusagentuuri tegevus.
7.           Pärast 2013. aasta reformi
tagada elektritariifipuudujääkide tulemuslik kõrvaldamine 2014. aastaks, võttes
selleks vajaduse korral täiendavaid meetmeid. Käsitleda pankrotistunud
tasuliste kiirteede probleemi, et minimeerida riigi kulutusi. Luua 2014. aasta
lõpuks sõltumatu uuringute keskus, mis aitaks hinnata tulevasi suuri
taristuprojekte. Võtta meetmed raudteel tulemusliku kauba- ja reisijateveo
konkurentsi tagamiseks.
8.           Rakendada kõikidel
valitsustasanditel avaliku halduse reformiga tegeleva komitee soovitused.
Tugevdada kontrollimehhanisme ning suurendada haldusotsuste läbipaistvust,
eelkõige piirkondlikul ja kohalikul tasandil. Viia lõpule varimajanduse ja deklareerimata
töö vastu võitlemiseks võetavad meetmed ning kontrollida hoolikalt nende
elluviimist. Võtta vastu kohtustruktuuri ja kohtute asukohta käsitlevad
pooleliolevad reformid ning tagada vastuvõetud reformide rakendamine.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
[1]               EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.
[2]               ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.
[3]               COM(2014) 410 (final).
[4]               P7_TA(2014)0128 ja P7_TA(2014)0129.
[5]               ELT L 140, 27.5.2013, lk 11.
[6]               C(2013) 8003 (final)
[7]               COM(2013) 800 final.
[8]               COM(2013) 790 final.
[9]               SWD(2014) 80 final.
[10]             Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5
lõikele 2.


title: Nõukogu soovitus, 11. juuli 2017, milles käsitletakse Hispaania 2017. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Hispaania 2017. aasta stabiilsusprogrammi kohta

text:
               9.8.2017

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 261/31

         NÕUKOGU SOOVITUS,
   11. juuli 2017,
   milles käsitletakse Hispaania 2017. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Hispaania 2017. aasta stabiilsusprogrammi kohta
   (2017/C 261/08)
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,
   võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,
   võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,
   võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,
   võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,
   võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,
   võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjon võttis 16. novembril 2016 vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2017) algust. Euroopa Ülemkogu kiitis 9.–10. märtsil 2017 heaks iga-aastases majanduskasvu analüüsis esitatud prioriteedid. 16. novembril 2016 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles nimetati Hispaaniat ühena nendest liikmesriikidest, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta, mille Euroopa Ülemkogu kiitis heaks 9.–10. märtsil 2017. 21. märtsil 2017 võttis nõukogu vastu soovituse euroala majanduspoliitika kohta („euroala soovitus“) (3).

               (2)

               Kuna Hispaania rahaühik on euro ning majandus- ja rahaliidu riikide majandused on üksteisega tihedalt seotud, peaks Hispaania tagama allpool esitatud soovitustes 1–3 kajastuva euroala soovituse täieliku ja õigeaegse täitmise.

               (3)

               2017. aasta aruanne Hispaania kohta avaldati 22. veebruaril 2017. Selles hinnati Hispaania edusamme nõukogu poolt 12. juulil 2016 vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmete võtmisel ja strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi, mille tulemused avaldati samuti 22. veebruaril 2017. Komisjoni analüüsi põhjal võis järeldada, et Hispaanias esineb makromajanduslik tasakaalustamatus, millel on piiriülene mõju. Eeskätt vähenevad tänu jooksevkonto ülejäägile Hispaania netoväliskohustused, mis on sellegipoolest endiselt küllaltki suured ja mille tõttu võib riik olla haavatav turumuutuste suhtes. Erasektori võlatase on märkimisväärselt langenud, eriti äriühingute puhul, kuid kodumajapidamiste võlakoormus on jätkuvalt suur. Majanduskasvust on saanud võla vähenemise peamine põhjus, kuid riigi rahandusega seotud riskid on keskpikas perspektiivis siiski suured. Eriti oluline on võtta meetmeid, millega vähendataks tasakaalustamatuse kahjuliku mõju riski Hispaania majanduse ning – Hispaania majanduse suurust ja piiriülest tähtsust arvestades – majandus- ja rahaliidu jaoks. Finantssektor on tänu selle käimasolevale restruktureerimisele, väikestele rahastamiskuludele ja majanduse elavnemisele püsinud väga stabiilsena. Töökohtade loomine on viimastel aastatel jõudsalt edenenud ja töötuse tase on kiiresti langenud, kuid püsib siiski väga kõrgel. Tööturureformid ja palgatõusude piiramine on viimastel aastatel olnud olulisteks teguriteks arvukate töökohtade loomisel ja konkurentsivõime suurenemisel.

               (4)

               Hispaania esitas oma 2017. aasta riikliku reformikava 28. aprillil 2017 ja 2017. aasta stabiilsusprogrammi 29. aprillil 2017. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (5)

               Asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi võeti arvesse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 2014.–2020. aasta programmide koostamisel. Nagu on nähtud ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 (4) artikliga 23, võib komisjon juhul, kui on vaja toetada asjaomaste nõukogu soovituste rakendamist, nõuda, et liikmesriik vaataks läbi oma partnerluslepingu ja asjaomased programmid ning teeks nende muutmise ettepanekud. Suunistes, milles käsitletakse seda, kuidas rakendada meetmeid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhususe sidumiseks usaldusväärse majandusjuhtimisega, esitas komisjon täiendavad üksikasjad selle kohta, kuidas ta kõnealust sätet kavatseb kasutada.

               (6)

               Hispaania suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti paranduslikku osa. 2017. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt kavatseb Hispaania korrigeerida ülemäärase eelarvepuudujäägi 2018. aastaks, kooskõlas nõukogu 8. augusti 2016. aasta otsusega, millega Hispaaniale teatati, et ta peab võtma ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamisel vajalikuks peetavaid puudujääki vähendavaid meetmeid (edaspidi „nõukogu 8. augusti 2016. aasta otsus“). Eelduste kohaselt väheneb valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk veelgi, jõudes 2020. aastal 0,5 %-ni SKPst. 2017. aasta stabiilsusprogrammis esitatud kuluprognoosid hõlmavad kiirteede ja finantssektoriga seotud tingimuslike kohustuste realiseerumist, mille maht on ligi 0,4 % ja 0,2 % SKPst vastavalt 2017. ja 2018. aastal. Keskpika perioodi eelarve-eesmärki, milleks on tasakaalus struktuurne eelarvepositsioon, 2017. aasta stabiilsusprogrammi perioodil prognoosi kohaselt ei saavutata. Ümberarvutatud struktuurne eelarvepositsioon (5) peaks 2020. aastal jõudma -1,9 %-ni SKPst. 2017. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt langeb valitsemissektori võla suhe SKPsse 2017. aastal 98,8 %-ni SKPst, 2018. aastal 97,6 %-ni SKPst ja 2020. aastal 92,5 %-ni SKPst. 2017. aasta stabiilsusprogrammi makromajanduslikud eeldused on kuni 2018. aastani usutavad ja muutuvad pärast seda pisut liiga optimistlikeks. Kavandatud eesmärkide saavutamine on üldiselt jätkuvalt sõltuv soodsast majandusolukorrast, millega on aga seotud riskid. Muud eelarve-eesmärkide saavutamist ohustavad riskid on seotud hiljutiste maksumeetmete mõjust tuleneva ebakindlusega. Lisaks, kui võtta arvesse tingimuslike kohustuste eeldatavat materialiseerumist (mida komisjoni 2017. aasta kevadprognoosi kaasatud ei ole), eeldatakse 2017. aasta stabiilsusprogrammis märkimisväärselt suuremat kulude kärpimist, kui on ette nähtud komisjoni prognoosis 2017. ja 2018. aastal. Samuti ei ole täpselt välja toodud meetmeid, mida on vaja kavandatud eelarvepuudujäägi eesmärkide saavutamiseks 2018. aastal.

               (7)

               8. augustil 2016 palus nõukogu Hispaanial korrigeerida ülemäärane eelarvepuudujääk 2018. aastaks ning eelkõige vähendada valitsemissektori eelarvepuudujääki 2016. aastal 4,6 %-ni SKPst, 2017. aastal 3,1 %-ni SKPst ja 2018. aastal 2,2 %-ni SKPst. Valitsemissektori eelarvepositsiooni kõnealune paranemine vastab komisjoni 2016. aasta ajakohastatud kevadprognoosi kohasele struktuurse eelarvepositsiooni halvenemisele 0,4 % SKPst 2016. aastal ja paranemisele 0,5 % SKPst nii 2017. kui ka 2018. aastal. 2016. aastal saavutas Hispaania valitsemissektori nominaalse eelarvepuudujäägi 4,5 % SKPst, mis on väiksem nõukogu 8. augusti 2016. aasta otsuses seatud eesmärgist. Komisjoni 2017. aasta kevadprognoosis eeldatakse, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk langeb – eeldusel, et poliitikat ei muudeta – 2017. aastal 3,2 %-ni SKPst ja seejärel 2018. aastal 2,6 %-ni, mis on vastavalt 0,1 % ja 0,4 % SKPst rohkem kui 2017. aasta stabiilsusprogrammis ette nähtud ja nõukogu poolt seatud valitsemissektori eelarvepuudujäägi eesmärgid. Vastupidiselt 2017. aasta stabiilsusprogrammile ei eeldata kevadprognoosis eespool nimetatud tingimuslike kohustuste realiseerumist. Eeldatakse, et 2016.–2017. aasta kumulatiivne eelarvekohandus saavutatakse napilt, kuid eeldusel, et poliitikat ei muudeta, prognoositakse, et 2018. aastal nõukogu 8. augusti 2016. aasta otsuses nõutud eelarvekohandust ei saavutata. Lisaks palus nõukogu 2016. aasta augustis, et Hispaania võtaks meetmeid eelarveraamistiku tugevdamiseks, kuid 2017. aasta stabiilsusprogramm ei sisalda plaane tõhustada stabiilsusseaduse kulueeskirjade panust riigi rahanduse jätkusuutlikusse. Üldiselt on nõukogu seisukohal, et Hispaania peab olema valmis võtma täiendavaid meetmeid stabiilsuse ja kasvu pakti nõuete ning eriti nõukogu 8. augusti 2016. aasta otsuse täitmiseks, eelkõige 2018. aastal.

               (8)

               Hispaanial puudub selge ja sidus riigihanke poliitikaraamistik, mis tagaks õigusnormide täitmise, konkurentsi kõrge taseme ja majandusliku tasuvuse, eeskätt tulemuslike ex ante ja ex post kontrollimehhanismide, suurema läbipaistvuse ning avaliku sektori ja võrgustiku sektori hankijate vahelise koordineerimise kaudu kõigil valitsustasanditel. Valitsus on 2017. aastal esitanud riigihangete järelevalve süsteemi parandamiseks mõned meetmed, mis ootavad praegu parlamendi heakskiitu.

               (9)

               Hispaania on teinud edusamme võitluses korruptsiooniga, eelkõige haldusotsuste tegemise läbipaistvuse osas ning konkreetsemalt erakondade rahastamise läbipaistvust, varade deklareerimist ja huvide konflikte käsitleva õigusakti jõustamisel. Nüüd tuleb keskenduda nende meetmete rakendamisele. Kuid hoolimata sellest, et uuritud on suurt hulka korruptsioonijuhtumeid nii kohalikul kui ka piirkondlikul tasandil, ei ole nendel valitsustasanditel välja töötatud korruptsiooniriskide vähendamise ennetavaid strateegiaid, mis vastaksid konkreetse valitsustasandi vajadustele, ning puudub ka kõigi valitsustasandite ühine ennetav strateegia. Konkreetseid järelmeetmeid ei ole võetud järgmiste probleemide lahendamiseks: lüngad rikkumistest teatajate kaitset käsitlevas õigusaktis, hiljuti asutatud huvide konfliktidega tegeleva ameti sõltumatuse tase ja lobitööd reguleerivate õigusnormide puudumine. Muret tekitab ka korruptsioonijuhtumite liiga aeganõudev menetlemine kohtus. Kriminaalmenetluse seadust muudeti 2015. aastal, et piirata uurimiseks ette nähtud aega ja vähendada tarbetuid viivitusi kriminaalmenetlustes. See võib siiski suurendada ohtu, et menetlustähtajad ei ole keeruliste korruptsioonijuhtumite käsitlemiseks piisavad, kui ajapikendamist võimaldavad sätted osutuvad piiravaks.

               (10)

               Hoolimata sellest, et Hispaania harilik käibemaksumäär vastab liidu keskmisele ning käibemaksu laekumise lõhe on väike ja vähenev, saab Hispaania käibemaksust suhteliselt vähe tulu. Selle põhjuseks on peamiselt asjaolu, et Hispaanias kohaldatakse mitmesuguste toodete ja teenuste suhtes ulatuslikult erandeid ja vähendatud maksumäärasid. Selle tulemusel esines 2014. aastal Hispaanias liidu suurim poliitikalünk (59 % võrreldes liidu keskmisega, mis oli umbes 44 %). Samuti on Hispaanias keskkonnamaksudest saadav tulu liidu väikseimate hulgas, hoolimata viimastel aastatel peamiselt energiasektoris võetud mõningatest meetmetest. Saastamise ja ressursside kasutamise maksustamine võib suurendada tulu ning tuua olulist sotsiaal- ja keskkonnakasu. Lisaks esineb normatiivset hajuvust, mille tulemusel on piirkondlikul tasandil teatavate keskkonnamaksude suhtes kasutusele võetud erinevad lähenemisviisid. Mis puudutab kulutusi, siis on valitsus teinud Hispaania sõltumatule eelarveasutusele AIReF ülesandeks viia läbi kõiki valitsemissektori tasandeid hõlmav kulutuste läbivaatamine. See läbivaatamine aitab kindlaks teha valdkondi, kus kulutusi saab katta ressursside tõhusama kasutamisega.

               (11)

               Töökohtade loomine on viimastel aastatel jõudsalt edenenud, seda on toetanud tööturureformid ja palgatõusude piiramine. Töötuse tase on kiiresti langenud, kuid püsib siiski liidu kõrgeimate hulgas, eelkõige noorte ja madala kvalifikatsiooniga töötajate seas, millega kaasneb oht, et need inimesed jäävad tööturult kõrvale. Peaaegu pooled töötutest on olnud töötud kauem kui aasta. Hispaania võtab meetmeid noorte toetamiseks, eeskätt noortegarantii (6) kriteeriumite laiendamise teel, ja pikaajalistele töötutele pakutava individuaalse toe tugevdamiseks. Meetmete tõhusus sõltub ka piirkondlike avalike tööturuasutuste tegevuse tulemuslikkusest. Nende koostööd sotsiaaltalitustega võiks parandada, et tööotsijatele, eelkõige pikaajalistele töötutele ja sissetuleku tagamise toetust saavatele inimestele paremini pakkuda laiendatud teenuseid. Samal ajal võiks parandada avalike tööturuasutuste koostööd tööandjatega, eeskätt täites rohkem töökohti tööturuasutuste kaudu.

               (12)

               Ajutiselt töötavate inimeste osakaal Hispaanias on üks liidu suurimaid ja paljud ajutised lepingud on väga lühiajalised. Võimalused ajutiselt lepingult üle minna tähtajatule töölepingule on liidu keskmisega võrreldes väga väikesed. Ajutiste lepingute laialdast kasutamist seostatakse väiksema tootlikkuse kasvu (sealhulgas seetõttu, et tööalase täiendkoolituse võimalused on piiratud), kehvemate töötingimuste ja suurema vaesusriskiga. Tundub, et hiljutistel tööturureformidel on olnud kerge positiivne mõju tähtajatute ja ajutiste lepingute vahelise killustatuse vähendamisele ning tööinspektsioonide jätkuv tugevdamine on andnud häid tulemusi ajutiste lepingute kuritarvitamise vastu võitlemisel. Mõned Hispaania tööturu eripärad võivad siiski vähendada tööandjate soovi võtta töötajaid tööle tähtajatu lepinguga, sealhulgas ebakindlus töötaja töölt vabastamisele järgneva õigusliku vaidluse korral ja tähtajatu lepinguga töötajatele lepingu ülesütlemisel makstavad võrdlemisi suured hüvitised. Lisaks on inimeste töölevõtmise stiimulite süsteem endiselt laialivalguv ega ole tulemuslikult suunatud tähtajatute töölepingute kasutamise edendamisele. Hoolimata sellest, et Hispaania on hiljuti moodustanud tööhõive kvaliteedi töörühma, ei ole riik veel välja töötanud põhjalikku plaani tööturu killustatuse vastu võitlemiseks, kuigi 2014. aastal sõlmiti selleteemaline kokkulepe valitsuse ja sotsiaalpartnerite vahel.

               (13)

               Sissetulekutoetuse saamise tingimused on eri piirkondades ja toetuskavades erinevad, samuti on erinevad seosed aktiveerumise ja toetuste saamise vahel. Teatavad haavatavad rühmad ei saa sissetulekutoetust. Toetuskavade vähest tulemuslikkust seletavad osaliselt suured erinevused piirkondlike miinimumsissetulekutoetuste saamise tingimustes ja toetuste asjakohasuses ning riikliku toetuste süsteemi jagunemine mitmeks toetuskavaks, mis on suunatud tööotsijate eri kategooriatele ja mida haldavad eri asutused. Killustatus toob kaasa abivajajatele antava toetuse ebajärjekindluse ja takistab integreeritud süsteemide kasutuselevõttu. Mitmesuguste probleemide lahendamiseks on käimas uuring, mille eesmärk on hinnata riiklike ja piirkondlike sissetulekutoetuste kavade tulemuslikkust. Peretoetustel ei ole soovitud mõju. Lisaks sellele, kui võtta arvesse maksuvähenduste mõju, on maksusoodustuste süsteem üldiselt veidi regressiivne. Samuti suureneb lapsehoiuteenuste kasutamine märgatavalt koos perekonna sissetulekuga, millest võib järeldada, et väikese sissetulekuga peredel on juurdepääs lapsehoiuteenustele takistatud. Pikaajalise hoolduse teenuste pakkumine paraneb, kuid erineb piirkonniti ja praegused vajadused selles valdkonnas ei ole veel täidetud.

               (14)

               Nõrgad haridustulemused mõjutavad Hispaania tootlikkuse kasvu potentsiaali pikemas perspektiivis negatiivselt. Kuigi olukord on viimastel aastatel oluliselt paranenud, püsib haridussüsteemist varakult lahkunud noorte osakaal liidu suurimate hulgas. Piirkondade vahel on suured erinevused haridussüsteemist varakult lahkujate ja õpilaste õpitulemuste, eeskätt põhioskuste osas. Heade tulemustega piirkondades on eduka koolihariduse tagamisel oluline roll õpetajate koolitamisel ja õpilaste individuaalsel toetamisel. Hispaania on klassi kordama jäänud õpilaste määra poolest liidus teisel kohal, mis suurendab kooli pooleli jätmise riski, alandab ootuseid tulemustele ja suurendab kulutusi haridusele. Kolmanda taseme haridusega inimeste tööalane konkurentsivõime püsib võrdlemisi madal. Üliõpilaste ja õppejõudude vähene liikuvus, piiratud praktikavõimalused, stiimulite puudumine ja ülikoolide juhtimise jäikus on endiselt takistuseks ettevõtjatega tehtavale koostööle hariduse või teadusuuringute valdkonnas.

               (15)

               Tootlikkuse ja konkurentsivõime suurendamiseks peaks Hispaania rohkem edendama teadusuuringuid ja innovatsiooni. Innovatsiooninäitajad on siiski languses, olles nüüd madalamal tasemel kui 2007. aastal, ning lõhe Hispaania näitajate ja liidu keskmiste näitajate vahel on aja jooksul suurenenud. Kehvad tulemused innovatsiooni valdkonnas langevad kokku vähenevate kulutustega arendus- ja teadustegevusele erasektoris, mis osutab puudustele teadusuuringute ja innovatsiooni juhtimisraamistikus. Riiklik teadusagentuur, mis vastutab keskvalitsuse poolse teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamise haldamise eest, alustas tööd 2017. aasta alguses. Siiani puudub toetusprogrammide eelarvete süstemaatiline mitmeaastane planeerimine. Ka ei hinnata toetusprogrammide tulemuslikkust süstemaatiliselt, et nende kavandamist ja rakendamist parandada. Stiimulite puudumise ja ülikoolide juhtimise jäikuse tõttu on avaliku ja erasektori koostöö endiselt nõrk ning teadlased liiguvad vähe avaliku ja erasektori vahel. Koordineerimine eri valitsustasandite vahel ei ole optimaalne ning selle tulemusel ei avaldu riiklike ja piirkondlike poliitikate koostoime täiel määral.

               (16)

               Hispaania väikeettevõtjate tootlikkus on üldiselt oluliselt väiksem kui teistes suurtes liikmesriikides. Arvestades, et väikeettevõtjaid on Hispaanias väga palju, mõjutab see märkimisväärselt tootlikkust majanduses tervikuna. Ettevõtete asutamist, tegutsemist ja kasvamist takistavate tõkete kõrvaldamine tooks seetõttu kaasa investeeringute ja tootlikkuse kasvu. Hispaania valitsus on viimastel aastatel vastu võtnud hulga meetmeid, mille eesmärk on ettevõtete asutamise ja kasvu soodustamine. Selleks, et nendest reformidest täielikult kasu saada, on vaja need konsolideerida ja täielikult rakendada. 2013. aastal vastu võetud turu ühtsuse seadus on aidanud vähendada ettevõtjate lisakulusid, mille põhjuseks on ettevõtluseeskirjades piirkonniti esinevad suured erinevused ja kattuvused. Asjaolu, et ettevõtjad kasutavad järjest enam selle seadusega ette nähtud kaebemehhanismi, et saada hüvitust turulepääsu tõkete eest, viitab sellele, et tegevuslubade andmise korda võib vaja olla veelgi lihtsustada. Tuleb rohkem pingutada, et parandada koordineerimist asjaomaste avaliku sektori haldusasutuste vahel, muu hulgas ka valdkondlike konverentside tasandil. See on hädaajalik tagamaks, et kehtivad ja kavandatavad õigusaktid kõigil tasanditel aitaksid tulemuslikult kõrvaldada ebavajalikke tõkkeid turule sisenemisele, sealhulgas uutele ärimudelitele jagamismajanduses. Jaemüügisektoris piiravad kahekordsed loanõuded jaekaubandusettevõtetele jätkuvalt ja ilma põhjuseta turule sisenemist. Juhiga sõiduki teenuste sektorit ja lühiajalise majutuse teenuste sektorit reguleerivate piirkondliku tasandi õigusaktidega ette nähtud turulepääsunõuded võivad põhjendamatult takistada jagamismajanduse tasakaalustatud arengut. Hispaania on astunud 2017. aasta esimestel kuudel samme turu ühtsuse seaduse mõju võimendamiseks; näited sellest on hiljuti vastu võetud seaduse rakendamise juhend ning avaldatud loend seaduse kohaldamise headest ja halbadest tavadest.

               (17)

               Kutsealateenused on endiselt küllaltki piiravalt reguleeritud. Mõnedele teenusepakkujatele antakse valikuliselt protektsionistlikud õigused („reserveeritud tegevusalad“), samal ajal kui teised sarnase asjakohase kvalifikatsiooniga teenusepakkujad jäetakse kõrvale. Suurel hulgal kutsealadel on kohustuslik olla kutseühingu liige. Piirangute tase Hispaanias on liidu kaalutud keskmisest kõrgem ehitusinseneride, arhitektide ja giidide puhul. Patendivolinike ja juristide puhul on piirangute tase liidu keskmisest madalam, kuigi juurdepääs juristi kutsealale on reguleeritud rangemalt kui ükski teine kutseala Hispaanias. Kutsealateenuste seaduse eelnõu, millega nähakse muu hulgas ette kutseühingu liikmeks olemise kohustuse ratsionaliseerimine, ei ole ikka veel vastu võetud. Selle reformi eesmärk on ka suurendada kutseorganite läbipaistvust ja aruandekohustust, avada põhjendamatult suletud tegevusalad ja kaitsta turu ühtsust seoses kutseteenustele juurdepääsu ja nende pakkumisega Hispaanias.

               (18)

               Komisjon on Euroopa poolaasta (2017) raames Hispaania majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2017. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2017. aasta stabiilsusprogrammi ja 2017. aasta riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Hispaaniale esitatud soovituste järelmeetmeid. Arvesse ei ole võetud mitte üksnes nende asjakohasust Hispaania eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka nende vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist.

               (19)

               Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2017. aasta stabiilsusprogrammiga tutvunud ja tema arvamus (7) selle kohta kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1.

               (20)

               Nõukogu on komisjoni põhjalikust analüüsist ja kõnealusest hindamisest lähtudes 2017. aasta riikliku reformikava ja 2017. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel antud nõukogu soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1–3,

         SOOVITAB Hispaanial võtta 2017. ja 2018. aastal järgmisi meetmeid.

               1.

               Tagada, et järgitakse nõukogu 8. augusti 2016. aasta otsust, võttes sealhulgas meetmeid ka eelarveraamistiku ja riigihankemenetluse raamistiku tugevdamiseks. Viia läbi ulatuslik kuluanalüüs, et kindlaks teha võimalikud valdkonnad kulutuste tõhususe suurendamiseks.

               2.

               Parandada koordineerimist piirkondlike tööturuasutuste, sotsiaaltalituste ja tööandjate vahel, et paremini täita tööotsijate ja tööandjate vajadusi. Võtta meetmeid, et propageerida inimeste töölevõtmist tähtajatute lepingutega. Kõrvaldada piirkondlikud erinevused ja killustatus sissetuleku tagamise skeemides ning parandada perekonnatoetuste skeeme, sealhulgas kvaliteetse lastehoiu kättesaadavust. Suurendada kolmanda taseme hariduse vastavust tööturu vajadustele. Käsitleda piirkondlikke erinevusi haridustulemustes, eeskätt parandades õpetajate koolitamist ja õpilaste individuaalset toetamist.

               3.

               Tagada piisavad ja kestlikud investeeringud teadusuuringutesse ja innovatsiooni ning tugevdada nende juhtimist kõigil valitsustasanditel. Tagada turu ühtsuse seaduse põhjalik ja õigeaegne rakendamine kehtivate ja kavandatavate õigusaktide suhtes.

      Brüssel, 11. juuli 2017

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         T. TÕNISTE

      (1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

      (2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

      (3)  ELT C 92, 24.3.2017, lk 1.

      (4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).

      (5)  Tsükliliselt kohandatud eelarvepositsioon, milles ei ole arvesse võetud ühekordseid ja ajutisi meetmeid ning mille komisjon on ümber arvutanud ühiselt kokku lepitud metoodikat kasutades.

      (6)  Nõukogu 22. aprilli 2013. aasta soovitus noortegarantii loomise kohta (ELT C 120, 26.4.2013, lk 1).

      (7)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.


title: Euroopa Keskpanga soovitus, 14. detsember 2009 , Euroopa Liidu Nõukogule Iiri keskpanga välisaudiitorite kohta (EKP/2009/26)

text:
               18.12.2009

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 308/1

      EUROOPA KESKPANGA SOOVITUS,
   14. detsember 2009,
   Euroopa Liidu Nõukogule Iiri keskpanga välisaudiitorite kohta
   (EKP/2009/26)
   2009/C 308/01
   EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artiklit 27.1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Euroopa Keskpanga (EKP) ja riikide keskpankade raamatupidamist auditeerivad sõltumatud välisaudiitorid, keda soovitab EKP nõukogu ja kiidab heaks Euroopa Liidu Nõukogu.

               (2)

               Senise Central Bank and Financial Services Authority of Ireland (Iiri keskpanga) välisaudiitori volitused lõpevad pärast 2008. majandusaasta auditeerimist. Seetõttu tuleb välisaudiitorid ametisse määrata alates 2009. majandusaastast.

               (3)

               Majandusaastateks 2009 kuni 2011 on Iiri keskpank valinud oma välisaudiitoriks Deloitte & Touche,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:
   Iiri keskpanga välisadiitoriks majandusaastatel 2009 kuni 2011 soovitatakse määrata Deloitte & Touche.

      Frankfurt Maini ääres, 14. detsember 2009

            EKP president

         Jean-Claude TRICHET


				|

		52012DC0318

			Soovitus: NÕUKOGU SOOVITUS, milles käsitletakse Itaalia 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Itaalia stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta /* /2012/0XXX draft - 2012/ () */

			   	Soovitus:
NÕUKOGU SOOVITUS,
milles käsitletakse Itaalia 2012. aasta
riiklikku reformikava
ja esitatakse nõukogu arvamus Itaalia stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148
lõiget 4,
võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta
määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika
järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,[1] eriti
selle artikli 5 lõiget 2,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu
16. novembri määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse
ennetamise ja korrigeerimise kohta,[2]
eriti selle artikli 6 lõiget 1,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust[3],
võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone[4],
võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,
võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,
pärast konsulteerimist majandus- ja
rahanduskomiteega
ning arvestades järgmist:
(1)
Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks
Euroopa Komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive
strateegia, s.o strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika
tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on
vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime
potentsiaali suurendamiseks.
(2)
Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse
liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks
2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika
suuniste kohta;[5]
mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles
võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.
(3)
Nõukogu võttis 12. juulil 2011 vastu soovituse
Itaalia 2011. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Itaalia
ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta.
(4)
Komisjon võttis 23. novembril 2011 vastu teise
iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt strateegiale „Euroopa 2020”
tähistab majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise teise Euroopa
poolaasta algust. 14. veebruaril 2012 võttis komisjon
määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande,[6] milles
nimetati Itaaliat ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult
analüüsida.
(5)
Euroopa Ülemkogu kiitis 2. märtsil 2012 heaks
finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve konsolideerimise prioriteedid ning
majanduskasvu hoogustamise meetmed. Ülemkogu toonitas vajadust saavutada
diferentseeritud ja majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine, taastada
tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada majanduskasvu ja
konkurentsivõimet, tegelda töötuse probleemiga ja majanduskriisi sotsiaalsete
tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust.
(6)
Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga
ühinenud liikmesriike 2. märtsil 2012 üles esitama õigeaegselt kohustused, mis
lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammi ja riiklikusse
reformikavasse.
(7)
Itaalia esitas 30. aprillil 2012 oma
stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2012–2015 ja oma riikliku reformikava 2012.
aastaks. Selleks et võtta arvesse kõnealuse kahe dokumendi
omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. Samuti on komisjon
määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel põhjalikult analüüsinud, kas
Itaaliat mõjutab negatiivselt makromajanduse tasakaalustamatus. Komisjon jõudis
põhjaliku analüüsi käigus järeldusele,[7]
et Itaalias on tasakaalustamatus, kuid mitte ülemäärane. Kuigi
valitsemissektori võlga analüüsitakse juba põhjalikult stabiilsuse ja kasvu
pakti alusel, väärivad eelkõige tähelepanu makromajanduslikud suundumused
ekspordi tulemuslikkuse valdkonnas, et vähendada ebasoodsate mõjude riski
majanduse toimimisele.
(8)
Nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõike 1
alusel stabiilsusprogrammile antud hinnangu põhjal on nõukogu seisukohal, et
programmi aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik, eeldusel et
finantsturu olukord ei halvene. Komisjoni 2012. aasta kevadprognoosi kohaselt
peaks reaalne SKP käesoleval aastal järsult langema ning järk-järgult taastuma
2013. aastal. Kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega on programmis
esitatud eelarvestrateegia eesmärk vähendada 2012. aastaks valitsemissektori
eelarve puudujääk alla kontrollväärtuse 3 % SKPst, tehes seda kulutuste
täiendava piiramise ja täiendavate tulude abil. Ülemäärase eelarvepuudujäägi
kõrvaldamise järel kinnitatakse programmis keskpika perioodi eelarve-eesmärki,
milleks on struktuurselt tasakaalus eelarvepositsioon, mis asjakohaselt
kajastab stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid. See kavatsetakse saavutada 2013.
aastal, st aasta varem kui oli eesmärgiks seatud eelmises stabiilsusprogrammis.
Võttes aluseks (ümber arvutatud) struktuurse eelarvepuudujäägi,[8] on
kavandatud keskmine eelarve aastane konsolideerimine ajavahemikul 2010–2012
märksa suurem kui nõukogu poolt ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames
soovitatud 0,5 % SKPst. Struktuurse kohandamise kavandatud tempo 2013.
aastal võimaldab täita keskpika perioodi eelarve-eesmärgi kõnealusel aastal
ning valitsemissektori kulutuste kavandatud kasvumäär, võttes arvesse kaalutlusõiguse
kohaseid tulumeetmeid, oleks kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti kohase
kulutuste võrdlusalusega. Programmi kohaselt jõuab valitsemissektori võlasuhe
haripunkti 2012. aastal ja hakkab seejärel üha kiirenevas tempos kahanema, kuna
esmane ülejääk suureneb. Aastatel 2013–2014 on Itaalial üleminekuperiood ning
tema eelarvekavad tagaksid piisava arengu võla vähendamise võrdlusaluse
täitmise suunas, mida kinnitatakse ka komisjoni 2012. aasta kevadprognoosis. Kavade
kohaselt saavutatakse võla vähendamise võrdlusalus üleminekuperioodi lõpus
(2015). Eespool osutatud eelarvepuudujäägi ja võla eesmärkide saavutamine
eeldab, et aastatel 2010–2011 heaks kiidetud korrigeerivad meetmed rakendatakse
eelarves rangelt ja terviklikult. Üldiselt näib, et Itaalia riigi rahanduse
pikaajalise jätkusuutlikkusega seotud riskid on keskmised.
(9)
Seoses eelarveraamistikuga kiitis Itaalia parlament
heaks eelnõu, millega viiakse Itaalia põhiseadusesse sisse tasakaalus eelarve
nõue. Vaja on rakendusakte, et täpsustada kõnealuse nõude peamised tunnused, st
kohaldamise viisid, asjakohased korrektsioonimehhanismid ja vabastusklauslid
ning vajalik kooskõlastamine eri valitsemistasandite vahel. Valitsus võttis
kohustuse püüda saavutada avaliku sektori kulude püsiv tõhustamine ja kvaliteedi
tõstmine, teostades selleks kõikidel valitsemistasanditel kulude põhjalikke
läbivaatamisi. Läbivaatamiste abil peaks olema võimalik suurendada ka
majanduskasvu soodustavate kulukirjete prioriteetsust. Samal eesmärgil on
käimas struktuurifondide kasutamise ümberkorraldamine 2011. aasta märtsis
võetud meetmete ja 2011. aasta novembris vastu võetud ühtekuuluvusmeetme kava
abil, mille eesmärk on ka kiirendada struktuurifondide kasutamist. Samas
takistavad struktuurifondide kasutamist ja seega kava rakendamist olulised
puudujäägid haldussuutlikkuses, seda eelkõige lähenemispiirkondades.
(10)
Maksusüsteemi struktuur ning maksudest
kõrvelehoidumise ja mitteametlikult töötamise kõrge tase on negatiivselt
mõjutanud riigi majandustulemusi. Maksukuulekust ja -haldust mõjutavad ka
ulatuslikud maksukulud ning keerulised ja koormavad haldusmenetlused. Maksukoormuse
osaline nihkumine tootmisega seotud teguritelt tarbimisele ja omandile on olnud
juba tähtis esimene samm majanduskasvu paremini soodustava maksustruktuuri tagamise
suunas, kuid edasine nihe on põhjendatud, pidades silmas ümberjaotamisega
seotud mõjusid.
(11)
Õigusaktides on sätestatud sotsiaalpartnerite vahel
juunis 2011 sõlmitud kokkulepe reformida palgaläbirääkimiste raamistikku. Tänu sellele peaks olema võimalik sõlmida rohkem
lepinguid ettevõtte tasandil ning võtta paremini arvesse konkreetsete
tootmisvaldkondade vajadusi. Et aga probleem täielikult
lahendada ja muuta nominaalsed tööjõu ühikukulud võrreldes
kaubanduspartneritega dünaamilisemaks, mis on Itaalia konkurentsivõime
halvenemise üks põhitegur, tuleks palgaläbirääkimiste süsteemi veel
põhjalikumalt reformida, lubades paindlikumaid kokkuleppeid ka riigisisesel
valdkondlikul tasandil. Valitsus esildas aprillis 2012 ambitsioonika
tööturureformi, et lahendada Itaalia tööturu pikaajalisi probleeme, sealhulgas
tööturu killustatust. Kõnealune reform tuleb kiiremas korras heaks
kiita, tagades et selle eesmärgid ja nende tase jääb vastavusse Itaalia tööturu
probleemidega. Hoolikalt tuleks jälgida tööturuteenuste liberaliseerimise
ulatust ja tulemuslikkust.
(12)
Hoolimata naiste tööalase konkurentsivõime
parandamiseks tehtud jõupingutustest, s.o põhiliselt sihtotstarbelistest
fiskaalstiimulitest, on Itaalia naiste tööhõive määr märkimisväärselt madalam
(2011. aastal 46,5 %) kui EL 27 keskmine (2011. aastal 58,5 %). Vaja on
täiendavaid meetmeid seoses lastehoiuasutuste ja eakate inimeste
hoolekandeasutustega. Probleem on eriti suur eakamate naistöötajate jaoks
erasektoris, sest naiste pensioniiga tõuseb ajavahemikul 2012–2018 viie aasta
võrra.
(13)
Itaalias ulatus noorte töötus 2011. aastal
keskmiselt 29,1 %-ni ja tõusis 2012. aasta esimestel kuudel veelgi. Eelkõige
on töötusmäär kõrge kolmanda taseme haridusega inimeste seas ning esineb
ebakõla omandatud oskuste ja tööturul nõutavate oskuste vahel. Praktika
edendamine peamise tööturule sisenemise viisina on tervitatav, kuid siiski on
selleks vaja asjakohaste õigusnormide jõustamist, näiteks kutse- ja
koolitusstandardite uut süsteemi ning kutseoskuste sertifitseerimise skeeme. Komisjon
lõi töörühma, kelle ülesanne on suunata ühtekuuluvusfondide vahendid ümber
meetmetele, millega toetatakse noorte tööhõivet ning VKEde arendamist.
(14)
Noorte töötust mõjutab negatiivselt
haridussüsteemist varakult lahkunud noorte osakaal, mis riiklikul tasandil on
18,8 % ja piirkonniti väga erinev. Haridussüsteemist varakult lahkumise
probleemiga tegelemiseks tuleks võtta rohkem suunatud ja kooskõlastatud
meetmeid, kombineerides ennetus-, sekkumis- ja korvavad meetmed. Tegeleda
tuleks kolmanda taseme haridussüsteemi ebatõhususega, sealhulgas tuleks
täielikult rakendada 2010. aasta ülikoolireform ning tugevamalt omavahel siduda
ülikoolide tulemused ja riiklikest allikatest rahastamine.
(15)
Itaalia on vastu võtnud olulisi meetmeid teenuste
liberaliseerimiseks, eelkõige ametitoimingute puhul, ja konkurentsi
parandamiseks võrgutööstustes. Siiski on ikka veel mitmesuguseid probleeme
energeetika- ja transpordisektoris, eelkõige raudteede ja sadamate sektoris,
kus taristu ja turuga seotud kitsaskohad on märkimisväärsed.
(16)
Kuigi mõni meede on juba vastu võetud, et
soodustada halduskorra lihtsustamist, on ettevõtluskeskkond Itaalias jätkuvalt
keerukas. Eelkõige on palju ebatõhusust kohtusüsteemis seoses ressursside
kasutamise, menetluste ja töökorraldusega, mis kajastub Itaalia
tsiviilõigussüsteemi toimimises, arvestades eelkõige ülemäärast juhtumite
menetlemise aega ja lahendamata juhtumite arvu.
(17)
VKEde juurdepääs rahastamisele on raske ja
riskikapitali osatähtsus on väike. 2011. aasta detsembris võeti vastu täiendava
omakapitali toetussüsteem, mis võimaldab äriühingutel maksustavast tulust maha
arvata uutelt omakapitalisüstidelt saadava tingliku kasumi. See peaks
eeldatavasti hõlbustama VKEdel kasvamist ning investeeringute tegemist
innovatsiooni. Kuigi on võetud mõned meetmed erasektori teadus- ja
arendustegevuse edendamiseks (nt refinantseeritakse teadusuuringutesse
tehtavatele ettevõtete investeeringutele võimaldatavat maksukrediiti), on
selliste meetmete osatähtsus väike ja innovaatilisi projekte rakendatakse vähe.
(18)
Itaalia on võtnud mitmeid kohustusi laiendatud
euroala pakti alusel. Kõnealused kohustused ja eelmisel aastal võetud
kohustuste täitmine on seotud tööhõive edendamise, konkurentsivõime
parandamise, riigi rahanduse jätkusuutlikkuse suurendamise ning finantsstabiilsuse
tugevdamisega. Komisjon on hinnanud laiendatud euroala pakti raames võetud
kohustuste täitmist. Soovitustes on arvesse võetud kõnealuse hindamise
tulemusi.
(19)
Komisjon hindas Euroopa poolaasta raames
põhjalikult Itaalia majanduspoliitikat. Hinnati stabiilsusprogrammi ja
riiklikku reformikava ning esitati põhjalik analüüs. Hindamisel on arvesse
võetud kõnealuste dokumentide asjakohasust Itaalia fiskaal- ja
sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust
ELi eeskirjadele ja juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada ELi üldist
majandusjuhtimist, lisades ELi tasandi panuse riigi tasandil tehtavatesse
otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad
allpool 1.–7. soovituses.
(20)
Võttes arvesse kõnealust hinnangut, on nõukogu läbi
vaadanud Itaalia stabiilsusprogrammi ja tema arvamus[9] selle
kohta on väljendatud eeskätt 1. soovituses.
(21)
Võttes arvesse komisjoni põhjaliku analüüsi ja
kõnealuse hindamise tulemusi, on nõukogu läbi vaadanud Itaalia 2012. aasta
riikliku reformikava ja tema stabiilsusprogrammi. Nõukogu soovitused, mis on
tehtud määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel, kajastuvad 1.– 7.
soovituses,
SOOVITAB Itaalial võtta ajavahemikus
2012–2013 järgmisi meetmeid:
1.
Rakendada eelarvestrateegia kavakohaselt ning
tagada, et ülemäärane eelarvepuudujääk kõrvaldatakse 2012. aastal. Tagada
kavandatud struktuurne esmane ülejääk, et võla suhe SKPsse hakkaks 2013.
aastaks vähenema. Tagada asjakohane areng keskpika perioodi eelarve-eesmärgi
suunas, järgides samal ajal kulude võrdlusalust ja tehes piisavaid edusamme
võla vähendamise võrdlusaluse järgimise suunas.
2.
Tagada et tasakaalus eelarvet käsitleva
põhiseadusliku nõude põhitunnuste kindlaksmääramine, sealhulgas asjakohane
kooskõlastamine eri valitsemistasandite vahel, on kooskõlas ELi raamistikuga.
Püüda saavutada avaliku sektori kulutuste püsiv tõhustamine ja kvaliteedi
tõstmine kulutuste kavandatud läbivaatamise ja 2011. aasta ühtekuuluvusmeetme
kava rakendamise abil, millega kaasneb ELi vahendite kasutamise ja haldamise
paranemine, seda eelkõige Lõuna-Itaalias.
3.
Võtta täiendavaid meetmeid noorte töötuse
vähendamiseks, sealhulgas parandades hariduse vastavust tööturu nõudmistele ja
hõlbustades üleminekut tööturule, ning lisaks ka pakkudes stiimuleid idufirmadele
ja töötajate palkamiseks. Jõustada üleriigiline oskuste ja kvalifikatsioonide
tunnustamine, et edendada töötajate liikuvust. Võtta meetmeid kolmanda taseme
hariduse poolelijätjate osakaalu vähendamiseks ja võitluseks haridussüsteemist
varakult lahkumise vastu.
4.
Võtta prioriteedina vastu tööturu reform, et
vähendada tööturu killustatust ja kehtestada ühtne töötushüvitiste süsteem. Võtta
lisameetmeid, et luua stiimuleid naiste osalemiseks tööturul, eelkõige pakkudes
lastehoiuteenuseid ja eakate inimeste hoolekande teenuseid. Kulupõhise
konkurentsivõime parandamiseks tugevdada sotsiaalpartneritega konsulteerides ja
kooskõlas riigi tavadega seost sektori tasandil kehtestatud palkade ja
tootlikkuse vahel, parandades selleks veelgi palgakujundamise raamistikku.
5.
Võidelda maksudest kõrvalehoidumise vastu. Tegeleda
varimajanduse ja mitteametlikult töötamise probleemiga, näiteks suurendades
selleks kontrolle. Võtta meetmeid maksuvabastuste ja -soodustuste ning
vähendatud käibemaksumäärade kohaldamise vähendamiseks ja lihtsustada
maksuseadustikku. Võtta täiendavaid meetmeid maksukoormuse nihutamiseks
kapitalilt ja tööjõult omandile ja tarbimisele ning ka keskkonnale.
6.
Rakendada teenindussektoris vastu võetud
liberaliseerimis- ja lihtsustamismeetmeid. Võtta täiendavaid meetmed, et
parandada turulepääsu võrgutööstustes ning taristu läbilaskevõimet ja sealseid
ühendusi.
7.
Veelgi lihtsustada õigusraamistikku ettevõtjate
jaoks ja parandada haldussuutlikkust. Parandada ligipääsu
rahastamisvahenditele, eelkõige omakapitalile, et rahastada ettevõtete kasvu ja
innovatsiooni. Rakendada tsiviilkohtusüsteemi kavandatud ümberkorraldamine ja
soodustada vaidluste kohtuvälise lahendamise mehhanismide kasutamist.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
[1]               EÜT L
209, 2.8.1997, lk 1.
[2]               ELT L
306, 23.11.2011, lk 25.
[3]               COM(2012)
318 final.
[4]               P7_TA(2012)0048
ja P7_TA(2012)0047.
[5]               Nõukogu
26. aprilli 2012. aasta otsus nr 2012/238/EL.
[6]               COM(2012)
68 final.
[7]               SWD(2012)
156 final.
[8]               Tsükliliselt
kohandatud eelarvepositsioon pärast ühekordsete ja ajutiste meetmete
arvessevõtmist, arvutatuna komisjoni talituste poolt ümber programmis esitatud
teabe alusel ja ühiselt kokkulepitud metoodikat kasutades.
[9]               Vastavalt
nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.


title: Nõukogu soovitus,  14. märts 2006 , mis käsitleb komisjoni tegevuse heakskiitmist seoses Euroopa Arengufondi (kaheksas EAF) meetmete rakendamisega 2004. eelarveaastal

text:
               18.3.2006

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 81/11

      NÕUKOGU SOOVITUS,
   14. märts 2006,
   mis käsitleb komisjoni tegevuse heakskiitmist seoses Euroopa Arengufondi (kaheksas EAF) meetmete rakendamisega 2004. eelarveaastal
   (2006/222/EÜ)
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse neljandat AKV–EÜ konventsiooni, millele kirjutati alla 15. detsembril 1989 Lomés ja mida on muudetud 4. novembril 1995 Mauritiuses allkirjastatud lepinguga,
   võttes arvesse sisekokkulepet neljanda AKV–EÜ konventsiooni teise finantsprotokolli (1) kohase ühenduse abi rahastamise ja haldamise kohta, millega asutati muu hulgas kaheksas Euroopa Arengufond (kaheksas EAF), eriti selle sisekokkuleppe artikli 33 lõiget 3,
   võttes arvesse neljanda AKV–EÜ konventsiooni kohase arengu rahastamise koostöö suhtes kohaldatavat 16. juuni 1998. aasta finantsmäärust, (2) eriti selle artikleid 66 ja 74,
   olles läbi vaadanud kaheksanda EAFi meetmete tulude ja kulude aruande ja 2004. aasta 31. detsembri seisuga koostatud bilansi ning kontrollikoja aruande 2004. eelarveaasta kohta koos komisjoni vastustega, (3)

   arvestades, et nimetatud sisekokkuleppe artikli 33 lõike 3 kohaselt annab Euroopa Parlament nõukogu soovitusel komisjonile heakskiidu kaheksanda EAFi finantshalduse kohta,
   arvestades, et 2004. eelarveaastal on komisjon kaheksanda EAFi meetmeid üldiselt rahuldavalt rakendanud,
   SOOVITAB KÄESOLEVAGA Euroopa Parlamendil kiita heaks komisjoni tegevus seoses kaheksanda EAFi meetmete rakendamisega 2004. eelarveaastal.

      Brüssel, 14. märts 2006

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         K.-H. GRASSER

      (1)  EÜT L 156, 29.5.1998, lk 108.

      (2)  EÜT L 191, 7.7.1998, lk 53.

      (3)  ELT C 301, 30.11.2005, lk 249.


title: Nõukogu soovitus, 10. juuli 2012 , milles käsitletakse Poola 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Poola lähenemisprogrammi (2012–2015) kohta

text:
               24.7.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 219/65

         NÕUKOGU SOOVITUS,
   10. juuli 2012,
   milles käsitletakse Poola 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Poola lähenemisprogrammi (2012–2015) kohta
   2012/C 219/19
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,
   võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,
   võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,
   võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,
   olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia, s.o strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

               (2)

               Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta; (2) mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.

               (3)

               Nõukogu võttis 12. juulil 2011 vastu soovituse (3) Poola 2011. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Poola ajakohastatud lähenemisprogrammi (2011–2014) kohta.

               (4)

               Komisjon võttis 23. novembril 2011 vastu teise iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt strateegiale „Euroopa 2020” tähistab majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise teise Euroopa poolaasta algust. 14. veebruaril 2012 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määruse (EL) nr 1176/2011 (makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta) (4) alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Poolat ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

               (5)

               Nõukogu võttis 1. detsembril 2011 vastu järeldused, milles kutsutakse sotsiaalkaitsekomiteed esitama koostöös tööhõivekomitee ja muude komiteedega oma seisukohad strateegia „Euroopa 2020” poliitikatsükli raames soovitatud meetmete kohta. Nimetatud seisukohad on osa tööhõivekomitee arvamusest.

               (6)

               Euroopa Parlament on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1466/97 nõuetekohaselt kaasatud Euroopa poolaasta raames toimuvasse ning 15. veebruaril 2012 võttis ta vastu resolutsiooni tööhõive- ja sotsiaalsete aspektide kohta 2012. aasta majanduskasvu analüüsis ja resolutsiooni 2012. aasta majanduskasvu analüüsi täiendamise kohta.

               (7)

               Euroopa Ülemkogu kiitis 2. märtsil 2012 heaks finantsstabiilsuse tagamise, eelarve konsolideerimise ja majanduskasvu edendamise prioriteedid. Ülemkogu toonitas vajadust saavutada diferentseeritud ja majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine, taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegelda töötuse probleemiga ja majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust.

               (8)

               Euroopa Ülemkogu kutsus 2. märtsil 2012 laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike üles esitama õigel ajal kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammi ja riiklikusse reformikavasse.

               (9)

               Poola esitas 25. aprillil 2012 oma lähenemisprogrammi ajavahemikuks 2012–2015 ja 27. aprillil 2012 oma riikliku reformikava 2012. aastaks. Selleks et võtta arvesse kõnealuse kahe dokumendi omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (10)

               Tuginedes määruse (EÜ) nr 1466/97 kohasele lähenemisprogrammi hindamisele, on nõukogu seisukohal, et lähenemisprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik ja kooskõlas komisjoni talituste 2012. aasta kevadprognoosiga. Lähenemisprogrammis kirjeldatud eelarvestrateegia eesmärk on korrigeerida ülemäärane puudujääk 2012. aastaks ja saavutada keskpika perioodi eelarve-eesmärk (KPEE) 2015. aastaks. Lähenemisprogrammis kinnitatakse KPEE (puudujääk 1 % SKPst), mis vastab asjakohaselt stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetele. Puudujäägi kavandatav korrigeerimine on kooskõlas nõukogu määratud tähtajaga ja kavandatav eelarve kohandamine vastab ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud nõukogu soovitusele. Vastavalt (ümberarvutatud) struktuurilisele eelarvetasakaalule (5) on kavandatavad iga-aastased edusammud KPEE suunas suuremad kui 0,5 % SKPst (struktuuriliselt). Valitsemissektori kulude kasvumäär, arvestades kaalutlusõiguse raames võetud tulumeetmeid, on tervel programmiperioodil kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti võrdlusalusega, kuid komisjoni talituste 2012. aasta kevadprognoosi kohaselt 2013. aastal pisut ületab kulueesmärki. KPEE suunas piisavate edusammude tegemiseks võib olla vaja täiendavaid jõupingutusi, kuna põhiliselt tuginetakse avaliku sektori investeeringukulude märkimisväärsetele kärbetele ja seda ei toetata piisavalt lähenemisprogrammi lõpuaastatel võetavate üksikasjalike meetmetega. Valitsemissektori võlg jääb Poolas terve programmiperioodi jooksul prognoositavalt allapoole 60 % SKPst. Poola ametiasutused prognoosivad, et see väheneb järk-järgult 56,3 protsendilt SKPst 2011. aastal 49,7 protsendile SKPst 2015. aastal, samal ajal kui komisjon, arvestades võimalikke ohte konsolideerimiskavadele, prognoosib aeglasemat paranemist.

               (11)

               Valitsus ei ole veel võtnud meetmeid püsivate kulueeskirjade rakendamiseks 2013. aastaks. Püsivate kulueeskirjade koostamise töö on veel ettevalmistamisel ja üksikasju ei ole siiani veel avaldatud. Edusamme ei ole tehtud ka rahvamajanduse arvepidamise süsteemi klassifikatsiooni vastavusseviimisel Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemiga (ESA95 standarditega) ega eelarvemenetluses eri valitsustasandite vahelise kooskõlastamise parandamisel.

               (12)

               Noorte tööpuudus ületab ELi keskmist ja tuleneb suuresti omandatud oskuste tööturu nõudlusele mittevastavusest ning praktikakohtade ja töökohal õppimise võimaluste halvast kättesaadavusest. Noorte tööturule sisenemise hõlbustamiseks kavandatakse meetmeid. Tööturu killustatuse ja töötajate vaesuse (mis on üks suuremaid ELis) üheks põhjuseks näib olevat tööseadusega reguleerimata füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise ja tsiviilõiguslike lepingute osaline kuritarvitamine. Lisaks tuleks läbi vaadata madalapalgaliste töötajate tööga seotud soodustustega toetamise ulatus ja piisavus.

               (13)

               2011. aasta teises pooles alustas Poola ambitsioonika kõrgharidusreformi elluviimist. Selle eesmärk on tugevdada ülikoolide ja ettevõtjate sidemeid ning lahendada omandatud oskuste tööturu nõudlusele mittevastavuse probleemi. Reformi eesmärk on muuta õppeprogrammid paindlikumaks ja vastavamaks tööturu muutuvatele vajadustele. Reformiga edendatakse tegutsemist ka füüsilisest isikust ettevõtjana. Sellest hoolimata on endiselt vaja parandada õpetamist käsitleva sätte asjakohasust ja kvaliteeti, keskendudes eelkõige kolmanda taseme eraõppeasutustele.

               (14)

               Naiste osalemist tööturul tuleb suurendada, parandades lastehoiusüsteemi. Poola koolieelses hariduses osalemise määr on praegu madalaim Euroopas. Selle põhjuseks on kohtade ja sobiva taristu puudumine. Valitsuse avaldust, et riik leiab lisavahendeid koolieelsete haridusasutuste (3–5-aastastele lastele) loomiseks, ei toeta 2012. aasta eelarveseadus, milles haridustoetusi vähendati. Selle tulemusel on mõni omavalitsus koole ja lasteaedu sulgenud.

               (15)

               Tegelemaks eakamate töötajate vähese osalemisega tööturul on Poola käivitanud üldise pensionireformi. Alates 2013. aastast hakatakse ametlikku pensioniiga järk-järgult tõstma 67. eluaastani: meeste puhul (praegu 65 eluaastat) 2020. aastaks ja naiste puhul (praegu 60 eluaastat) 2040. aastaks. Poola on jätkanud jõupingutusi jõu-, korrakaitse- ja päästestruktuuride töötajate soodsate pensionitingimuste piiramiseks. 2011. aastal tegi Poola mõningaid muudatusi põllumajandustootjate sotsiaalkindlustusfondi (KRUS). Reform on aga ajutine ja tööturu seisukohast ebapiisav. Kaevuritel on endiselt eripensionisüsteem.

               (16)

               Teaduskeskkonna parandamise hiljutiste reformide eesmärk on keskenduda parimaid tulemusi saavutanud asutuste spetsiifilisi vajadusi arvesse võtvale rahastamisele. 2011. aasta augustis vastu võetud riiklik teaduskava on oluline samm selles suunas. Sellest hoolimata ei ole endiselt selge, kuidas kava prioriteedid on omavahel seotud ning kuidas neid edendatakse innovatsiooni- ja tööstuspoliitikas.

               (17)

               Kutseteenuste pakkumise olemasolevad piirangud on suureks takistuseks edasisele majanduskasvule, eelkõige ehitus-, transpordi- ja tervishoiusektoris. Valitsus on avaldanud kava vähendada kutseteenuste regulatsiooni 50 %, seda seoses nii haridusnõuete kui ka litsentseerimisega. Hiljutistest jõupingutustest hoolimata on ettevõtjate halduskoormus endiselt suur ning avalik haldus on endiselt ebatõhus. Peamised murevaldkonnad on kõrged eeskirjade täitmise kulud, keerukas ja ebastabiilne maksuõigustik, lepingute nõrk täitmine, pikad ja koormavad litsentseerimis- ja loaandmismenetlused ning kinnisvara registreerimise ja maakasutuse planeerimisega seotud õigusaktid. Kohtumenetlused ja muud õigusmeetmed on aeganõudvad ning pooleliolevate kohtuasjade arv on suhteliselt kõrge.

               (18)

               Energiasektori kasvu ja konkurentsi takistab ELi õigusaktide rakendamise venimine, eelkõige teise ja kolmanda energiapaketi ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiivi 2009/28/EÜ (taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta) (6) (taastuvenergia direktiiv) puhul, nagu ka pooleliolevad rikkumismenetlused. Kui maantee- ja kiirteevõrgustikku arendatakse ulatuslikult ELi vahendite toel, siis taristu väga halba olukorda arvestades on raudteevõrgustiku investeeringuvajadus veelgi pakilisem. Poola ei kasuta selleks otstarbeks kättesaadavaid Ühtekuuluvusfondi vahendeid täielikult. Endiselt on takistatud raudteeturu tõhus toimimine.

               (19)

               Poola on võtnud laiendatud euroala pakti raames mitmeid kohustusi. Kõnealused kohustused ja 2011. aastal võetud kohustuste täitmine on seotud tööhõive edendamise, konkurentsivõime parandamise, riigi rahanduse jätkusuutlikkuse suurendamise ja finantsstabiilsuse tugevdamisega. Komisjon on hinnanud laiendatud euroala pakti raames võetud kohustuste täitmist. Soovitustes on arvesse võetud kõnealuse hindamise tulemusi.

               (20)

               Komisjon hindas Euroopa poolaasta raames põhjalikult Poola majanduspoliitikat. Hinnati lähenemisprogrammi ja riiklikku reformikava. Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste dokumentide asjakohasust fiskaal- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi eeskirjadele ja juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada ELi üldist majandusjuhtimist, lisades ELi tasandi panuse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad allpool 1.–6. soovituses.

               (21)

               Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu läbi vaadanud lähenemisprogrammi ning nõukogu arvamus (7) kajastub eelkõige punktis 1 esitatud soovituses,

         SOOVITAB Poolal võtta ajavahemikus 2012–2013 järgmisi meetmeid:

               1.

               Tagada kavandatud edusammud ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise suunas. Täita sel eesmärgil täielikult 2012. aasta eelarvet ja saavutada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames esitatud nõukogu soovitustes täpsustatud struktuurne kohandus. Seejärel täpsustada meetmeid, mis on vajalikud 2013. aasta ja sellele järgnevate aastate eelarvestrateegia kavakohase rakendamise tagamiseks, kindlustades asjakohase struktuurilise kohanduse piisavate edusammude tegemiseks keskpika perioodi eelarve-eesmärgi (KPEE) suunas, täites sealhulgas kulueesmärki. Minimeerida majanduskasvu elavdavate kulutuste kärpeid tulevikus ja parandada maksukuulekust.

               2.

               Kiirendada finantsraamistiku reformi õigusaktide jõustamise abil, et kehtestada 2013. aastaks püsivad kulueeskirjad. Kõnealused eeskirjad peaksid olema kooskõlas ESAga. Võtta meetmeid, et tõhustada kooskõlastusmehhanisme valitsemissektori kõikidel tasanditel keskpika perioodi ja iga-aastastes eelarveprotsessides.

               3.

               Noorte tööpuuduse vähendamiseks suurendada praktikakohtade ja töökohal õppimise võimaluste kättesaadavust, parandada kutseõppe kvaliteeti ja võtta vastu kavandatud elukestva õppe strateegia. Viia haridusväljundid tööturu vajadustega paremini vastavusse ja parandada õpetamise kvaliteeti. Selleks et võidelda tööturu killustatuse ja töötajate vaesuse vastu, piirata tsiviilõiguslike lepingute ülemäärast kasutamist ja pikendada katseaega alaliste lepingute puhul.

               4.

               Suurendada jõupingutusi, et elavdada naiste tööturul osalemist ning suurendada laste nii varases lastehoius kui ka koolieelses hariduses osalemist, tagades stabiilse rahastamise ja investeeringud avaliku sektori taristusse, kvalifitseeritud töötajate ettevalmistamise ja taskukohase juurdepääsu. Võidelda ennetähtaegselt pensionilemineku väljakujunenud tavaga, et tõsta tööturult väljumise iga. Kaotada järk-järgult kaevurite eripensionisüsteem, et integreerida nad üldsüsteemi. Võtta ambitsioonikamaid alalisi meetmeid KRUSi reformimiseks, et võtta paremini arvesse üksikisikute sissetulekuid.

               5.

               Võtta täiendavaid meetmeid innovatsioonisõbraliku ettevõtluskeskkonna tagamiseks, tagades teaduse, innovatsiooni ja tööstuse parema seostatuse ning leppides kokku ühistes prioriteetsetes valdkondades ja vahendites, millega toetatakse tervet innovatsioonitsüklit. Parandada juurdepääsu teadus- ja innovatsioonitegevuse rahastamisele, kasutades tagatisi ja sildfinantseerimist.

               6.

               Intensiivistada jõupingutusi, et parandada stiimuleid investeeringute tegemiseks energiatootmise võimsusesse ja energiatõhususse kogu energiaahela lõikes, kiirendada elektrivõrgu, sealhulgas piiriüleste ühenduste arendamist, kõrvaldada tõkked elektrienergia piiriüleselt edastamiselt ning tugevdada konkurentsi gaasisektoris, kaotades reguleeritud hinnad ja luues gaasiga kauplemise platvormi. Tugevdada raudteeturgu reguleeriva asutuse rolli ja vahendeid ning tagada raudtee valdkonna investeerimisprojektide tõhus ja kiire rakendamine. Vähendada kutseteenuste piiranguid ning lihtsustada lepingute jõustamist ja ehituslubade nõudeid.

      Brüssel, 10. juuli 2012

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         V. SHIARLY

      (1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

      (2)  Kehtivad 2012. aastal vastavalt nõukogu 26. aprilli 2012. aasta otsusele 2012/238/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 119, 4.5.2012, lk 47).

      (3)  ELT C 217, 23.7.2011, lk 5.

      (4)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

      (5)  Tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal pärast ühekordsete ja ajutiste meetmete arvessevõtmist, arvutatuna komisjoni talituste poolt ümber programmis esitatud teabe alusel ja ühiselt kokkulepitud metoodikat kasutades.

      (6)  ELT L 140, 5.6.2009, lk 16.

      (7)  Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 2.


title: Euroopa Keskpanga soovitus, 24. august 2017, Euroopa Liidu Nõukogule Banco de Portugali välisaudiitorite kohta (EKP/2017/24)

text:
               2.9.2017

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 292/1

         EUROOPA KESKPANGA SOOVITUS,
   24. august 2017,
   Euroopa Liidu Nõukogule Banco de Portugali välisaudiitorite kohta
   (EKP/2017/24)
   (2017/C 292/01)
   EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artiklit 27.1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Euroopa Keskpanga (EKP) ja eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide keskpankade raamatupidamist auditeerivad sõltumatud välisaudiitorid, keda soovitab EKP nõukogu ja kiidab heaks Euroopa Liidu Nõukogu.

               (2)

               Seniste Banco de Portugali välisaudiitori (PricewaterhouseCoopers & Associados — Sociedade de Revisores Oficiais de Contas, Lda.) volitused lõppesid pärast 2016. majandusaasta auditeerimist. Seetõttu tuleb määrata välisaudiitor alates 2017. majandusaastast.

               (3)

               Majandusaastateks 2017 kuni 2021 on Banco de Portugal valinud oma välisaudiitoriks Deloitte & Associados — Sociedade de Revisores Oficiais de Contas S.A,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:
   Banco de Portugali välisaudiitoriks soovitatakse majandusaastateks 2017 kuni 2021 määrata Deloitte & Associados — Sociedade de Revisores Oficiais de Contas S.A.

      Frankfurt Maini ääres, 24. august 2017

            EKP president

         Mario DRAGHI


title: Euroopa Keskpanga soovitus, 17. november 2008 , Euroopa Liidu Nõukogule, Luksemburgi keskpanga välisaudiitorite kohta (EKP/2008/16)

text:
               22.11.2008

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 299/5

      EUROOPA KESKPANGA SOOVITUS,
   17. november 2008,
   Euroopa Liidu Nõukogule, Luksemburgi keskpanga välisaudiitorite kohta
   (EKP/2008/16)
   (2008/C 299/02)
   EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artiklit 27.1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Euroopa Keskpanga (EKP) ja eurosüsteemi riikide keskpankade raamatupidamist auditeerivad sõltumatud välisaudiitorid, keda soovitab EKP nõukogu ja kiidab heaks Euroopa Liidu Nõukogu.

               (2)

               Senise Banque centrale du Luxembourg (Luxemburgi keskpanga) välisaudiitori volitused lõpevad pärast 2008. majandusaasta auditeerimist. Seetõttu tuleb välisaudiitorid ametisse määrata alates 2009. majandusaastast.

               (3)

               Luksemburgi keskpank on majandusaastateks 2009 kuni 2013 valinud oma välisaudiitoriks KPMG AUDIT SARL,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:
   Luksemburgi keskpanga välisaudiitoriks soovitatakse majandusaastateks 2009 kuni 2013 KPMG AUDIT SARL.

      Frankfurt Maini ääres, 17. november 2008

            EKP president

         Jean-Claude TRICHET