               3.10.2008

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 251/1

         Soovitus Nõukogu määruse kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2533/98 statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga poolt
   (EKP/2008/9)
   (2008/C 251/01)
   SELETUSKIRI
   1.   SISSEJUHATUS
   23. novembril 1998. aastal võttis Euroopa Liidu Nõukogu vastu määruse (EÜ) nr 2533/98 statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga poolt (1). Määrus (EÜ) nr 2533/98 on tulemuslik vahend Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) statistilise teabe kogumise ülesannete teostamisel ning selle tulemuslikkuse säilitamiseks tuleb kaaluda mitmeid muudatusi.
   Kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 107 lõikega 6 on EKP varem esitanud nõukogule soovituse EKP/1998/10 nõukogu määruse (EÜ) (statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga poolt) kohta (2). Seetõttu on kohane samas korras esitada ka ettepanekuid määruse (EÜ) nr 2533/98 muudatuste kohta.
   2.   MÄRKUSED ARTIKLITE KOHTA
   Artikkel 1
   Üldine viide EKPS ülesannete kohta
   Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (edaspidi „EKPSi põhikiri”) artiklis 5.4 on sätestatud, et nõukogu määrab kindlaks aruandekohustuslikud füüsilised ja juriidilised isikud. EKPSi põhikirja artiklis 5.1 ja määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 2 lõikes 1 on sätestatud, et EKP kogub EKPSi ülesannete täitmiseks vajalikku statistilist teavet. Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 2 lõikes 2 on määratletud vaadeldav andmeid esitav üldkogum, kellelt EKP kogub statistilist teavet, ja nimetatud eri liiki statistika kogumise eesmärgid. Samas kogutakse aruandluskoormuse vähendamiseks järjest enam andmeid erinevatel statistilistel eesmärkidel ühekorraga. Seetõttu on üksühene seos vaadeldava andmeid esitava üldkogumi ja kindlat liiki andmete vahel muutunud ebaefektiivseks ning neid sätteid on vaja muuta.
   Sõltumata eespool osutatud üldisest viitest EKPSi ülesannetele, soovitab EKP kehtestada näidisloetelu statistilistest eesmärkidest, mille tarvis võib vaadeldavalt andmeid esitavalt üldkogumilt statistikat koguda. See hõlmaks järgmist:

               —

               „rahandus- ja finantsstatistika”: arvestades finantsturgude integreeritust ja finantsinstrumentide kasvavat keerukust on see mõiste täpsem kui praegu kasutatav „rahandus- ja pangandusstatistika”;

               —

               „maksete ja maksesüsteemide statistika”: asendab „maksesüsteemide statistika” selgitamaks, et eesmärk, milleks statistikat võidakse koguda, hõlmab maksete andmeid, mis on maksesüsteemide statistika osa. Asutamislepingu artikli 105 lõige 2 volitab EKPSi edendama maksesüsteemide tõrgeteta toimimist. Selles kontekstis on täielik teave nii makseinfrastruktuuride kui ka nende infrastruktuuride kaudu tehtud maksete kohta vajalik EKP-le poliitika tegemiseks, sealhulgas nende turuinfrastruktuuride järele vaatamiseks;

               —

               „maksebilansi ja rahvusvahelise investeerimispositsiooni statistika”;

               —

               „finantsstabiilsuse statistika”: kuna asutamislepingu artikli 105 lõige 5 sätestab, et EKPS aitab kaasa krediidiasutuste usaldusnõuete täitmise järelevalve ning finantssüsteemi stabiilsusega seotud pädevate asutuste poliitika tõrgeteta teostamisele, võib olla vajalik koguda selleks makrotasandil usaldusnõuete täitmise statistilisi andmeid.

         Vaadeldava andmeid esitava üldkogumi täpsustamine
   Finantsturud muutuvad järjest keerukamaks, millega kaasneb mitut liiki finantsvahendajate, näiteks rahaloomeasutuste, kindlustusettevõtete ja finantsvahendusettevõtete, finantsvoogude ja bilansipositsioonide järjest suurem omavaheline põimumine. Sellest tulenevalt võib EKP-l osutuda oma ülesannete jätkuvaks täitmiseks vajalikuks võrreldav, sage ja õigeaegne statistika nende allsektorite osas. Seega peaks EKP-l olema võimalik koguda statistilist teavet, kui sellest tulenev kasu ületab kulud ning seda teavet ei koguta juba mõne teise asutuse poolt. Seetõttu peaks vaadeldav andmeid esitav üldkogum nüüdsest hõlmama finantsettevõtete sektorit tervikuna. Eelkõige peab ta hõlmama kindlustusettevõtteid ja pensionifonde, mis moodustavad euroalal finantsvarade poolest suuruselt teise finantsettevõtete allsektori. Lisaks võib kasvav teadlikkus pikaealisuse finantsmõjudest ning üldine fondipõhiste pensioniskeemide levik suurendada oluliselt kindlustusettevõtete ja pensionifondide allsektori tähtsust EKP poliitikas. Sellega on seotud ka asjaolu, et need institutsioonid haldavad oma portfelle palju aktiivsemalt kui varem, mis veelgi suurendab nende osatähtsust rahapoliitikas.
   Lisaks mängivad finantsvahenduse abiettevõtted tähtsat rolli finantsturgudel ja oma suhetes teiste finantsvaldkonna allsektoritega. Seetõttu on tähtis, et oleks võimalik koguda vajaduse korral teavet ka neilt institutsioonidelt.
   Lõpuks, arvestades kavandatud muudatust, mis puudutab nõukogu 25. juuni 1996. aasta määrust (EÜ) nr 2223/96 ühenduses kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta (3), võiks käesolev määrus teha sellele dünaamilise viite.
   Üleminekukorra lõplikuks muutumine
   Lõplikult tuleks lubada aruandlust euroala riikides olevate positsioonide ja vastavate finantsvoogude kohta. See on vajalik, et koostada kvaliteetne euroala maksebilanss ja finantskontod. Praegune õigusraamistik seadis sellise aruandluse sisse üleminekuperioodiks ühisraha esimestel aastatel. Samas on kogemus näidanud selle aruandluse asendamatust andmekogumissüsteemide võimaluste laiendamisel ning aruandluskoormuse vähendamisel.
   Statistikapõhimõtted
   Määrus (EÜ) nr 2533/98 peaks viitama statistikapõhimõtetele, mis kehtivad statistika väljatöötamise, tootmise ja levitamise suhtes EKPSi ülesannete täitmisel. Kehtiv EKPSi põhikirja artikkel 5 ja määrus (EÜ) nr 2533/98 ei käsitle statistikapõhimõtteid; samas asutamislepingu artikli 285 lõikes 2, mis reguleerib Euroopa statistikasüsteemi statistikat, sätestatakse sõnaselgelt ühenduse statistika tootmise põhimõtted (4). EKPSi statistikapõhimõtete lisamine määrusesse (EÜ) nr 2533/98 selgitaks, et EKPSi statistikaalast tegevuses juhindutakse nendest põhimõtetest. See rõhutaks samuti seda, et Euroopa statistikud jagavad samu põhiväärtusi, ehkki on korraldatud kahe paralleelse süsteemi ja juhtimisstruktuuri alusel.
   Konfidentsiaalsusrežiim
   Konfidentsiaalse teabe vahetamine EKPSis
   Selleks et vähendada aruandluskoormust ja koguda samu andmeid ainult üks kord ning samuti tagada toodetud statistika kõrge kvaliteet ning EKPSi ülesannete kohane täitmine, on vaja suurendada konfidentsiaalse statistilise teabe vahetamist EKPSis. Samuti on konfidentsiaalse teabe edastamiseks EKP ja riikide keskpankade (RKPd) vahel ning RKPde endi vahel nõutav õigusselgus. Sellel eesmärgil tuleks võimaldada konfidentsiaalse statistilise teabe kogumine EKPS põhikirja artikli 5 alusel, kui see on vajalik EKPSi ülesannete täitmiseks või statistika tõhusaks väljatöötamiseks, tootmiseks või levitamiseks või selle kvaliteedi tõstmiseks. Samal põhjusel tuleks võimalikult suurel määral kasutada juba saadaolevat teavet, olenemata selle kogumise esialgsest eesmärgist, tagades samal ajal konfidentsiaalsuse, kui see on nõutav. Teave muutub statistiliseks teabeks, kui seda kasutatakse statistika koostamiseks, sõltumata eesmärgist, milleks seda algselt koguti.
   Konfidentsiaalse teabe vahetamine EKPSi ja Euroopa statistikasüsteemi vahel
   Vaja on suurendada konfidentsiaalse teabe vahetamist EKPSi ja Euroopa statistikasüsteemi vahel, et vähendada aruandluskoormust; samuti Euroopa statistika tõhusaks väljatöötamiseks, tootmiseks ja levitamiseks ning selle kvaliteedi tõstmiseks. Vahetus tuleb korraldada viisil, mis säilitab andmeesitajate usalduse teabe konfidentsiaalsuse kaitstuse vastu. Nii määrusesse (EÜ) nr 2533/98 kui ka Euroopa statistika määruse kohta tehtud ettepanekusse tuleks sisse viia ristviited, mis võimaldavad sellist konfidentsiaalse teabe vahetust Euroopa statistikasüsteemi ja EKPSi vahel. Kohaldada tuleks järgmisi üldpõhimõtteid:

               1.

               EKPS ja Euroopa statistikasüsteem võivad vahetada konfidentsiaalseid andmeid, kui see on vajalik aruandluskoormuse vähendamiseks või Euroopa statistika tõhusaks väljatöötamiseks, tootmiseks või levitamiseks või selle kvaliteedi tõstmiseks;

               2.

               EKPS ja Euroopa statistikasüsteem võivad vahetada konfidentsiaalseid andmeid ainult statistilistel eesmärkidel; see tähendab ainult statistika koostamiseks nende vastavates pädevusvaldkondades;

               3.

               konfidentsiaalsete andmete vahetus peab olema kaitstud ebaseadusliku avaldamise eest;

               4.

               EKPS ja Euroopa statistikasüsteem peaksid andmeesitajatele teatama, et nad võivad konfidentsiaalseid andmeid omavahel vahetada;

               5.

               selguse huvides tuleb EKPSi ja Euroopa statistikasüsteemi konfidentsiaalsete andmete vahetuse suhtes kohaldada ühetaolisi konfidentsiaalsuse kaitse meetmeid. Need kaitsemeetmed on sätestatud määruse (EÜ) nr (XX) Euroopa statistika kohta artiklis 19.

         Ettepandud õigusraamistik ei mõjuta riigisiseselt sõlmitud kokkuleppeid muu konfidentsiaalse statistilise teabe vahetamise kohta peale käesoleva soovitusega hõlmatud teabe.
   Uus konfidentsiaalsusrežiim kordab vastavaid sätteid, mis esitati EKP 14. novembri 2007. aasta arvamuses EKP/2007/35, Euroopa Liidu Nõukogu taotlusel, seoses ettepanekuga Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, mis käsitleb Euroopa statistikat (5), ning kasutatud on sama edastamismehhanismi andmete edastamiseks Euroopa statistikasüsteemilt EKPSile ja EKPS-lt Euroopa statistikasüsteemile.
   Juurdepääs kaudselt tuvastatavale konfidentsiaalsele statistilisele teabele teadusuuringute eesmärgil
   Juurdepääsu konfidentsiaalsele statistilisele teabele, mis ei ole otseselt tuvastatav, vajatakse järjest enam teadusuuringute eesmärgil; näiteks selleks, et analüüsida ja mõista arenguid eri sektorites ja riikides. Praegu sätestab õigusraamistik peamiselt teadusuuringute asutuste detsentraliseeritud riigisisese juurdepääsu sellisele statistilisele teabele. Seetõttu tuleb seda täiendada kohase õigusraamistikuga EKPSi tasandil, mis lubab lisaks EKP-l ja RKPdel anda teadusuuringute asutustele juurdepääs sellisele konfidentsiaalsele teabele, tagades samal ajal range konfidentsiaalsuse.

      Soovitus:

         „NÕUKOGU MÄÄRUS,
         millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2533/98 statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga poolt
         EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
         võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (edaspidi „põhikiri”), eelkõige selle artiklit 5.4,
         võttes arvesse Euroopa Keskpanga (EKP) soovitust,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,
         võttes arvesse komisjoni arvamust,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr (XX) Euroopa statistika kohta,
         tegutsedes Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 107 lõikes 6 ja EKPSi põhikirja artiklis 42 sätestatud korras,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Nõukogu 23. novembril 1998. aasta määrus (EÜ) nr 2533/98 statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga poolt (6) on võtmeelement õigusraamistikus, mis toetab EKP, keda abistavad riikide keskpangad, statistilise teabe kogumise ülesandeid. EKP on järjekindlalt sellele tuginenud, et koordineeritult koguda statistilist teavet, mis on vajalik Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) ülesannete täitmiseks, ning kogumist jälgida.

                     (2)

                     Et määrus (EÜ) nr 2533/98 võiks edaspidigi olla EKP tõhus vahend EKPSi statistilise teabe kogumise ülesannete täitmisel, on oluline vaadata ümber selles määruses sätestatud aruandlusnõuete ulatus ning tagada, et EKP-l oleks jätkuvalt kättesaadav vajaliku kvaliteediga statistiline teave, mis hõlmab kõiki EKPSi ülesandeid. Selles kontekstis tuleb pöörata tähelepanu mitte ainult EKPSi ülesannete täitmisele ja tema sõltumatusele, vaid ka selles määruses sätestatud statistikapõhimõtetele.

                     (3)

                     Määrust (EÜ) nr 2533/98 tuleb muuta, et võimaldada EKP-l koguda statistilist teavet, mida on vaja EKPSi põhikirjaga sätestatud EKPSi ülesannete täitmiseks. Sellega kooskõlas peavad eesmärgid, milleks statistilist teavet võib koguda, hõlmama ka makrotasandil usaldusnõuete täitmise statistikat, mis on vajalik EKPSi ülesannete täitmiseks asutamislepingu artikli 105 lõike 5 kohaselt.

                     (4)

                     EKPSi ülesannete täitmiseks vajalike aruandlusnõuete ulatuse puhul peab arvesse võtma ka finantsturgude struktuuriarenguid ning seonduvaid statistilise teabe nõudeid, mis ei olnud ilmsed määruse (EÜ) nr 2533/98 vastuvõtmise ajal. Sel põhjusel on vajalik lubada statistilise teabe kogumist tervest finantsettevõtete sektorist ning eriti kindlustusettevõtetelt ja pensionifondidelt, mis moodustavad euroalal finantsvarade poolest suuruselt teise finantsettevõtete allsektori.

                     (5)

                     Et oleks võimalik edaspidigi koostada nõutava kvaliteediga maksebilansi statistikat, tuleb muuta selgemaks aruandlusnõuded, mis on kehtestatud kõiki osalevate liikmesriikide residentide vahelisi positsioone ja vooge puudutavate andmete suhtes.

                     (6)

                     Teadlastel on üha enam vaja juurdepääsu konfidentsiaalsele statistilisele teabele, mis ei võimalda otsest tuvastamist, et analüüsida ja mõista arenguid eri sektorites ja riikides. Seetõttu on tähtis lubada EKP-l ja RKPdel anda teadusuuringute asutustele juurdepääs sellisele detailsele teabele EKPSi tasandil, tagades samal ajal range konfidentsiaalsuse.

                     (7)

                     Et vähendada andmeesitajate aruandluskoormust, võimaldada välja töötada, toota ja levitada kvaliteetset statistikat ning täita kohaselt EKPSi ülesandeid, on vaja lubada Euroopa statistika koostamiseks olemasoleva teabe maksimaalselt kasutamist, sealhulgas konfidentsiaalse statistilise teabe vahetamist EKPSis.

                     (8)

                     Lisaks on tähtis tagada tihe koostöö EKPSi ja Euroopa statistikasüsteemi vahel, eelkõige selleks, et edendada statistilistel eesmärkidel konfidentsiaalse teabe vahetamist nende kahe süsteemi vahel, pidades silmas asutamislepingu artiklit 285 ja EKPSi põhikirja artiklit 5.

                     (9)

                     Euroopa statistikat töötavad välja, toodavad ja levitavad küll EKPS ja Euroopa statistikasüsteem, kuid see toimub erinevates õiguslikes raamistikes, mis kajastavad nende vastavaid juhtimisstruktuure. Käesolevat määrust kohaldatakse seega, ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr (XX) kohaldamist,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
         Artikkel 1
         Määrust (EÜ) nr 2533/98 muudetakse järgmiselt:

                     1.

                     Artikli 1 lõiget 4 muudetakse järgmiselt: sõnad „A lisas määratletud” asendatakse järgmise tekstiga „Nõukogu 25. juuni 1996. aasta määruses (EÜ) nr 2223/96 ühenduses kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta määratletud”.

                     2.

                     Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

                                 a)

                                 Lõige 1 asendatakse järgmisega:
                                 „1.   EKP statistikaaruandluse nõuete täitmiseks on EKP-l õigus riikide keskpankade abiga vastavalt põhikirja artiklile 5.2 koguda vaadeldavalt andmeid esitavalt üldkogumilt statistilist teavet Euroopa statistika väljatöötamiseks, tootmiseks ja levitamiseks EKPS ülesannete täitmiseks vajalikul määral. Eelkõige võib teavet koguda EKP statistikaaruandluse nõuete täitmiseks rahandus- ja finantsstatistika, maksete ja maksesüsteemide statistika, finantsstabiilsuse statistika, maksebilansside ja rahvusvaheliste investeerimispositsioonide statistika valdkondades.”

                                 b)

                                 Lõige 2 asendatakse järgmisega:
                                 „2.   Vaadeldav andmeid esitav üldkogum koosneb järgmistest andmeesitajatest, kui see on vajalik EKP statistikaaruandluse nõuete täitmiseks:

                                             a)

                                             liikmesriigi residendist juriidilised ja füüsilised isikud, kes kuuluvad sektorisse “finantsettevõtted” ESA 95 määratluse kohaselt;

                                             b)

                                             postipangad;

                                             c)

                                             liikmesriigi residendist juriidilised ja füüsilised isikud, kui neil on välispositsioone või nad on teinud välistehinguid;

                                             d)

                                             liikmesriigi residendist juriidilised ja füüsilised isikud, kui nad on emiteerinud väärtpabereid või elektronraha;

                                             e)

                                             osaleva liikmesriigi residendist juriidilised ja füüsilised isikud, kui neil on finantspositsioone teiste osalevate liikmesriikide residentide suhtes või nad on teinud finantstehinguid teiste osalevate liikmesriikide residentidega.”

                     3.

                     Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

                                 a)

                                 Algusse lisatakse järgmine lause:
                                 „EKPSi statistika väljatöötamise, tootmise ja levitamise suhtes kehtivad erapooletuse, objektiivsuse, kutsealase sõltumatuse, kulusäästlikkuse ja statistika konfidentsiaalsuse põhimõtted; samuti aruandluskoormuse vähendamise, ja väljundi kõrge kvaliteedi põhimõtted.”

                                 b)

                                 Lõige a asendatakse järgmisega:

                                             „a)

                                             kasutab võimalikult suures ulatuses olemasolevat statistikat.”

                     4.

                     Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:

                                 a)

                                 Lõige 2 asendatakse järgmisega:
                                 „2.   Ilma et see mõjutaks määruse (EÜ) nr (XX) artikli 20 kohaldamist,

                                             a)

                                             edastatakse EKPSi siseselt konfidentsiaalset statistilist teavet, mis on kogutud vastavalt põhikirja artiklile 5: i) sellisel määral ja sellise detailsusega, mis on vajalik asutamislepingu artiklis 105 sätestatud EKPSi ülesannete täitmiseks või ii) kui edastamine on vajalik statistika tõhusaks väljatöötamiseks, tootmiseks või levitamiseks põhikirja artikli 5 kohaselt või selle kvaliteedi tõstmiseks;

                                             b)

                                             EKP nõukogu võib otsustada EKPSi sisese konfidentsiaalse teabe, mis algselt koguti põhikirja artiklist 5 erinevatel eesmärkidel, kogumise ja edastamise ulatuse ja detailsuse, kui see on vajalik statistika tõhusaks väljatöötamiseks või tootmiseks või selle kvaliteedi tõstmiseks ning see statistika on vajalik EKPSi ülesannete täitmiseks asutamislepingu artikli 105 alusel.”

                                 b)

                                 Lõige 3 asendatakse järgmisega:
                                 „3.   Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr (XX) kohaldamist, teatatakse andmeesitajatele, millistel statistilistel ja muudel halduslikel eesmärkidel võidakse nende esitatud statistilist teavet kasutada. Andmeesitajatel on õigus saada teavet edastamise õigusliku aluse kohta ja võetud kaitsemeetmete kohta.”

                                 c)

                                 Lõige 4 asendatakse järgmisega:
                                 „4.   Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 12 kohaldamist, kasutab EKPS talle edastatud konfidentsiaalset statistilist teavet ainult EKPSi ülesannete täitmiseks, välja arvatud mis tahes järgmisel juhul:

                                             a)

                                             tuvastatav andmeesitaja või füüsiline või juriidiline isik, üksus või filiaal on andnud selgesõnalise nõusoleku kõnealuse statistilise teabe kasutamiseks muudel eesmärkidel;

                                             b)

                                             edastamine toimub Euroopa statistikasüsteemi liikmetele kooskõlas lõikega 11;

                                             c)

                                             teaduslikele uurimisasutustele antakse ligipääs konfidentsiaalsele statistilisele teabele, mis ei võimalda otsest tuvastamist teabe esitanud asutuse eelneva selgesõnalise nõusoleku korral;

                                             d)

                                             RKP puhul, kui kõnealust statistilist teavet kasutatakse usaldusnõuete järelevalve valdkonnas või põhikirjas käsitlemata funktsioonide täitmisel kooskõlas põhikirja artikliga 14.4.”

                                 d)

                                 Lõige 5 asendatakse järgmisega:
                                 „5.   Konfidentsiaalset statistilist teavet võib vahetada EKPSis selleks, et võimaldada teaduslikele uurimisasutustele sellele juurdepääs kooskõlas käesoleva artikli lõikega 3 ja lõike 4 punktiga c.”

                                 e)

                                 Lõige 8 asendatakse järgmisega:
                                 „8.   Käesolevat määrust kohaldatakse, ilma et see piiraks direktiivi 95/46/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) kohaldamist (7)).”;

                                 f)

                                 Lõike 9 kaks viimast lauset asendatakse järgmise lausega:
                                 „EKP määratleb ühtsed eeskirjad ja rakendab miinimumstandardid, et takistada lõigete 1 ja 2 alusel edastatava teabe ebaseaduslikku avaldamist ja loata kasutamist.”

                                 g)

                                 Lisatakse järgmised lõiked 11 kuni 13:
                                 „11.   Ilma et see piiraks riigisiseste sätete kohaldamist, mis reguleerivad käesoleva määrusega hõlmamata konfidentsiaalse statistilise teabe vahetamist, võib edastada konfidentsiaalset statistilist teavet EKPSi liikme, kes selle teabe kogus, ja Euroopa statistikasüsteemi asutuse vahel, kui see edastamine on vajalik Euroopa statistika väljatöötamiseks, tootmiseks või levitamiseks või selle kvaliteedi tõstmiseks EKPSi ja Euroopa statistikasüsteemi vastavates pädevusvaldkondades. Igaks teabe edastamiseks pärast esmast edastamist peab olema selle EKPSi liikme selgesõnaline luba, kes kõnealuse teabe kogus.
                                 12.   Kui konfidentsiaalseid andmeid vahetatakse Euroopa statistikasüsteemi asutuse ja EKPSi liikme vahel, võib neid andmeid kasutada ainult statistilistel eesmärkidel ning neile võib olla juurdepääs ainult statistikaga tegelevatel töötajatel oma konkreetse töövaldkonna piires.
                                 13.   Määruse (EÜ) nr (XX) artiklis 19 osutatud kaitsemeetmeid kohaldatakse seoses kõikide konfidentsiaalsete andmetega, mida vahetatakse Euroopa statistikasüsteemi asutuse ja EKPSi liikme vahel vastavalt lõigetele 11 ja 12 eespool ning määruse (EÜ) nr (XX) artikli 20 lõikele 1a. EKP avaldab igaaastase konfidentsiaalsusaruande meetmete kohta, mida ta on võtnud, tagamaks statistiliste andmete konfidentsiaalsuse.”

                     5.

                     Lisad A ja B jäetakse välja.

               Artikkel 2
         Käesolev määrus jõustub (kuupäev).
         Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.”

      Frankfurt Maini ääres, 15. september 2008

            EKP president

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  EÜT L 318, 27.11.1998, lk 8.

      (2)  EÜT C 246, 6.8.1998, lk 12.

      (3)  EÜT L 310, 30.11.1996, lk 1.

      (4)  „Ühenduse statistika” on osa „Euroopa statistikast”, millele viidatakse määruse (EÜ) nr (XX) Euroopa statistika kohta põhjendustes.

      (5)  ELT C 291, 5.12.2007, lk 1.

      (6)  EÜT L 318, 27.11.1998, lk 8.

      (7)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.


Tähtis õiguslik teade

|

52007SC0290

Soovitus: nõukogu arvamus kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97artikli 9 lõikega 3 Läti ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2006–-2009  /* SEK/2007/0291 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 7.3.2007SEK(2007) 290 lõplikSoovitus:NÕUKOGU ARVAMUSkooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikega 1 Bulgaaria lähenemisprogrammi kohta aastateks 2006–-2009(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. ÜLDINE TAUSTStabiilsuse ja kasvu pakt, mis jõustus 1. juulil 1998, põhineb eesmärgil muuta valitsemissektori rahalised vahendid usaldusväärseks, mis on hindade stabiilsuse ning uute töökohtade loomist soodustava tugeva ja majanduskasvu tingimuste tugevdamise vahend. Pakti reformimisel 2005. aastal tunnistati pakti kasulikkust eelarvedistsipliini kehtestamisel, kuid püüti samas tugevdada selle tõhusust ja majanduslikku mõju ning kindlustada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus.Nõukogu määruses (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta[1], mis moodustab osa stabiilsuse ja kasvu paktist, on sätestatud, et liikmesriigid peavad nõukogule ja komisjonile esitama stabiilsus- ja lähenemisprogrammid ning nende iga-aastased ajakohastatud versioonid (ühisraha kasutusele võtnud liikmesriigid esitavad (ajakohastatud) stabiilsusprogrammid ja ühisraha veel mitte kasutavad liikmesriigid esitavad (ajakohastatud) lähenemisprogrammid).Bulgaaria ühines Euroopa Liiduga 1. jaanuaril 2007 ja esitas oma esimese lähenemisprogrammi 5. jaanuaril 2007. Määruse kohaselt esitab nõukogu komisjoni soovituse põhjal ja pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega programmi kohta oma arvamuse (vt tabel hinnangus käsitletud põhipunktide kohta).2. PROGRAMMI HINDAMISE TAUSTSelleks et luua alus eelarvestrateegia hindamiseks lähenemisprogrammi raames, esitatakse kõnealuses punktis ülevaade viimase kümne aasta majandus- ja eelarvenäitajatest.Bulgaaria on saavutanud kindla makromajandusliku stabiilsuse, mida toetab usaldusväärne riigi rahandus. Majanduskasv on olnud suur ja stabiilne, ligikaudu 5,5% viimastel aastatel, kuid SKT elaniku kohta (arvutatud ostujõu standardi alusel) on 32,9% ning on alla EL 25 keskmise. Seepärast on olulise mahajäämuse tasategemine Bulgaaria jaoks suur väljakutse keskpikas ja pikas perspektiivis. Kuigi tööhõive on pidevalt suurenenud ja töötuse määr on märkimisväärselt vähenenud, jääb tööhõive määr siiski alla ELi keskmise. Vähene oskusteave ja piirkondlikud erinevused pärsivad tööturu paindlikkust, samas kui tööturul suureneb eelkõige kvalifitseeritud tööjõu puudus. Väljaränne ja vähene sündimus on põhjustanud elanikkonna vähenemise ja vananemise. Tööviljakuse keskmine kasv oli suhteliselt madal ajavahemikul 1996–2005, kuid suurenes viimastel aastatel tänu välis- ja kodumaistele investeeringutele ligikaudu 4%-ni. Pärast valuutakomitee süsteemi kehtestamist 1997. aastal, vähenes inflatsioonimäär 1999. aastaks ühekohaliseks, kuid viimastel aastatel on inflatsioonitempo aeglustumise protsess takerdunud. Väga suur laenukoormuse kasv ja suurenev maksebilansi puudujääk, mis on seotud välismaiste otseinvesteeringute olulise suurenemisega, on andnud alust muretsemiseks makromajandusliku stabiilsuse pärast. Alates 1998. aastast valitsemissektori eelarve tasakaalus või ülejäägis hoidmisega on saavutatud eelarve märkimisväärne konsolideerimine. Võla suhe SKTsse on vähenenud 100%-lt SKTst vähem kui 30%-le SKTst. Lisaks on võetud meetmeid, et vähendada demograafiliste muutustega kaasnevat mõju pensionisüsteemile.Hinnangus käsitletud põhipunktid Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 1 (stabiilsusprogrammid) ja artikli 9 lõikele 1 (lähenemisprogrammid) käsitletakse hinnangus järgmisi teemasid: kas programmi aluseks olevad majandusprognoosid on usutavad; kas liikmesriigi esitatud keskpika perioodi eelarve-eesmärk ning sellele suunatud kohandamiskava on asjakohased; kas kõnealuse kohandamiskava järgimiseks võetud ja/või kavandatud meetmed keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks kõnealusel ajavahemikul on piisavad; kas keskpika perioodi eesmärgi saavutamisele suunatud kohandamiskava hindamisel on majanduse tõusuaegadel kohandamine suurem ja langusaegadel väiksem ning kas euroala ja vahetuskursimehhanismis osalevate (ERM II) liikmesriikide puhul on liikmesriik oma keskpika perioodi eesmärgi saavutamisel seadnud sihiks, et eelarve tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal paraneb (ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) 0,5% SKTst aastas; keskpika perioodi eesmärgile suunatud kohandamiskava kindlaksmääramisel (liikmesriikide puhul, kes ei ole seda veel saavutanud) või keskpika perioodi eesmärgist ajutise kõrvalekaldumise lubamisel (liikmesriikide puhul, kes on selle saavutanud) peamiste struktuurireformide rakendamine, millel on pikaajaline kokkuhoidu soodustav mõju (sh võimalikku majanduskasvu suurendades) ning seega tõestatav mõju riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele (tingimusel, et säilitatakse asjakohane kindlusvaru kontrollväärtuse 3% SKTst suhtes ning et eelarveseisund peaks programmiperioodi jooksul taastuma keskpika perioodi eesmärgini), kusjuures eritähelepanu pööratakse pensionireformidele, millega kehtestatakse mitmesambaline süsteem, mis hõlmab kohustuslikku täielikult finantseeritavat pensionisammast; kas liikmesriigi majanduspoliitika on kooskõlas majanduspoliitika üldsuunistega. Programmi makromajanduslike prognooside usutavust hinnatakse komisjoni talituste koostatud 2006. aasta sügise majandusprognoosi põhjal, kasutades ka potentsiaalse SKT ja tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaalu ühiselt kokku lepitud hindamismetoodikat. Majanduspoliitika üldsuunistele vastavust hinnatakse 2005.–2008. aasta integreeritud suunistes sisalduvate riigi rahanduse valdkonnas vastuvõetud majanduspoliitika üldsuuniste põhjal. Hinnangus vaadeldakse ka: võla suhte arengut ja riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse väljavaateid, millele tuleks stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise parandamise kohta esitatud nõukogu 20. märtsi 2005. aasta aruande kohaselt pöörata „eelarveseisundi järelevalves piisavat tähelepanu“. Komisjoni 12. oktoobri 2006. aasta teatises sätestatakse lähenemine pikaajalise jätkusuutlikkuse hindamiseks[2]; vastavust tegevusjuhendile[3], milles on muu hulgas ette nähtud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide ühtne ülesehitus ning ühtsed andmetabelid. |-  Soovitus:NÕUKOGU ARVAMUSkooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikega 1 Bulgaaria lähenemisprogrammi kohta aastateks 2006–-2009EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta[4], eriti selle artikli 9 lõiget 1,võttes arvesse komisjoni soovitust,olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteegaON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:1.  [27. märtsil 2007] vaatas nõukogu läbi Bulgaaria lähenemisprogrammi aastateks 2006–2009.2.  Bulgaaria on saavutanud makromajandusliku stabiilsuse, mida toetab kindel riigi rahandus. Majanduskasv on olnud suur ja stabiilne, suurenedes viimastel aastatel ligikaudu 5,5%ni, kuid ostujõu standardites väljendatud SKT ühe elaniku kohta on 2005. aastal 32,9%, mis on alla EL 25 keskmise. Seepärast on olulise mahajäämuse tasategemine Bulgaaria jaoks suur väljakutse keskpikas ja pikas perspektiivis. Pärast valuutakomitee süsteemi kehtestamist 1997. aastal, vähenes inflatsioonimäär 1999. aastaks ühekohaliseks, kuid viimastel aastatel on inflatsioonitempo aeglustumise protsess takerdunud ning THHI inflatsioon on 2006. aastal 7,3%.3.  Programmi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumiga nähakse ette reaalse SKT jätkuv tugev kasv, mis pisut suureneb 5,9%-lt 2006. aastal keskmiselt 6,1%-le ülejäänud programmiperioodi jooksul. Praeguse teabe põhjal hinnates näib, et kõnealune stsenaarium põhineb usutavatel kasvuprognoosidel. Samas jääb suur maksebilansi puudujääk riskiteguriks keskpikas perspektiivis, eelkõige võttes arvesse, et maksebilansi puudujääk 16% SKTst osutus 2006. aastal prognoositud tasemest 14,1% SKTst oluliselt suuremaks, kuigi võla rahastamine oli täielikult tagatud välismaiste otseinvesteeringute sissevooluga. Programmis kavandatud inflatsiooniprognoosid näivad realistlikud.4.  Komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoosis hinnatakse valitsemissektori eelarve ülejäägiks 2006. aastal 3,3% SKTst, samas kui 2005. aasta detsembri ühinemiseelses majandusprogrammis oli eesmärk tasakaalustada eelarve ja lähenemisprogrammis kavandati eelarve ülejäägiks 3,2% SKTst. Oluliselt parema eelarvetulemuse põhjus on prognoositust suuremad tulud, mis on tingitud ühinemiseelse majandusprogrammiga ette nähtud konservatiivsest tuluprognoosist, suuremast SKT kasvust ja paranenud maksulaekumisest. Võrreldes ühinemiseelses majandusprogrammis prognoosituga vähenevad kulud 1% võrra SKTst, mis on peamiselt tingitud väiksematest jooksvatest kuludest.5.  Lähenemisprogrammiga ettenähtud keskpika perioodi eelarvestrateegia eesmärk on säilitada valitsemissektori eelarve ülejääk vahemikus 0,8–1,5% SKTst, millega tagatakse makromajanduslik stabiilsus ja riigi rahanduse jätkusuutlikkus. 2007. aastal kavandatakse oluliselt leebemat eelarvepoliitikat, mistõttu eelarve ülejääk väheneb 3,2%-lt SKTst 2006. aastal 0,8%-le SKTst 2007. aastal. Valitsemissektori eelarve ülejääk suureneb 2008. ja 2009. aastal taas ja stabiliseerub 1,5% tasemel SKTst. Kuigi intressikulud langevad ligikaudu 0,25% SKTst programmiperioodi jooksul, prognoositakse esmase ülejäägi vähenemist 4,5%-lt SKTst 2006. aastal 2,25%-le SKTst 2007. aastal, misjärel esmane ülejääk suureneb taas ligikaudu 2,75%-le SKTst 2008. ja 2009. aastal. Leebem eelarvepoliitika 2007. aastal tuleneb peaaegu eranditult kulude kasvust. Prognoositakse kulude suurenemist 2,75% võrra SKTst, millest ainult osa (ligikaudu 0,75% SKTst) kärbitakse taas 2008. aastal. Prognoositud kulude kasv 2007. aastal tuleneb peamiselt „muude kulude“ (+2,5% SKTst) ja toetuste (+0,5% SKTst) suurenemisest. „Muude kulude“ suurenemine hõlmab Bulgaaria panust ELi eelarvesse (1,25% SKTst), ELi struktuurifondide rahastatavate projektidega seotud kulude kasvu (1,25% SKTst), mida tasakaalustab ELi toetustest saadav suurem tulu, ning „muude jooksvate kulude“ suurenemist (1% SKTst). Ettevõtte ja üksikisiku tulumaksu kavandatud vähendamine 2007. aastal prognoositakse peaaegu täielikult kompenseerida parema maksulaekumise määraga. Sellest tulenevalt jäävad kogutulud programmiperioodi jooksul stabiilseks (protsent SKTst). Programmis märgitakse, et kuigi 2007. aasta eelarvega nähakse ette valitsemissektori eelarve ülejääk 0,8% SKTst, on eelarve täitmisel tegelik eesmärk saavutada suurem ülejääk 2% SKTst. See oleks võimalik saavutada eelarveseaduse sätete alusel, mille kohaselt lubatakse kulutada 10% eelarves kavandatud jooksvatest esmastest kuludest ainult juhul, kui maksebilansi puudujääk täiendavalt ei suurene. Võrreldes 2005. aasta ühinemiseelse majandusprogrammiga on eelarve-eesmärke korrigeeritud märkimisväärselt ülespoole, kajastades tulude olulist ülelaekumist 2006. aastal ja selle ülekanduvat mõju järgmistel aastatel ning pisut soodsamaid majanduskasvu väljavaateid.6.  Ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatav struktuurne tasakaal (s.t tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed) peaks kava kohaselt vähenema ligikaudu 3,25%-lt SKTst 2006. aastal 1%-le SKTst 2007. aastal ja seejärel taas suurenema 2%-le SKTst 2008. ja 2009. aastal. Kui 2007. aastal saavutatakse eelarve täitmisel üle 2% suurune ülejääk SKTst, oleks kohandamine lihtsam. Programmis esitatud eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärk on struktuurne tasakaal, mida kavatsetakse suures osas säilitada kogu programmiperioodi jooksul. Kuna keskpika perioodi eesmärk on alammäärast (eelarvepuudujääk hinnanguliselt ligikaudu 1,25% SKTst) ambitsioonikam, peaks selle saavutamine võimaldama saavutada ka kindlusvaru tagamise eesmärgi ülemäärase puudujäägi tekkimise puhuks. Keskpika perioodi eesmärk on ambitsioonikam, kui võiks eeldada pikaajalises plaanis võlasuhet ja potentsiaalset keskmist SKT kasvu arvestades.7.  2007. aasta eelarvetulemus võib osutuda paremaks kui programmis prognoositud, samas kui 2008. ja 2009. aasta eelarveprognooside riskid on üldiselt tasakaalustatud. Võttes arvesse eelarve-eesmärkide täitmisega seotud häid kogemusi ja 2007. aasta eelarveseaduse sätteid, millega piiratakse eelarve täitmise ajal kulusid, näib 2007. aasta eelarve suurem ülejääk realistlik, kuigi 2007. aasta tuluprognoos sisaldab teatavaid riske, kuna parem maksuseaduse nõuete täitmine ja suurem maksulaekumise määr ei pruugi kompenseerida maksude vähendamist. Kuigi alates 2008. aastast ei ole esitatud andmeid kohandamisstrateegia kohta, näivad eelarve-eesmärgid kuni programmiperioodi lõpuni üldiselt usaldusväärsed, tingimusel et 2007. aastal saavutatakse prognoositavast paremad eelarvetulemused.8.  Käesoleva riskianalüüsi alusel tundub, et programmi eelarvealaseid põhimõtteid järgides saavutatakse keskpika perioodi eesmärgid suures osas programmiperioodi jooksul. Lisaks tagatakse sellega piisav stabiilsusvaru tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral, et ei ületataks puudujäägiläve 3% SKTst kogu programmiperioodi jooksul. Programmis kohaldatavad rahanduspoliitika põhimõtted võivad majanduslikult soodsal 2007. aastal osutuda protsükliliseks. See ei ole täielikult kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga. Majanduslikult soodsat aega eeldatakse eelkõige 2007. aastal, kui lähenemisprogrammi kohaselt kavandatakse struktuurse puudujäägi vähenemine 2,25% võrra SKTst ja komisjoni talituste 2006. aasta sügise prognoosi kohaselt 1,5% võrra SKTst.9.  Arvestuste kohaselt moodustas valitsemissektori koguvõlg 2006. aastal 25,25% SKTst, mis on märgatavalt väiksem kui asutamislepingus sätestatud kontrollväärtus 60% SKTst. Programmiga nähakse ette, et võlasuhe väheneb programmiperioodi jooksul 4 protsendipunkti võrra.10.  Kuna Bulgaaria kohta puuduvad elanikkonna vananemisega seotud kulude pikaajalised prognoosid, mis koostatakse majanduspoliitika komitee ja komisjoni väljatöötatud ühiste makromajanduslike eelduste alusel ning mis teiste liikmesriikide puhul on kättesaadavad, ei ole võimalik hinnata elanikkonna vananemise mõju Bulgaarias võrreldaval ja kindlal alusel. Elanikkonna vananemisega seotud olulist mõju kuludele ei tohiks riigi praegust demograafilist olukorda arvesse võttes .siiski jätta arvestamata. Esialgne, suure struktuurse ülejäägiga eelarveseisund aitab märkimisväärselt kaasa võla stabiliseerimisele, enne kui võetakse arvesse vananemise pikaajalist mõju eelarvele. Suurte esmaste ülejääkide säilitamisega keskpika perioodi jooksul vähendatakse riske riigi rahanduse jätkusuutlikkusele.11.  Programmi eelarvestrateegia on osaliselt kooskõlas 2005.–2008. aasta integreeritud suunistes sisalduvate majanduspoliitiliste üldsuunistega. 2007. aastal kohaldatavad rahanduspoliitilised põhimõtted on protsüklilised majanduslikult soodsal ajal ja võivad veelgi suurendada maksebilansi olemasolevat suurt puudujääki. Kuigi on astutud samme, et parandada pensionisüsteemi pikaajalist jätkusuutlikkust, on esitatud väga vähe konkreetseid meetmeid, millega tõhustada riiklikke kulutusi eelkõige tervishoiusektoris, kus on olnud korduvalt probleeme kulutuste jälgimise ja kontrolliga ning pakutavate teenuste kvaliteediga.12.  Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis sätestatud andmenõuetega esineb programmis kohustuslike andmete ja vabatahtlike andmete osas puudujääke[5].Üldine järeldus on, et keskpika perioodi eelarveseisund on kindel ja eelarvestrateegia on näide stabiilsuse ja kasvu paktiga kooskõlas olevast rahanduspoliitikast. Eelarveülejäägi kavandatud vähendamisel majanduslikult soodsal 2007. aastal võib siiski olla protsükliline mõju rahanduspoliitikale ja võib suurendada olemasolevat maksebilansi puudujääki.Arvestades eespool esitatud hinnangut, kutsutakse Bulgaariat üles:i) saavutama 2007. aastal kavandatust suurem eelarveülejääk ja säilitama seejärel kindla eelarveseisundi, et tugevdada makromajanduslikku stabiilsust ja piirata suurt maksebilansi puudujääki;ii) täiendavalt tõhustama riiklikke kulutusi, eelkõige tervishoiusüsteemi reformimise kaudu.Põhiliste makromajanduslike ja eelarveliste prognooside võrdlus 12 Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe põhjal. |3Tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal (nagu eelmistes ridades), v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. |4 Programmiga ei ole ette nähtud ühekordseid ega muid ajutisi meetmeid. |5 Komisjoni talituste 2006. aasta sügise prognoosiga ei ole ette nähtud ühekordseid ega muid ajutisi meetmeid. |6Vastavalt prognoositud potentsiaalsele kasvule, mis on hinnanguliselt 5,8%, 6,3%, 6,4% ja 6,7% vastavalt aastatel 2005–2008. |[1] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Kõik käesolevas tekstis osutatud dokumendid on kättesaadavad järgmisel veebilehel:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile – Riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus Euroopa Liidus (12.10.2006, KOM(2006) 574), ning Euroopa Komisjoni majanduse ja rahanduse peadirektoraat (2006) „Riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus Euroopa Liidus“, European Economy nr 4/2006.[3] „Täpsustused stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise kohta ning suunised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta“, mille on kinnitanud majandus- ja rahandusministrite nõukogu, 11.10.2005.[4] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Käesolevas tekstis osutatud dokumendid asuvad veebilehel:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[5] Eelkõige ei ole esitatud töötunde käsitlevaid tööturuandmeid ja teatavat teavet pikaajalise jätkusuutlikkuse kohta.


title: Komisjoni soovitus, 11. august 2006 , isoleerimiskavade kohta, et piirata Diabrotica virgifera Le Conte’i edasist levikut ühenduse piirkondades, kus selle esinemist on kinnitatud

text:
               17.8.2006

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 225/30

      KOMISJONI SOOVITUS,
   11. august 2006,
   isoleerimiskavade kohta, et piirata Diabrotica virgifera Le Conte’i edasist levikut ühenduse piirkondades, kus selle esinemist on kinnitatud
   (2006/565/EÜ)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 211 teist taanet,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni 24. oktoobri 2003. aasta otsuses 2003/766/EÜ erakorraliste meetmete kohta Diabrotica virgifera Le Conte’i (edaspidi “organism”) leviku takistamiseks ühenduses (1) on sätestatud maisikasvatuspiirangud piirkondades, kus varem teadaolevalt organismi ei esinenud, kuid kust on leitud organismi, samuti piirkondades, kus organism juba esineb.

               (2)

               Vastavalt otsuse 2003/766/EÜ artikli 4a lõikele 2 võivad liikmesriigid rakendada nakatunud vööndites ja nende läheduses igal aastal isoleerimiskavu, et piirata organismi levikut nakatunud vöönditest piirkondadesse, kus organismi ei esine.

               (3)

               Kõnealuste isoleerimiskavade jaoks kooskõlastatud lähenemisviisi väljatöötamiseks tuleks ette näha tehnilised suunised.

               (4)

               Isoleerimiskavad peaksid põhinema usaldusväärsetel teaduslikel põhimõtetel, organismi bioloogilistel omadustel, nakatumise ulatusel ning asjaomaste liikmesriikide maisikasvatussüsteemidel.

               (5)

               Tehniliste suuniste väljatöötamisel on võetud arvesse liikmesriikide vastutavate ametiasutuste tööd ja kogemusi seoses organismi tõrjega.

               (6)

               Käesoleva soovitusega ette nähtud tehnilised suunised on kooskõlas alalise taimetervise komitee arvamusega,

         SOOVITAB JÄRGMIST:

               1.

               Otsuse 2003/766/EÜ artikli 4a lõikes 1 osutatud nakatunud vööndite täpne piiritlemine peaks põhinema usaldusväärsetel teaduslikel põhimõtetel, organismi bioloogilistel omadustel, nakatumise ulatusel ning asjaomaste liikmesriikide maisikasvatussüsteemidel.
               Nakatunud vööndite piiritlemine tuleks läbi vaadata, kui vähemalt kahel järjestikusel aastal on otsuse 2003/766/EÜ artiklis 2 osutatud uuringutel saadud samalaadseid tulemusi organismi esinemise või puudumise kohta.

               2.

               Otsuse 2003/766/EÜ artikli 4a lõikes 2 osutatud isoleerimiskavade rakendamisel peaksid liikmesriigid arvestama järgmisi põhimõtteid.

                           a)

                           Meetmed, millega piiratakse organismi levikut nakatunud vöönditest piirkondadesse, kus organismi ei esine (edaspidi “isoleerimismeetmed”). Need tuleks kehtestada vööndis (edaspidi “isoleerimisvöönd”), mis peaks ulatuma vähemalt 10 km nakatunud vööndisse ja vähemalt 30 km nakatumata vööndisse.
                           Isoleerimisvööndis peaks liikmesriigid tagama, et maisipõldudel

                                       —

                                       kasutatakse sellist külvikordade süsteemi, mille puhul maisi kasvatatakse kahe järjestikuse aasta jooksul üksnes ühel korral, või

                                       —

                                       kasutatakse sellist külvikordade süsteemi, mille puhul võib maisi kasvatada kolme järjestikuse aasta jooksul kahel korral ning organismi arengut käsitlevale kohalikule ennustussüsteemile toetudes külvatakse vähemalt ühel korral neist maisi üksnes pärast vastsete ilmumist, või

                                       —

                                       kasutatakse sellist külvikordade süsteemi, mille puhul võib maisi kasvatada kolme järjestikuse aasta jooksul kahel korral, iga kord koos tõhusate insektitsiididega täiskasvanud organismide vastu või koos mis tahes muude meetmete või tõrjega, mille tulemuseks on samalaadne organismi tõrje tase.

                           b)

                           Meetmed, mis põhinevad kogu piirkonda hõlmaval kahjuritõrjel ülejäänud nakatunud vööndis, et vähendada organismi edasise leviku võimalusi ning tagada säästev maisitootmine (edaspidi “tõkestusmeetmed”).

                           c)

                           Organismi esinemist isoleerimisvööndi nakatumata osas tuleks intensiivselt kontrollida, kasutades asjakohaseid feromoonpüüniseid, võttes arvesse kohalikke olusid ning isoleerimisvööndi omadusi.

      Brüssel, 11. august 2006

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Markos KYPRIANOU

      (1)  ELT L 275, 25.10.2003, lk 49. Otsust on muudetud otsusega 2006/564/EÜ (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 28).


title: Nõukogu soovitus, 12. juuli 2011 , milles käsitletakse Läti 2011. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Läti ajakohastatud lähenemisprogrammi (2011–2014) kohta

text:
               21.7.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 215/8

         NÕUKOGU SOOVITUS,
   12. juuli 2011,
   milles käsitletakse Läti 2011. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Läti ajakohastatud lähenemisprogrammi (2011–2014) kohta
   2011/C 215/03
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,
   võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 3,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,
   võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,
   võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,
   pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Nõukogu võttis 20. jaanuaril 2009 vastu otsuse 2009/290/EÜ (2) anda Lätile kolmeks aastaks keskmise tähtajaga rahalist abi vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 143. Otsusele lisatud vastastikuse mõistmise memorandumis, mis allkirjastati 28. jaanuaril 2009, ja selle hilisemates lisades on ette nähtud majanduspoliitilised tingimused, mille alusel finantsabi antakse. Otsust 2009/290/EÜ muudeti nõukogu otsusega 2009/592/EÜ (3). Vastastikuse mõistmise memorandumi viimane lisa allkirjastati juunis 2011.

               (2)

               Euroopa Ülemkogu nõustus 26. märtsil 2010 komisjoni ettepanekuga käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia – Euroopa 2020. aasta strateegia –, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

               (3)

               Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta; (4) mõlemaid dokumente koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.

               (4)

               Komisjon võttis 12. jaanuaril 2011 vastu esimese iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt Euroopa 2020. aasta strateegiale tähistab ELi majanduse juhtimise uue tsükli ja majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise esimese Euroopa poolaasta algust.

               (5)

               Euroopa Ülemkogu kiitis 25. märtsil 2011 heaks eelarve konsolideerimise ja struktuurireformide prioriteedid (kooskõlas nõukogu 15. veebruari ja 7. märtsi 2011. aasta järelduste ning komisjoni iga-aastase majanduskasvu analüüsiga). Ülemkogu rõhutas vajadust pidada esmatähtsaks eelarve usaldusväärsuse ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse taastamist, tööturureformide abil töötuse määra vähendamist ning uute jõupingutuste tegemist majanduskasvu toetamiseks. Ta kutsus liikmesriike üles viima neid prioriteete ellu konkreetsete meetmete abil, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse.

               (6)

               Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 25. märtsil 2011 üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse. Läti lähenemisprogramm ja riiklik reformikava sisaldavad üldist viidet laiendatud euroala paktile. Euroopa Ülemkogule 17. mail 2011 saadetud kirjas tõstetakse esile lähenemisprogrammis ja reformikavas sisalduvaid konkreetseid kohustusi ja meetmeid 2011. aastal, mis on kooskõlas laiendatud euroala pakti eesmärkidega.

               (7)

               Läti esitas 29. aprillil 2011 oma 2011. aastal ajakohastatud lähenemisprogrammi aastateks 2011–2014 ja 2011. aasta riikliku reformikava. Vastastikuse seose arvessevõtmiseks hinnati lähenemisprogrammi ja reformikava üheaegselt.

               (8)

               Läti majandus kasvas 2000.–2007. aastal kiiremini kui muude ELi liikmesriikide majandus, kajastades lähenemisperspektiive, väliskapitali sissevoolu ja väga suurt tarbimisnõudlust. Majandus kuumenes siiski üle ja seda osaliselt ekspansiivse makromajanduspoliitika tõttu. Tekkis märkimisväärne tasakaalustamatus, mida ilmestab jooksevkonto puudujääk 22,3 % SKPst 2007. aastal ja 13,1 % SKPst 2008. aastal, mille järel tabas riiki 2008.–2009. aastal kõige suurem majanduslangus kogu ELis. SKP reaalkasv kahanes selle ajavahemiku jooksul 25 % võrra tippväärtusest, sest sisenõudluse kokkukuivamist võimendas üleilmse kaubanduse järsk langus. Läti tööhõive määr, mis varem oli üks ELi kõrgemaid (75,8 % 2008. aastal), langes 10 protsendipunkti võrra ja riigi rohkem kui 18 %-line töötuse määr on praegu üks ELi kõrgemaid. Valitsemissektori eelarve puudujääk oli 2009. aastal 9,7 %, kuid tänu konsolideerimismeetmetele vähenes see 2010. aastaks 7,7 %-ni. Selle tulemuse taga on märkimisväärsed finantssektori stabiliseerimismeetmed, mille maht ulatus 2009. aastal 1,1 %-ni ja 2010. aastal 2,3 %-ni SKPst.

               (9)

               Võttes aluseks määruse (EÜ) nr 1466/97 kohase ajakohastatud lähenemisprogrammi hinnangu, on nõukogu arvamusel, et lähenemisprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik, ehkki 2011. aasta inflatsioon võib olla alaprognoositud. Lähenemisprogrammi keskpika perioodi eelarvestrateegia eesmärk on vähendada valitsemissektori eelarve puudujääki allapoole kontrollväärtust 3 % nõukogu 7. juuli 2009. aasta soovituses sätestatud tähtajaks. Arvestades meetmeid, mida on rakendatud alates soovitusest kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk, ja ajakohastatud lähenemisprogrammis osutatud täiendavat konsolideerimist, on 2011.–2012. aastaks kavandatud eelarve kohandamine nõutavaga kooskõlas. Stardipositsiooni arvestades ei ole lähenemisprogrammiga ette nähtud keskpika perioodi eesmärgi saavutamist programmiperioodi lõpuks, samal ajal kui kavandatud eelarve kohandamine keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamist võiks kiirendatud hoo sisse saada 2013. aastal. Lähenemisprogrammis kavandatud eelarve konsolideerimine tugineb peamiselt kuludele. Eelarve-eesmärgid ei pruugi täituda, sest lähenemisprogrammis ei ole esitatud täielikku teavet seatud eesmärkide saavutamiseks võetavate meetmete kohta. Need meetmed tuleks esitada järgnevates eelarvetes. Riigi rahanduse jätkusuutlikkust ähvardavaid riske aitaks vähendada keskpika perioodi esmase puudujäägi vähendamine vastavalt lähenemisprogrammis kavandatule.

               (10)

               Komisjon on hinnanud lähenemisprogrammi ja riiklikku reformikava. Komisjon on võtnud arvesse mitte üksnes nende asjakohasust Läti fiskaal- ja sotsiaal-majandusliku poliitika jätkusuutlikkuse, vaid ka ELi eeskirjadele ja suunistele vastavuse seisukohast, pidades silmas vajadust tugevdada ELi majanduse üldjuhtimist ELi tasandi panuse lisamise kaudu tulevastesse siseriiklikesse otsustesse. Asjaomast tausta silmas pidades rõhutab komisjon tungivat vajadust rakendada kavandatud meetmeid vastavalt nõukogu otsusele 2009/290/EÜ,

         SOOVITAB LÄTILE JÄRGMIST:
   rakendada meetmeid vastavalt otsusele 2009/290/EÜ, mida on muudetud otsusega 2009/592/EÜ ja mida on täiendavalt täpsustatud 20. jaanuari 2009. aasta vastastikuse mõistmise memorandumis ja selle hilisemates lisades, eelkõige viimases, 7. juuni 2011. aasta lisas.

      Brüssel, 12. juuli 2011

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

      (2)  ELT L 79, 25.3.2009, lk 39.

      (3)  ELT L 202, 4.8.2009, lk 52.

      (4)  Kehtivus 2011. aastal tagatud nõukogu 19. mai 2011. aasta otsusega 2011/308/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 138, 26.5.2011, lk 56).


               9.3.2016

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 93/186

         P7_TA(2013)0382
   ELi Valgevene-poliitika
   Euroopa Parlamendi 12. septembri 2013. aasta soovitus nõukogule, komisjonile ja Euroopa välisteenistusele Valgevene suhtes kohaldatava ELi poliitika kohta (2013/2036(INI))
   (2016/C 093/30)

      Euroopa Parlament,

               —

               võttes arvesse oma 26. oktoobri 2012. aasta resolutsiooni olukorra kohta Valgevenes pärast 23. septembri 2012. aasta parlamendivalimisi (1),

               —

               võttes arvesse oma 29. märtsi 2012. aasta resolutsiooni olukorra kohta Valgevenes (2),

               —

               võttes arvesse oma 12. mai 2011. aasta resolutsiooni Valgevene kohta (3),

               —

               võttes arvesse oma 20. jaanuari 2011. aasta resolutsiooni olukorra kohta Valgevenes (4),

               —

               võttes arvesse oma 12. septembri 2012. aasta resolutsiooni nõukogu aastaaruande kohta Euroopa Parlamendile ühise välis- ja julgeolekupoliitika kohta (5),

               —

               võttes arvesse oma 14. detsembri 2011. aasta resolutsiooni Euroopa naabruspoliitika läbivaatamise kohta (6),

               —

               võttes arvesse idapartnerluse kodanikuühiskonna foorumi riikliku platvormi konverentsi 1. juuni 2013. aasta resolutsiooni,

               —

               võttes arvesse oma 7. aprilli 2011. aasta resolutsiooni Euroopa naabruspoliitika idamõõtme läbivaatamise kohta (7),

               —

               võttes arvesse idapartnerluse 2009. aasta tippkohtumisel vastu võetud Praha deklaratsiooni,

               —

               võttes arvesse välisasjade nõukogu 15. oktoobri 2012. aasta järeldusi ja nõukogu 6. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1014/2012 (8), milles käsitletakse piiravaid meetmeid Valgevene suhtes,

               —

               võttes arvesse kodukorra artiklit 97,

               —

               võttes arvesse väliskomisjoni soovitust (A7-0261/2013),

               A.

               arvestades, et Valgevenes ei ole alates 1994. aastast korraldatud rahvusvahelistele standarditele vastava valimisseaduse kohaseid vabu ja õiglasi valimisi;

               B.

               arvestades, et 1996. aasta põhiseadusreformiga kaotati sisuliselt võimude lahususe põhimõte ja sellest ajast alates ei ole poliitiline opositsioon enam poliitilistes institutsioonides esindatud ega osale riigi poliitika kujundamisel ja elluviimisel;

               C.

               arvestades, et selle aja jooksul on süstemaatiliselt ja massiliselt rikutud inimõigusi ja põhivabadusi, eriti sõna-, ühinemis- ja kogunemisvabadust;

               D.

               arvestades, et 1997. aastal peatas Euroopa Ülemkogu partnerlus- ja koostöölepingu ratifitseerimise ning kaubanduse vahelepingu, mistõttu reguleeritakse ELi ja Valgevene suhteid endiselt 1989. aasta kaubandus- ja koostöölepinguga;

               E.

               arvestades, et ELi ja Valgevene suhted hoogustusid ajavahemikul 2008–2010, kui Valgevene näitas üles tahet arendada ELiga konstruktiivseid sidemeid ning täheldati ka teatavaid edusamme kodanikuühiskonna, opositsiooni ja vaba ajakirjanduse paremate tegutsemistingimuste saavutamisel; arvestades, et 2010. aasta presidendivalimistele järgnenud karmid võtted ning repressiivsem poliitika (näiteks presidendikandidaatide vahistamine ja massilised arreteerimised, poliitilise alatooniga kriminaalsüüdistuste esitamine opositsiooni esindajate vastu ning inimõiguste kaitsjate ja sõltumatu ajakirjanduse vastu suunatud repressioonide laine) tõid kaasa nende suhete olulise halvenemise;

               F.

               arvestades, et Valgevene ametivõimud eiravad ELi üleskutseid järgida rahvusvaheliselt kokku lepitud demokraatlikke norme ning viivad ellu ja suruvad Valgevene rahvale peale eneseisolatsiooni poliitikat;

               G.

               arvestades, et Euroopa Parlament ei tunnusta Valgevene parlamendi õiguspärasust; arvestades, et eelmisel kümnendil külastas Valgevenet ainult üks Euroopa Parlamendi ametlik delegatsioon (2010);

               H.

               arvestades, et 70 % Valgevene elanikkonnast soovib riigis muutusi; arvestades, et osa elanikkonnast on siiski arvamusel, et märkimisväärsed muutused tooksid alguses kaasa elatustaseme languse (9);

               I.

               arvestades, et demokraatiale üleminek oleks ilmselt tõenäolisem, kui valitseva eliidi reformimeelsem osa reformid läbi viiks; arvestades, et protsessi peamised edasiviijad peaksid siiski olema kodanikuühiskonna organisatsioonid ja erasektori ettevõtjad;

               J.

               arvestades, et Valgevene ametivõimudega ülalnimetatud tingimusele vastava järjepideva poliitilise dialoogi loomise tulemus peaks olema kodanikuühiskonna ja opositsiooni kaasamine paljude sidusrühmade vahelisse arutellu ja reformide elluviimisse;

               K.

               arvestades, et idapartnerluse tippkohtumisest Vilniuses võib saada järjekordne hea võimalus ELi–Valgevene suhete tingimuslikuks ja järkjärguliseks parandamiseks, eeldusel et kõik poliitvangid vabastatakse ja nende endine seisund taastatakse;

               L.

               arvestades, et pärast seda vaadati ELi piiravad meetmed läbi ja neid laiendati (praegu on sanktsioonid kehtestatud 242 üksikisikule ja 30 üksusele), samal ajal keelavad Valgevene ametivõimud aga jätkuvalt teatavatel poliitikutel, ametnikel (sh rahvusvaheliste organisatsioonide esindajatel), ajakirjanikel ja kodanikuühiskonna esindajatel riiki siseneda;

               M.

               arvestades, et ühtse strateegia ja tegevuskava väljatöötamiseks tehtavad suuremad jõupingutused võiksid aidata saavutada poliitilise opositsiooni eesmärke; arvestades, et konkreetsed meetmed, nagu 2014. aastal toimuvate kohalike valimiste ühisnimekirjad, ühise poliitilise programmi koostamine või ühise kandidaadi esitamine 2015. aastal toimuvateks presidendivalimisteks, on sellest seisukohast positiivsed suundumused;

               N.

               arvestades, et 2012. aastal alustati Valgevene ühiskonnaga ajakohastamise teemalist Euroopa dialoogi ning see on mõjunud positiivselt konstruktiivse arutelu alustamisele Valgevene ühiskonnas riigile vajalike reformide üle ja suurendanud teadlikkust ELi kohta; arvestades, et kõnealuse dialoogi käsitust, eesmärki, strateegiat, piisavat rahastamist ja juhtimisstruktuuri on sellegipoolest vaja edasi arendada, samuti on seda vaja paremini kooskõlastada idapartnerluse algatustega;

               O.

               arvestades, et idapartnerluse kodanikuühiskonna foorumi riiklik platvorm on ELi tähtis ja usaldusväärne partner ning ainulaadne kanal Valgevene rahvaga suhtlemiseks;

               P.

               arvestades, et Valgevenes on endiselt poliitvange (10), teiste seas näiteks inimõiguste kaitsja ja Sahharovi auhinna nominent Ales Bialiatski, kes on kannatanud ränga vaimse ja kehalise piinamise käes (sh surmaähvardused, põhjendamatud üleviimised, ebarahuldav tervishoid ja pereliikmetega kohtumise keeld); arvestades, et ELi ja Valgevene suhete normaliseerumise peamine eeltingimus on kõikide poliitvangide vabastamine ja nende poliitiline rehabiliteerimine ning edusammud riigi rahvusvaheliste kohustuste täitmisel ja põhiliste inimõiguste, õigusriigi põhimõtte ja demokraatlike vabaduste austamisel;

               Q.

               arvestades, et poliitilise tagamõttega vahistamiste koguarvu vähenemine (inimõiguste keskuse Viasna andmetel toimus neid 2011. aastal 868 ja 2012. aastal 235) on tingitud repressiivsest õhkkonnast ja hirmutamisest;

               R.

               arvestades, et hiljutised piiravad seadusemuudatused on toonud kaasa täiendavad repressioonid kodanikuühiskonna, sh inimõiguste kaitsjate, sõltumatu meedia ja kaitseadvokaatide vastu; arvestades, et inimõiguste ja põhivabaduste üldine olukord on äärmiselt kahetsusväärne ning põhjustab jätkuvalt suurt muret, nagu on toonitatud ka Valgevenega tegeleva ÜRO eriraportööri 2013. aasta aruandes; arvestades, et Valgevene ametivõimude huvipuudus rahvusvahelise üldsuse üleskutsete vastu halvendab suhteid ELiga veelgi ning suurendab Valgevene süvenevat eraldumist;

               S.

               arvestades, et 2012. aastal võtsid Valgevene võimud vastu seadusemuudatused, mille alusel sai KGB laialdased õigused sunnimeetmete vabaks kasutamiseks; arvestades, et uue seaduse kohaselt võivad julgeolekujõud tungida piiranguteta inimeste korteritesse ning vahistada ja pidada kinni nii Valgevene kodanikke kui ka diplomaate ja rahvusvaheliste organisatsioonide esindajaid, kelle suhtes kehtib diplomaatiline puutumatus; arvestades, et selle seaduse sätetega vabastatakse KGB agendid ühtlasi kogu õiguslikust vastutusest nende põhjustatud kehavigastuste eest; arvestades, et Valgevene eriüksustele on antud ulatuslikud volitused meeleavalduste laialiajamiseks;

               T.

               arvestades, et 2011. aasta lõpus muudeti massikogunemisi käsitlevat seadust nii, et massimeeleavalduste korraldamist on võimalik karistada avaliku korra rikkumisena; arvestades, et massimeeleavalduste korraldajad on kohustatud esitama võimudele teabe oma rahastamisallikate kohta;

               U.

               arvestades, et 2011. aastal kuulutati välistoetuste vastuvõtmine kuriteoks ja samal ajal laiendati riigireetmise mõistet, nii et võimuorganitel on nüüd võimalus alustada kriminaalmenetlust selliste organisatsioonide ja isikute vastu, keda rahastatakse välismaalt või kes osalevad rahvusvahelistel üritustel;

               V.

               arvestades, et 2012. aastal keeldus Valgevene justiitsministeerium registreerimast 19 valitsusvälist organisatsiooni ja kahte erakonda, kusjuures Valgevenes jätkub registreerimata organisatsioonide liikmete hirmutamine, ahistamine ja tagakiusamine;

               W.

               arvestades, et Valgevene on ainus Euroopa riik, kus kohaldatakse surmanuhtlust; arvestades, et süüdimõistetu peret ja üldsust ei teavitata hukkamise kuupäevast, surnukeha ei anta matmiseks üle tema sugulastele ja neile ei öelda ka matmispaiga asukohta;

               X.

               arvestades, et 2012. aastal hukati kaks inimest, kuigi nende kohtuprotsess ei vastanud õiglase kohtupidamise kriteeriumidele; arvestades, et üle pika aja ei määratud 2012. aastal mitte kellelegi surmanuhtlust, kuid 2013. aastal on seda siiski juba uuesti tehtud;

               Y.

               arvestades, et olukorda Valgevenes iseloomustab usaldamatus kohtuvõimu vastu, mis on tingitud selle vähesest sõltumatusest ja poliitilise alatooniga otsustest;

               Z.

               arvestades, et Valgevene on ainus idapartnerlusega hõlmatud riik, kus ei ole veel rajatud ametlikku inimõigustega tegelevat institutsiooni;

               AA.

               arvestades, et tsensuur on Valgevenes tõsine poliitiline probleem;

               AB.

               arvestades, et Piirideta Ajakirjanike maailma ajakirjandusvabaduse indeksi alusel tõusis Valgevene 2013. aastal 179 riigi pingereas 168. kohalt 157. kohale, kuid idapartnerlusega hõlmatud riikidest on ta endiselt madalaimal kohal (Aserbaidžaan (156), Ukraina (126), Gruusia (100), Armeenia (74) ja Moldova (55));

               AC.

               arvestades, et praegu on juurdepääs sõltumatutele tele- ja raadiokanalitele ning sõltumatule trükimeediale kehv ja teabe kättesaadavust kontrollib riigimeedia;

               AD.

               arvestades, et ajakirjandusvabaduse olukord Valgevenes on lubamatult halb, eelkõige selle tõttu, et ajakirjanikke ahistatakse ja neil keelatakse riigist lahkuda, ringhäälingu ja internetivabaduse valdkonnas on kehtestatud piiravad seadused ning sõltumatute ajakirjanike suhtes kasutatakse valikulist kohtumõistmist, mille tõenduseks on kolm 2012. aasta suvel alustatud kriminaalasja;

               AE.

               arvestades, et 2012. aasta jooksul ei lubatud vähemalt 15 aktivistil ja ajakirjanikul valeväidete alusel Valgevenest lahkuda;

               AF.

               arvestades, et enam kui poolel Valgevene elanikest on juurdepääs internetile; arvestades, et e-meedia pakub uusi ulatuslikumaid juurdepääsuvõimalusi sõltumatule ajakirjandusele, kuigi mõned opositsioonilised veebisaidid on valitsus- ja haridusasutustes blokeeritud;

               AG.

               arvestades, et 2012. aastal oli Valgevene ÜRO inimarengu indeksi järgi maailmas 50. kohal, kusjuures võrdluseks võib tuua Venemaa (55) ning idapartnerlusega hõlmatud riigid, nagu Gruusia (72), Ukraina (78), Aserbaidžaan (82), Armeenia (87) ja Moldova (113);

               AH.

               arvestades, et riigis valitseva teatava sotsiaalse stabiilsuse üks peapõhjusi on sotsiaaltoetuste süsteem, mis on inimestele kasulik, nii et nad otsustavad olla vastutasuks poliitiliselt passiivsed; arvestades, et 65 % valgevenelastest saab mingil kujul riigiabi (pensionid, stipendiumid, töötushüvitis jms);

               AI.

               arvestades, et töötuse madal määr on võimalik saavutada kunstlikult, subsideerides riigile kuuluvaid ettevõtteid, mis toodavad ligikaudu 70 % SKPst ja kus töötab 50 % töötavast elanikkonnast;

               AJ.

               arvestades, et Valgevene valitsus üritab leida välisinvesteeringuid – riigil on kõrge kvalifikatsiooniga tööjõud, erastamisprogramm, kuus vabamajanduspiirkonda ja kõrgetasemeline tehnoloogiapark, kuid võimud sekkuvad selgelt ja süstemaatiliselt erasektori tegevusse;

               AK.

               arvestades, et siiani on Valgevene võimud näidanud üles geopoliitilist huvi majanduse suurema integreerimise vastu Venemaaga ning Euraasia tolli- ja majandusliidu loomise vastu; arvestades, et samal ajal pärineb suurem osa kõigist Valgevene viimaste aastate välismaistest otseinvesteeringutest Venemaalt; arvestades, et ekspertide andmetel on ligikaudu 700 000 valgevenelast läinud viimastel kümnenditel tööle Venemaale, peamiselt Moskvasse ja Sankt-Peterburgi;

               AL.

               arvestades, et nii ELi kui ka Valgevene tegevust Valgevene WTOga ühinemise läbirääkimiste taasalustamise küsimuses jälgitakse tähelepanelikult, pidades eelkõige silmas Venemaa ühinemist WTOga;

               AM.

               arvestades, et ELi naabrusbaromeetri projekti raames hiljuti läbi viidud küsitluste tulemustes kajastub enam kui poolte Valgevene elanike veendumus, et EL peaks suurendama oma rolli majandusarengu, kaubanduse ja Valgevenega tehtava piirkondliku koostöö valdkondades;

               AN.

               arvestades, et Valgevene ametivõimude poolt hiljuti välja kuulutatud ajakohastamisprogrammi puhul keskendutakse ekspertide sõnul eelkõige tööstusliku põhitaristu uuendamisele, kuid riigis on vaja põhjalikumaid majandusreforme ja läbipaistvamat ettevõtluskeskkonda, samuti on vaja vähendada valitsuse kontrolli kõigis ettevõtlussektorites;

               AO.

               arvestades, et 2012. aasta Transparency Internationali korruptsiooni tajumise indeksi kohaselt oli Valgevene 176 riigi ja territooriumi seas 123. kohal, kusjuures võrdluseks võib tuua Ukraina (144), Aserbaidžaani (139), Venemaa (133), Armeenia (105), Moldova (94) ja Gruusia (51);

               AP.

               arvestades, et Valgevene liitus hiljuti Euroopa Nõukogu korruptsioonivastase mehhanismiga Greco ja inimkaubandusevastase võitluse mehhanismiga Greta;

               AQ.

               arvestades, et Valgevene on hõlmatud ka Euroopa naabruspoliitikaga, aga poliitilist olukorda arvestades ei ole asjaomast tegevuskava veel kehtestatud;

               AR.

               arvestades, et Valgevenele antava abi aluseks on praegu aastateks 2007–2013 koostatud riigistrateegia dokument;

               AS.

               arvestades, et finantsperspektiivis 2007–2013 eraldati Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi piiriülestele koostööprojektidele Valgevene ja selle naaberriikide vahel 33,4 miljonit eurot, ning arvestades, et praegu osaleb viiekümnes Läti, Leedu ja Valgevene ühises piiriüleses koostööprojektis ligi 60 omavalitsust;

               AT.

               arvestades, et praegu osaleb Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi eri projektides kõigest 20 Valgevene eksperti, kuigi 2008. aastal oli neid 120;

               AU.

               arvestades, et Valgevene ametiasutused osalevad idapartnerluse mitmepoolsete suhete ja eelkõige piiriüleste koostööprojektide raames aktiivselt ekspertide kohtumistel;

               AV.

               arvestades, et 58 Poola, 47 Leedu ja 30 Läti linna ja omavalitsust teevad Valgevene sõpruslinnade ja -omavalitsustega jätkuvat viljakat koostööd, ning arvestades, et Leedut, Poolat, Kaliningradi oblastit ja Valgevenet ühendavat euroregiooni „Nemunas-Neman-Niemen”, milles rakendatakse ühiseid projekte, võib pidada hea tava näiteks;

               AW.

               arvestades, et viimastel aastatel on Valgevene kodanikele väljastatud kõige rohkem Schengeni viisasid elaniku kohta maailmas; arvestades, et see-eest tuleb neil viisa saamiseks kulutada palju rohkem raha ning sageli ka aega ja vaeva kui muude idapartnerlusega hõlmatud riikide või Venemaa kodanikel;

               1.

               esitab liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, Euroopa välisteenistusele, nõukogule, komisjonile ja liikmesriikidele järgmised soovitused:

                           a)

                           nõuda, et Valgevene ametivõimud austaksid inimõigusi ja teeksid jõupingutusi demokraatiale üleminekuks, eesmärgiga lõpetada riigi eneseisolatsioon ülejäänud Euroopast;

                           b)

                           korrata, et kahepoolsete suhete igasuguse parandamise ning seega ka ELi piiravate meetmete võimaliku järkjärgulise kaotamise ja ELi–Valgevene suhete edasiarendamise kindel eeltingimus on kõigi veel vangistuses viibivate poliitvangide tingimusteta ja viivitamatu vabastamine ning nende poliitiliste ja kodanikuõiguste taastamine;

                     Poliitilise dialoogi vallas

                           c)

                           kasutada Leedu eesistumisperioodi ning Vilniuses toimuvat idapartnerluse tippkohtumist uue olulise võimalusena suhete parandamiseks Valgevenega kohe, kui kõik poliitvangid on vabastatud, eesmärgiga taasalustada poliitilist dialoogi, muu hulgas demokraatlike reformide, vabade ja õiglaste valimiste, õigusriigi põhimõtte austamise, inimõiguste ja põhivabaduste järgimise ning opositsiooni ja kodanikuühiskonna kaasamise üle, tingimusel et Valgevene võimud näitavad üles austust nende põhiväärtuste vastu;

                           d)

                           võtab teadmiseks Dmitri Daškevitši ja Aliaksandr Franskevitši vabastamise vanglast vastavalt augustis ja septembris 2013, kuid mõistab hukka asjaolu, et need endised poliitvangid said vabaks alles pärast täieliku karistusaja lõppemist;

                           e)

                           kasutada ametis oleva välisministri ajutist ja tingimuslikku kustutamist ELi viisakeelu nimekirjast maksimaalselt ära, et avardada peamist ja olulist diplomaatilist suhtluskanalit Valgevenega, pidades eelkõige silmas tema idapartnerluse tippkohtumisel osalemise hõlbustamist; pidada esmajoones ja eelkõige sisulist dialoogi poliitvangide vabastamise üle; jääda siiski kindlaks nende isikute viisakeelule ja varade arestimisele, kes on otseselt seotud demokraatlike valimisnormide ja inimõiguste rikkumisega;

                           f)

                           viia läbi Valgevene ametnike ja üksuste suhtes kehtestatud ELi piiravate meetmete põhjalik hindamine, et neid vajaduse korral tõhustada ning kohandada nende ulatust, laadi ja kehtivust vastavalt kõnealuses riigis ja Valgevene–ELi suhetes nähtuvatele suundumustele;

                           g)

                           töötada välja strateegiline tegevuskava, mille eeskujuks oleks ühine üleminekukava ja mis lähtuks põhimõttest, et suuremate edusammudega kaasnevad kõige esimesena, et parandada suhteid ja teha Euroopa naabruspoliitika raames tõhusat koostööd (eeldusel, et demokraatlike reformide läbiviimiseks võetakse konkreetseid meetmeid);

                           h)

                           pidada kohe, kui rahvusvahelised organisatsioonid on tunnistanud valimised vabadeks ja õiglasteks, Euroopa Parlamendiga nõu parlamentidevahelisi suhteid käsitlevate uute ettepanekute üle (nii kahepoolselt kui ka Euronesti parlamentaarse assamblee raames), jätkates samal ajal ELi toetust Valgevene demokraatlikele jõududele ja kodanikuühiskonnale;

                           i)

                           tagada, et liikmesriigid toetavad Euroopa Liidu lepingu artikli 24 kohaselt Valgevene suhtes võetud ELi seisukohta ja järgivad oma kahepoolsetes suhetes ELi meetmeid; rõhutada, et kõigi ELi liikmesriikide ja muude demokraatlike riikide kindel pühendumus ühisele tegutsemisele võib aidata Valgevenes kaasa üldiste demokraatlike väärtuste ja reformide edukale edendamisele;

                           j)

                           ergutada dialoogi ametnikega, kes ei olnud repressioonidega isiklikult seotud, et suurendada ELi ja Valgevene vahelist koostööd; aidata kaasa nende suhtlemisele Valgevene kodanikuühiskonnaga, et lihtsustada seeläbi reformide läbiviimist;

                           k)

                           innustada laiemat kodanikuühiskonda, sealhulgas ametiühinguid ja äriringkondade esindajaid, aga ka poliitilist opositsiooni ajakohastamise teemalises dialoogis rohkem osalema; korraldada kodanikuühiskonna foorumi riikliku platvormi soovituste kohaselt dialoogi kontseptsiooni, eesmärgi, strateegia ja juhtimisstruktuuri üle avalikke arutelusid; pakkuda dialoogi täiendavaks toetamiseks vajalikku finantsabi ja ekspertiisi ning tõhustada dialoogi sisu ja eeldatavate tulemuste alast teavitustööd;

                           l)

                           tagada, et ametiasutuste osalemine ajakohastamise teemalises dialoogis (koos demokraatliku opositsiooni ja kodanikuühiskonnaga ning nendega võrdväärsetel alustel) toimub täielikus kooskõlas demokraatlike põhimõtetega, et kujundada välja konkurentsivõimeline majandus ning toetada demokraatlikke reforme, pluralistlikku ühiskonda ja õigusriigi põhimõtet;

                           m)

                           kinnitada, et kodanikuühiskond on jätkuvalt tähtis osaleja ELiga peetavas poliitilises dialoogis, mille eesmärk on soodustada Valgevenes demokraatlikke muutusi; toetada seetõttu mõtet korraldada Vilniuses idapartnerluse kolmanda tippkohtumise eel kodanikuühiskonna konverents;

                           n)

                           kasutada täiel määral ära Euroopa demokraatia rahastut, et toetada Valgevene peamisi demokraatia ja inimõiguste küsimustega tegelejaid, keskendudes eelkõige neile, kellel on raskusi juurdepääsuga ELi tavapärasele abile;

                           o)

                           nõuda, et Venemaa ja idapartnerlusega hõlmatud riigid kutsuksid Valgevenet üles vabastama ja rehabiliteerima viivitamatult ja tingimusteta kõik poliitvangid ning hoiduma edaspidi igasugustest poliitilise alatooniga ahistamistest;

                           p)

                           tagada, et Valgevenet külastavad ELi ja liikmesriikide esindajad peavad kodanikuühiskonna ja opositsiooni esindajatega korrapärast sidet, et tagada kõikide osapoolte tasakaalustatud osalemine ELi–Valgevene suhetega seonduvates protsessides;

                           q)

                           kaaluda kõiki võimalikke poliitilisi vahendeid, et innustada Valgevenet

                                       —

                                       rakendama täielikult valimisseadustiku reforme, lähtudes Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (OSCE/ODIHR) soovitustest, et luua pluralistlik poliitiline süsteem, mis põhineks vabadel ja õiglastel valimistel ning kus poliitilised ideed lähtuksid tõelisest erakondadevahelisest poliitilisest konkurentsist, mis on demokraatia üks põhielement;

                                       —

                                       lubama taasavada suletud OSCE büroo Minskis;

                                       —

                                       kõrvaldama kõik takistused ja piirangud, mis pärsivad ühinemis-, sõna- ja liikumisvabaduse, rahumeelse kogunemise vabaduse ning demokraatliku opositsiooni, kodanikuühiskonna organisatsioonide ja valitsusväliste organisatsioonide mõttevabaduse kasutamist, sh mis tahes takistused, mis seonduvad registreerimise, täieliku toimimise ning rahvusvahelise arengu eesmärgil antava tehnilise abi vastuvõtmisega; reformima karistusseadustikku, pidades silmas osalemist registreerimata organisatsioonide tegevuses;

                                       —

                                       viima kohtute ja advokaatide sõltumatusega tegeleva ÜRO eriraportööri soovituste kohaselt ellu vajalikud institutsioonilised muudatused, et tagada kohtusüsteemi ning advokaatide sõltumatus, muutes selleks õiguselukutse seadust ning kohaldades seda tulemuslikult;

                                       —

                                       jätma ellu viimata 2013. aastal määratud hukkamisotsused, kehtestama surmanuhtlusele moratooriumi ning keelustama sellise karistuse seejärel täielikult;

                                       —

                                       rakendama üksikjuhtumite kohta tehtud ÜRO inimõiguste komitee ja ÜRO omavolilise kinnipidamise töörühma otsuseid ning ÜRO piinamisvastase komitee 2011. aasta soovitusi, et teha lõpp ebainimlikule ja alandavale kohtlemisele;

                                       —

                                       tegema täielikku koostööd Valgevene inimõiguste olukorraga tegeleva ÜRO eriraportööriga, et lahendada tema viimases, 2013. aasta aprilli aruandes esile toodud tõsised probleemid, ning andma esimese sammuna talle luba külastada Valgevenet;

                                       —

                                       ajakohastama täielikult karistussüsteemi ning tõhustama koostööd Euroopa Nõukoguga, allkirjastades selleks esmajoones piinamise ja ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise tõkestamise Euroopa konventsiooni ning andes piinamise tõkestamise Euroopa Komiteele korrapärase juurdepääsu kinnipidamiskohtadele (eriti nendele, kus hoitakse poliitvange ja inimõiguste kaitsjaid); võimaldama muude asjaomaste rahvusvaheliste ja riiklike organisatsioonide esindajatele, diplomaatidele, kodanikuühiskonna rühmadele ja poliitvangide perekonnaliikmetele juurdepääsu Valgevene vanglatele;

                                       —

                                       rajama sõltumatu ja täielikult toimiva riikliku inimõigustega tegeleva institutsiooni, milleks võiks olla näiteks ombudsman;

                                       —

                                       tagama võrdsed võimalused ja õigused kõigi rahvusvähemuste jaoks, nagu ka nende kaasamise ja mittediskrimineerimise, ning tagama Valgevene Poolakate Liidu olukorra normaliseerimise; lõpetama romade vähemuse kõrvaletõrjumise ning tegema edusamme usuõiguste ja -vabaduste austamisel ja LGBT-inimeste mittediskrimineerimisel;

                           r)

                           võtta sisulise meediavabaduse ja meedia tõhusa kättesaadavuse küsimuses järgmisi meetmeid: nõuda tungivalt, et Valgevene kaotaks ajakirjanike akrediteerimisele ning satelliittelevisiooni kasutamisele kehtestatud piirangud; suurendada ELi finants- ja tehnilise abi andmist kõikidele sõltumatu meedia liikidele nii Valgevenes kui ka sellest väljaspool, et tagada nende meediakanalite püsiv toimimine ja suurem kättesaadavus; anda toetusi, mille eesmärk on viia lõpule Euroopa abiprogrammide kohaldamine; luua rahvusvaheliste pressiagentuuride ja välisriikide meediaasutustega ühisprojekte ja konsortsiume;

                     Majandus- ja energiakoostöö vallas

                           s)

                           otsida võimalusi makromajandusliku arengu ja finantsküsimuste teemalise konstruktiivse ja tehnilise arutelu pidamiseks ELi ja Valgevene vahel, et saavutada Valgevene usaldusväärne pühendumine sellistele makromajanduslikele ja struktuurireformidele nagu riigile kuuluvate ettevõtete erastamine, hindade, kaubanduse ja pangandussüsteemi liberaliseerimine, asjakohase sotsiaalse turvavõrgustiku väljatöötamine ja korruptsiooni vastu võitlemine;

                           t)

                           rõhutada veelgi asjaolu, et nimetatud reformid on Valgevene majanduse arengu jaoks äärmiselt olulised ning et kui peamised poliitilised eeldused on täidetud, võivad need hõlbustada Euroopa investeeringute ja rahvusvaheliste laenude saamist, anda positiivse impulsi WTOga ühinemise läbirääkimiste teel seisvate takistuste kõrvaldamiseks ning võimaldada seega ka riigi suuremat integreerimist maailmamajandusse;

                           u)

                           pakkuda tehnilist abi soodsa ärikeskkonna kujundamiseks, et luua kõigile ettevõtetele (eelkõige VKEdele) võrdsed tingimused ja võimalused ning investeerimiskindlus;

                           v)

                           pidada Valgevenega jätkuvat dialoogi tööhõiveküsimustes, nagu tööturu nõudlusele vastava inimkapitali ja oskuste kujundamine;

                           w)

                           ergutada Valgevenet rakendama Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) soovitusi, eelkõige seoses ühinemisvabaduse ning sõltumatute ametiühingute registreerimise ja tegevusega; nõuda tungivalt Valgevene õigusaktide muutmist, et tagada nii avaliku kui ka erasektori töötajatele õigus tööst vabalt ja piiranguteta loobuda;

                           x)

                           kutsuda Valgevenet üles jõustama kõikide elektrijaamade ehitamisel ja käitamisel kõige rangemaid rahvusvahelisi ohutusstandardeid ning viima läbi tõeliselt sõltumatud keskkonnamõju hindamised, kasutades kõikide kättesaadavate rahvusvaheliste vahendite eksperditeadmisi ja rahastamist optimaalselt ja täielikus kooskõlas kehtivate rahvusvaheliste õigusaktidega, nagu Espoo konventsioon ja Århusi konventsioon, ning järgides 23. juunil 2011 võetud kohustust viia läbi põhjalikud riski- ja ohuhindamised (stressitestid), võttes arvesse Euroopa Komisjoni ja tuumaohutust reguleerivate asutuste Euroopa töörühma vahel kokku lepitud täpsustusi;

                           y)

                           toetada Valgevene energiaallikate ja tarneteede mitmekesistamist ning jagada ELi parimaid tavasid selle kohta, kuidas viia läbi rahvusvahelisi ja piirkondlikke rohelise majanduse projekte, millega toetatakse ka energiatõhusust ja taastuvaid energiaallikaid;

                           z)

                           edendada tihedamat piirkondlikku koostööd Valgevenega, kasutades selleks muu hulgas idapartnerluse valdkondlikke algatusi ning pöörates erilist tähelepanu kaubandusele, energeetikale, keskkonnale ja transpordile; ergutada kahepoolsete majandusfoorumite head tava ning võtta eesmärgiks valitsusväliste osalejate suutlikkuse suurendamise, hea valitsemistava edendamise ja avaliku halduse reformid;

                           aa)

                           anda edaspidigi tehnilist ja tervishoiualast abi Tšernobõli tuumakatastroofist mõjutatud elanikkonnale;

                           ab)

                           ergutada Valgevenet uurima ja arendama mittetraditsioonilisi energiaallikaid;

                     Piirihalduse vallas

                           ac)

                           parandada piirihaldusel ja piiriülese kuritegevuse vastu võitlemisel tehtavat koostööd ELi ja Valgevene vahel ning abistada Valgevenet eelkõige oma transiidisüsteemi arendamisel, tolli- ja piirikontrolli menetluste ajakohastamisel ning integreeritud piirihalduse idee täielikul elluviimisel;

                           ad)

                           tagada, et ELi diplomaadid ja poliitikud saavad vabalt Valgevenesse siseneda ja seal piiranguteta ringi reisida;

                           ae)

                           pakkuda Valgevene piirihaldusametile Schengeni acquis’ kohast lisakoolitust, kuna see on vastastikustes huvides;

                           af)

                           kaaluda võimalust pakkuda asjakohast tehnilist abi, et võtta ELi poolel kasutusele ajakohastatud piirikontrollisüsteemid ja tänapäevane taristu;

                           ag)

                           pakkuda asjaomastele Valgevene teenistustele piisavat koolitust seoses ELi parimate tavadega biomeetriliste passide kasutuselevõtu vallas;

                           ah)

                           algatada ELi–Valgevene liikuvuspartnerlus ning ergutada Valgevenet osalema aktiivselt idapartnerluse rände- ja varjupaigaküsimuste töörühmas;

                           ai)

                           ergutada Valgevene koostööd ÜRO Arenguprogrammi ja ÜRO Lastefondiga, et toetada inimkaubanduse vastu võitlemise programme;

                     Kodanikuühiskonna ja inimestevaheliste kontaktide vallas

                           aj)

                           suurendada elanikkonnale kasulikumate ja nähtavamate projektide osatähtsust, sest see parandaks kodanike seas ELi väärtuste, normide ja poliitika mõistmist ning rõhutaks ELi mudeli ja kogemuste eeliseid; toetada sellega seoses kodanikuühiskonna foorumi pakutavaid võimalusi, pidades eelkõige silmas Chişinăus toimuvat peatset kohtumist (käesoleva aasta oktoobris);

                           ak)

                           esitada süstemaatiliselt ja järeleandmatult vastuväiteid mis tahes vale- ja eksitavale teabele, mida Valgevene ametivõimud ELi poliitika ja projektide kohta levitavad, ning teha seda kogu vajaliku teabe (andmed, arvandmed, õigusaktid) avaldamise ja levitamise kaudu;

                           al)

                           tõhustada muu hulgas uue Euroopa demokraatia rahastu kaudu tehnilist ja rahalist toetust nii Valgevenes asuvatele kui ka ELi liikmesriikides asuvatele, ent Valgevenes suurt mõju omavatele kodanikuühiskonna organisatsioonidele, sõltumatutele valitsusvälistele organisatsioonidele, inimõiguste kaitsjatele ja ametiühingutele; kaasata kodanikuühiskonda aktiivsemalt ELi rahastatavate projektide rakendamisse, järelevalvesse ja hindamisse; parandada ühtlasi märkimisväärselt Euroopa Liitu käsitleva teabe edastamist ja levitamist, et kodanikud mõistaksid paremini nii ELi seisukohti põhiõiguste ja -vabaduste küsimuses kui ka ühiskondliku ja majandusliku edasimineku vajadust;

                           am)

                           toetada demokraatia ja inimõiguste edendamisega tegelevaid organisatsioone, seejuures mitte ainult Valgevene territooriumil, vaid ka väljaspool Valgevenet asutatud organisatsioone, pidades silmas, et Valgevene võimud keelduvad järjekindlalt nende registreerimisest; vaadata kiiremas korras läbi uusimad reeglid rahastamise taotlemise kohta EIDHR/NSLA rahastamisvahendist, mis jätavad tuntud ja lugupeetud Valgevene valitsusvälised organisatsioonid taotlemisprotsessist tegelikult kõrvale;

                           an)

                           nõuda, et Valgevene ametivõimud rakendaksid ÜRO omavolilise kinnipidamise töörühma otsust A/HRC/WGAD/2012/39 (inimõiguste kaitsja Ales Bialiatski kohta), milles jõuti eelkõige järeldusele, et inimõiguste keskuse Viasna esimehe ja Rahvusvahelise Inimõiguste Föderatsiooni (FIDH) asepresidendi Ales Bialiatski kinnipidamine on meelevaldne ning vastuolus inimõiguste ülddeklaratsiooni artikli 20 lõikega 1 ja kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artikliga 22;

                           ao)

                           nõuda, et Valgevene esitaks alalise kutse kõikide ÜRO erimenetluste läbiviimiseks ja kutsuks inimõiguste kaitsjate olukorraga tegeleva ÜRO eriraportööri riiki külastama;

                           ap)

                           kohustada Valgevene võime lõpetama välistoetuste vastuvõtmise käsitamise kuriteona ja lubama organisatsioonidel hoida raha väliskontodel;

                           aq)

                           kaaluda viisade väljastamise ühepoolset lihtsustamist ja viisatasu alandamist 60 eurolt Valgevene kodanike jaoks taskukohasele tasemele, samuti viisaeeskirjaga võimaldatud paindlike võimaluste täielikku ärakasutamist, sh lühiajalise viisa tasust loobumist või selle alandamist, eelkõige noorte jaoks, et hõlbustada ja tugevdada inimestevahelisi kontakte ning aidata ära hoida Valgevene kodanike edasist isolatsiooni; kaaluda ka ühepoolset pikaajalise viisa tasust loobumist või selle alandamist, pidades silmas viisavabaduse kehtestamise pikaajalist eesmärki;

                           ar)

                           kutsuda Valgevene ametivõime üles alustama ELiga läbirääkimisi viisalihtsustus- ja tagasivõtulepingute üle, pidades pikemas perspektiivis silmas viisavabaduse kehtestamist, et edendada inimestevahelisi kontakte; võtta kiireloomulisi meetmeid Poola ja Leeduga sõlmitud kohaliku piiriliikluse lepingute rakendamiseks;

                           as)

                           ergutada ELi ja Valgevene linnade ja omavalitsuste vahelist koostööd, võttes eeskujuks teatavate ELi riikide, eelkõige Poola, Leedu ja Läti head tavad;

                           at)

                           püüda pakkuda valgevenelastele ELis rohkem haridus- ja teadustöövõimalusi, eelkõige kõrghariduse, informaalse õppe ja täiskasvanuhariduse valdkondades; käivitada Valgevene noorte spetsialistide jaoks ELi institutsioonide ja muude rahvusvaheliste organisatsioonide juures toimuv praktikaprogramm ning toetada seda; anda lisatoetust Euroopa Humanitaarteaduste Ülikoolile ning töötada välja ja toetada Valgevenes haridus- ja kutseõppeprogramme; tagada programmi Erasmus Mundus piisav ja kestev rahastamine Valgevene üliõpilaste jaoks;

                           au)

                           otsida aktiivselt võimalusi, et pidada Valgevenega dialoogi riigi kõrgharidussüsteemi põhjaliku reformimise üle, eesmärgiga edendada eeskätt akadeemilist vabadust, institutsioonide sõltumatust ja üliõpilaste kaasamist, nii et Valgevene saaks tulevikus liituda Euroopa kõrgharidusruumiga (Bologna protsess);

                           av)

                           palub, et Rahvusvaheline Jäähoki Föderatsioon mõtleks tõsiselt järele oma otsuse üle lubada Valgevenel korraldada 2014. aasta jäähoki maailmameistrivõistlused;

               2.

               teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev soovitus liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, Euroopa välisteenistusele, nõukogule, komisjonile ja liikmesriikidele.

      (1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0410.

      (2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0112.

      (3)  ELT C 377 E, 7.12.2012, lk 162.

      (4)  ELT C 136 E, 11.5.2012, lk 57.

      (5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0334.

      (6)  ELT C 168 E, 14.6.2013, lk 26.

      (7)  ELT C 296 E, 2.10.2012, lk 105.

      (8)  ELT L 307, 7.11.2012, lk 1.

      (9)  Sotsiaalmajanduslike uuringute sõltumatu instituudi andmed, aprill 2013.

      (10)  Poliitvangide sekka kuuluvad ka Mikalai Statkevitš, Pavel Sevjarõnets, Eduard Lobau, Mikalai Antuhhovitš, Mikalai Dziadok ja Ihar Alienevitš.