title: Komisjoni soovitus, 18. juuni 2019, Leedu lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta

text:
               3.9.2019

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 297/56

      KOMISJONI SOOVITUS,
      18. juuni 2019,
      Leedu lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta
      (2019/C 297/15)
      EUROOPA KOMISJON,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peavad liikmesriigid esitama komisjonile ajavahemikku 2021–2030 hõlmava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõikega 1 ja I lisaga. Esimesed lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektid tuli esitada 31. detsembriks 2018.

                  (2)

                  Leedu esitas oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti 17. detsembril 2018. Selle kava projekti esitamisega algab komisjoni ja liikmesriikide vahelise järkjärgulise protsessi esimene etapp, et kõnealused energia- ja kliimakavad lõplikult vormistada ja seejärel ellu rakendada.

                  (3)

                  Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peab komisjon hindama lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projekte. Komisjon hindas põhjalikult Leedu lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti ning võttis seejuures arvesse määruse (EL) 2018/1999 asjakohaseid sätteid. Kõnealune hinnang (2) avaldatakse koos käesoleva soovitusega. Allpool esitatud soovitused põhinevad sellel hinnangul.

                  (4)

                  Eelkõige käsitletakse komisjoni soovitustes järgmist: i) eesmärkide ja panuste ulatuslikkus, et ühiselt saavutada energialiidu eesmärgid, eriti liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärgid, samuti elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud; ii) liikmesriikide ja liidu tasandi eesmärkidega seotud poliitikasuunad ja meetmed ning muud poliitikasuunad ja meetmed, mis võivad piiriüleselt asjakohased olla; iii) täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mida võidakse nõuda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades; iv) lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud olemasolevate ning kavandatud poliitikasuundade ja meetmete koostoime ja järjepidevus energialiidu ühe mõõtme ning eri mõõtmete piires.

                  (5)

                  Soovituste väljatöötamisel võttis komisjon ühelt poolt arvesse vajadust liita kõigi liikmesriikide kavandatud arvulised panused, et hinnata eesmärki liidu tasandil, ning teiselt poolt vajadust anda asjaomasele liikmesriigile piisavalt aega võtta komisjoni soovitusi nõuetekohaselt arvesse enne oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava lõplikku vormistamist.

                  (6)

                  Komisjoni soovitused liikmesriikide taastuvenergiaeesmärkide kohta põhinevad määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemil, mis tugineb objektiivsetele kriteeriumidele.

                  (7)

                  Energiatõhususalaste soovituste puhul on komisjon lähtunud hinnangust, mis on antud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektides esitatud riiklike eesmärkide ulatusele võrreldes liidu tasandi eesmärkide saavutamiseks vajalike ühiste jõupingutustega, võttes vajaduse korral arvesse teavet riigi konkreetse eripära kohta. Riikide lõplik panus energiatõhususse peaks kajastama nende kulutõhusa energiasäästu potentsiaali ning seda peaks toetama kindla, pikaajalise hoonete renoveerimise strateegiaga ja sellekohaste meetmetega, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (3) artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Samuti peaksid liikmesriigid tõendama, et on nõuetekohaselt võtnud arvesse esimest energiatõhususe põhimõtet, ja selgitama täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-sisaldusega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile.

                  (8)

                  Vastavalt juhtimismäärusele peavad liikmesriigid andma üldülevaate investeeringutest, mis on vajalikud lõimitud riiklikus energia- ja kliimakava projektis esitatud eesmärkide ja panuste saavutamiseks, ning üldhinnangu nende investeeringute allikate kohta. Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid tagama riikide poliitikasuundade ja meetmete läbipaistvuse ja prognoositavuse ning seega investeerimiskindluse.

                  (9)

                  Samal ajal on komisjon Euroopa 2018.–2019. poolaasta ühe osana tähelepanelikult keskendunud liikmesriikide energia- ja kliimapoliitikaga seotud investeeringute vajadustele. Euroopa poolaasta raames on komisjon käsitlenud seda küsimust 2019. aasta aruandes Leedu kohta (4) ja komisjoni soovituses, mis käsitleb nõukogu soovitust Leedule (5). Lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektide hindamisel võttis komisjon arvesse Euroopa poolaasta raames tehtud viimaseid järeldusi ja antud soovitusi. Komisjoni soovitused täiendavad Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. Ühtlasi peaksid liikmesriigid tagama, et nende lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võetakse arvesse Euroopa poolaasta raames antud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi.

                  (10)

                  Peale selle peab liikmesriik vastavalt juhtimismäärusele võtma nõuetekohaselt arvesse kõiki soovitusi, mis komisjon on andnud 31. detsembriks 2019 esitatava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kohta, ja kui asjaomane liikmesriik ei järgi soovitust või suurt osa sellest, peaks liikmesriik esitama ja avalikustama selle põhjused.

                  (11)

                  Vastavalt asjaoludele peaksid liikmesriigid esitama oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas ning järgmiste aastate ajakohastatud versioonides need samad andmed, mis nad esitavad Eurostatile või Euroopa Keskkonnaametile. Ühtede ja samade allikate ning olemasolu korral ka Euroopa statistika kasutamine on oluline modelleerimise ja prognooside lähtestsenaariumi arvutamiseks. Euroopa statistika kasutamine võimaldab paremini võrrelda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades kasutatud andmeid ja prognoose.

                  (12)

                  Lõplik lõimitud riiklik energia- ja kliimakava peab sisaldama kõiki määruse (EL) 2018/1999 I lisas esitatud üksikasju. Seoses sellega tuleks hinnata kavandatud poliitikasuundade ja meetmete makromajanduslikku mõju ja niivõrd, kui see on võimalik, mõju tervisele, keskkonnale, tööhõivele ja haridusele ning oskustele ja sotsiaalmõju. Lõpliku lõimitud riikliku kliima- ja energiakava ettevalmistamisse tuleb kaasata avalikkus ja muud sidusrühmad. Neid ja muid üksikasju on kirjeldatud käesoleva soovitusega koos avaldatud talituste töödokumendis (6).

                  (13)

                  Lõplikus kavas tuleks veelgi laialdasemalt arvesse võtta seoseid selliste energialiidu mitmesuguseid valdkondi hõlmavate poliitikasuundade ja meetmete vahel, mis on juba esitatud energiatõhususe, taastuvenergia ja ELi heitkogustega kauplemise süsteemi mittekuuluvate sektorite kohta. Kava projektis tunnistatakse ka taastuvenergia- ja energiatõhususmeetmete olulisust energiajulgeoleku seisukohast ning lõplikus kavas tuleks seda teemat edasi arendada. Samuti tuleb lõplikus kavas käsitleda siseturu ning teadusuuringute, innovatsiooni ja konkurentsivõime valdkonna osatähtsust muudes energialiidu valdkondades kavandatud ülesannete täitmisel. Lõpliku kava üks oluline teema on ka maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse sektori ning jõupingutuste jagamist käsitleva otsuse omavaheline seos ning mõju, mida biomassi suurem kasutamine energiatootmisel avaldab kõnealusele sektorile.

                  (14)

                  Lõplikule lõimitud riiklikule kliima- ja energiakavale tuleks kasuks, kui selles esitatakse põhjalik analüüs selle kohta, milline on vähese CO2-heitega tehnoloogialahenduste praegune seisund üleilmsel turul, tuues välja konkurentsivõimelised ja võimalikud probleemsed valdkonnad, märkides edasised eesmärgid ning poliitikasuunad ja meetmed nende saavutamiseks ning esitades asjakohased seosed ettevõtlus- ja tööstuspoliitika vahel. Samuti tuleks kasuks, kui sellest nähtuks suurem seos ringmajandusega, rõhutades sealset kasvuhoonegaaside heite vähendamise potentsiaali.

                  (15)

                  Komisjon on Leedule antud soovitustes lähtunud Leedu poolt esitatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektist, mis avaldatakse koos käesoleva soovitusega (7),

            SOOVITAB LEEDUL TEHA JÄRGMIST:

                  1.

                  Täiustada oma strateegiat, kuidas saavutada 2030. aastaks kasvuhoonegaaside heite eesmärk –9 % võrreldes 2005. aastaga ELi heitkogustega kauplemise süsteemi mittekuuluvates sektorites tekkiva heite osas. Muu hulgas tuleb ka täpsustada maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse osatähtsust lähtuvalt määruse (EL) 2018/841 kohastest raamatupidamiseeskirjadest ja täpsemalt sõnastada kavandatud poliitikasuunad.

                  2.

                  Püüda anda lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud heakskiidetud panus, s.o taastuvenergia osakaal 45 % aastaks 2030, liidu 2030. aasta taastuvenergia eesmärki, rakendades selleks üksikasjalikke ja arvuliste eesmärkidega poliitikasuundi ja meetmeid, mis on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 (8) sätestatud kohustustega, et see eesmärk õigel ajal ja kulutõhusalt saavutada. Lisada soovituslik trajektoor, mis määruse (EL) 2018/1999 artikli 4 punkti a alapunkti 2 kohaselt hõlmab kõiki võrdlustasemeid. Esitada meetmed, et täita oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis transpordisektorile seatud eesmärk kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikliga 25. Esitada täiendavad üksikasjad haldusmenetluste lihtsustamise ning oma tarbeks toodetavat taastuvenergiat ja taastuvenergiakogukondi hõlmavate raamistike loomise kohta kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artiklitega 21 ja 22.

                  3.

                  Kehtestada märkimisväärselt kõrgem eesmärk lõpp- ja primaarenergia tarbimise vähendamisele aastaks 2030 ning esildada ulatuslikumad poliitikasuunad ja meetmed, mis tagaksid täiendava energiasäästu, et saavutada liidu 2030. aasta energiatõhususeesmärk. Väljendada riigi panus energiatõhususse primaar- ja lõppenergia tarbimisena 2030. aastal absoluutarvudes. Esitada rohkem teavet energiatõhusust käsitlevate poliitikasuundade ja meetmete kohta ning märkida, milliseid neist kohaldatakse edasi pärast 2020. aastat ning missugused uued poliitikasuunad kehtestatakse pärast 2020. aastat ja milline on nende mõju. Eelkõige kaaluda transpordisektorile suunatud täiendavate energiatõhususmeetmete kehtestamist.

                  4.

                  Täpsustada meetmeid, millega toetatakse selliste energiajulgeoleku eesmärkide saavutamist nagu energiasüsteemi mitmekesistamine ja selle sõltuvuse vähendamine, sealhulgas süsteemi paindlikkuse ning piisava elektritootmisvõimsuse tagamise meetmeid, pidades silmas taastuvate energiaallikate kohta seatud kõrget eesmärki, näiteks täiendavaid tarbimiskaja ja energiasalvestusega seotud meetmeid. Võtta elektrienergiasektori ressursside piisavuse hindamisel arvesse võrkudevaheliste ühenduste ja energiatootmisvõimsuste piirkondlikku olemust ja tegelikku potentsiaali naaberriikides.

                  5.

                  Sõnastada täpselt turgude lõimimise tulevikueesmärgid, eelkõige meetmed konkurentsivõimelisemate hulgi- ja jaeturgude arendamiseks, liikudes sealhulgas täielikult turupõhiste hindade kasutuselevõtu suunas.

                  6.

                  Selgitada riiklikke ja rahastamiseesmärke teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime valdkonnas (eelkõige seoses energialiiduga), mida on vaja saavutada ajavahemikus 2020–2030, nii et need oleksid hõlpsalt mõõdetavad ning toetaksid lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas muudele valdkondadele seatud eesmärkide täitmist. Toetada nende eesmärkide saavutamist konkreetsete ja piisavate poliitikasuundade ja meetmetega, sealhulgas teiste liikmesriikidega koos välja töötatavate suundade ja meetmetega, näiteks energiatehnoloogia strateegilise kava kaudu.

                  7.

                  Laiendada praegust head piirkondlikku koostööd Balti riikide (Eesti, Läti ja Leedu) vahel ka uutesse valdkondadesse ja geograafiliselt, et kaasata sinna ka Põhjamaad (Taani, Soome, Island, Norra ja Rootsi). Piirkondlikes suhetes tuleks keskenduda energia siseturu ja energiajulgeoleku küsimustele, pidades silmas eesmärki suurendada taastuvatest energiaallikatest toodetava elektri osakaalu elektrisüsteemis ja arvestades seda, et tänu koostööle suureneb elektriimport/-eksport ja vajadus muuta süsteem paindlikumaks; samuti tuleks tähelepanu pöörata transpordisektori CO2-heite vähendamisele ja piirkondlikule koostööle teadustegevuses.

                  8.

                  Laiendada analüüsi investeeringutest, mida on vaja majanduse moderniseerimiseks energia- ja kliimaeesmärkide seisukohast, ning esitada üksikasjalikumalt kõnealuste investeeringute allikad, sealhulgas asjakohane rahastamine riigi, piirkonna ja liidu tasandil.

                  9.

                  Loetleda kõik energiatoetused, sealhulgas eelkõige fossiilkütuste toetused, ning võetud ja kavandatud meetmed nende järkjärguliseks kõrvaldamiseks.

                  10.

                  Lisada analüüs selle kohta, milline on vastasmõju õhukvaliteeti ja õhkuheidet käsitlevate meetmetega, ning kirjeldada mõju õhusaastele eri stsenaariumide korral, lisades sellekohase teabe, ning võtta arvesse eri valdkondade koostoimet ja kompromisside mõju.

                  11.

                  Paremini lõimida kavva ausa ja õiglase ülemineku aspektid ning eelkõige täpsustada kavandatud eesmärkide ning poliitikasuundade ja meetmete mõju sotsiaalvaldkonnale, tööhõivele ja oskustele. Töötada välja täpsem energiaostuvõimetuse probleemide lahendamise kord, sealhulgas täpsustades määruse (EL) 2018/1999 kohaste kavandatud poliitikasuundade ja meetmete erieesmärke ja eeldatavat mõju.

         Brüssel, 18. juuni 2019

               Komisjoni nimel

               komisjoni liige

            Miguel ARIAS CAÑETE

         (1)  ELT L 328, 21.12.2018, lk 1.

         (2)  SWD(2019) 228.

         (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (ELT L 315, 14.11.2012, lk 1).

         (4)  SWD (2019) 1014 final.

         (5)  COM (2019) 515 final, 5. juuni 2019.

         (6)  SWD(2019) 228.

         (7)  SWD(2019) 228.

         (8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82).


title: Komisjoni soovitus, 18. juuni 2019, Ungari lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta

text:
               3.9.2019

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 297/64

      KOMISJONI SOOVITUS,
      18. juuni 2019,
      Ungari lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta
      (2019/C 297/17)
      EUROOPA KOMISJON,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peavad liikmesriigid esitama komisjonile ajavahemikku 2021–2030 hõlmava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõikega 1 ja I lisaga. Esimesed lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektid tuli esitada 31. detsembriks 2018.

                  (2)

                  Ungari esitas oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti 31. jaanuaril 2019. Selle kava projekti esitamisega algab komisjoni ja liikmesriikide vahelise järkjärgulise protsessi esimene etapp, et kõnealused energia- ja kliimakavad lõplikult vormistada ja seejärel ellu rakendada.

                  (3)

                  Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peab komisjon hindama lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projekte. Komisjon hindas põhjalikult Ungari lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti ning võttis seejuures arvesse määruse (EL) 2018/1999 asjakohaseid sätteid. Kõnealune hinnang (2) avaldatakse koos käesoleva soovitusega. Allpool esitatud soovitused põhinevad sellel hinnangul.

                  (4)

                  Eelkõige käsitletakse komisjoni soovitustes järgmist: i) eesmärkide ja panuste ulatuslikkus, et ühiselt saavutada energialiidu eesmärgid, eriti liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärgid, samuti elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud; ii) liikmesriikide ja liidu tasandi eesmärkidega seotud poliitikasuunad ja meetmed ning muud poliitikasuunad ja meetmed, mis võivad piiriüleselt asjakohased olla; iii) täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mida võidakse nõuda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades; iv) lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud olemasolevate ning kavandatud poliitikasuundade ja meetmete koostoime ja järjepidevus energialiidu ühe mõõtme ning eri mõõtmete piires.

                  (5)

                  Soovituste väljatöötamisel võttis komisjon ühelt poolt arvesse vajadust liita kõigi liikmesriikide kavandatud arvulised panused, et hinnata eesmärki liidu tasandil, ning teiselt poolt vajadust anda asjaomasele liikmesriigile piisavalt aega võtta komisjoni soovitusi nõuetekohaselt arvesse enne oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava lõplikku vormistamist.

                  (6)

                  Komisjoni soovitused liikmesriikide taastuvenergiaeesmärkide kohta põhinevad määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemil, mis tugineb objektiivsetele kriteeriumidele.

                  (7)

                  Energiatõhususalaste soovituste puhul on komisjon lähtunud hinnangust, mis on antud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud riiklike eesmärkide ulatusele võrreldes liidu tasandi eesmärkide saavutamiseks vajalike ühiste jõupingutustega, võttes vajaduse korral arvesse teavet riigi konkreetse eripära kohta. Riikide lõplik panus energiatõhususse peaks kajastama nende kulutõhusa energiasäästu potentsiaali ning seda peaks toetama kindla, pikaajalise hoonete renoveerimise strateegiaga ja sellekohaste meetmetega, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (3) artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Samuti peaksid liikmesriigid tõendama, et on nõuetekohaselt võtnud arvesse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet, ja selgitama täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-heitega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile.

                  (8)

                  Vastavalt juhtimismäärusele peavad liikmesriigid andma üldülevaate investeeringutest, mis on vajalikud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud eesmärkide ja panuste saavutamiseks, ning üldhinnangu nende investeeringute allikate kohta. Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid tagama riikide poliitikasuundade ja meetmete läbipaistvuse ja prognoositavuse ning seega investeerimiskindluse.

                  (9)

                  Samal ajal on komisjon Euroopa 2018.–2019. poolaasta ühe osana tähelepanelikult keskendunud liikmesriikide energia- ja kliimapoliitikaga seotud investeerimisvajadustele. Euroopa poolaasta raames on komisjon käsitlenud seda küsimust 2019. aasta aruandes Ungari kohta (4) ja komisjoni soovituses, mis käsitleb nõukogu soovitust Ungarile (5). Lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projektide hindamisel võttis komisjon arvesse Euroopa poolaasta raames tehtud viimaseid järeldusi ja antud soovitusi. Komisjoni soovitused täiendavad Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. Ühtlasi peaksid liikmesriigid tagama, et nende lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võetakse arvesse Euroopa poolaasta raames antud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi.

                  (10)

                  Peale selle peab liikmesriik vastavalt juhtimismäärusele võtma nõuetekohaselt arvesse kõiki soovitusi, mis komisjon on andnud 31. detsembriks 2019 esitatava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kohta, ja kui asjaomane liikmesriik ei järgi soovitust või suurt osa sellest, peaks liikmesriik esitama ja avalikustama selle põhjused.

                  (11)

                  Vastavalt asjaoludele peaksid liikmesriigid esitama oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas ning järgmiste aastate ajakohastatud versioonides need samad andmed, mis nad esitavad Eurostatile või Euroopa Keskkonnaametile. Ühtede ja samade allikate ning olemasolu korral ka Euroopa statistika kasutamine on oluline modelleerimise ja prognooside lähtestsenaariumi arvutamiseks. Euroopa statistika kasutamine võimaldab paremini võrrelda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades kasutatud andmeid ja prognoose.

                  (12)

                  Lõplik lõimitud riiklik energia- ja kliimakava peab sisaldama kõiki määruse (EL) 2018/1999 I lisas esitatud üksikasju. Seoses sellega tuleks hinnata kavandatud poliitikasuundade ja meetmete makromajanduslikku mõju ja niivõrd, kui see on võimalik, mõju tervisele, keskkonnale, tööhõivele ja haridusele ning oskustele ja sotsiaalmõju. Lõpliku lõimitud riikliku kliima- ja energiakava ettevalmistamisse tuleb kaasata avalikkus ja muud sidusrühmad. Neid ja muid üksikasju on kirjeldatud käesoleva soovitusega koos avaldatud talituste töödokumendis (6).

                  (13)

                  Kavas on eesmärkide kohta juba esitatud mõned poliitikaseosed, kuid Ungari peaks lõplikus kavas paremini hindama poliitikasuundade ja meetmete vahelisi seoseid ning kirjeldama, kuidas ta kavatseb neid arvesse võtta. Eelkõige peaks Ungari selgitama CO2-heite vähendamise, energiajulgeoleku ja energia siseturu mõõtme koostoimet energiatõhususe esikohale seadmise põhimõttega, selgitades täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-heitega konkurentsivõimeline majandus. Lõplikus kavas tuleb täpsemalt kirjeldada seost taastuvatest energiaallikatest elektri tootmise ja elektromobiilsuse ning võrgu arendamise vahel. Samuti tuleks lõplikus kavas selgitada täpsemalt, milline on seos biomassi kütte- ja jahutussektoris kasutamise kavandatava suurenemise ning maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest pärineva arvestusliku heite ja selle heite sidumise vahel, ning täpsustada säästvusnõudeid. Lisaks peavad teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime mõõtme all seatud eesmärgid toetama muude energialiidu mõõtmete jaoks kavandatud jõupingutusi.

                  (14)

                  Lõplikule lõimitud riiklikule kliima- ja energiakavale tuleks kasuks, kui selles esitataks põhjalik analüüs selle kohta, milline on vähese CO2-heitega tehnoloogialahenduste sektori praegune seisund üleilmsel turul, tuues välja konkurentsivõimelised ja võimalikud probleemsed valdkonnad, märkides edasised eesmärgid ning poliitikasuunad ja meetmed nende saavutamiseks ning esitades asjakohased seosed ettevõtlus- ja tööstuspoliitikaga. Samuti tuleks kasuks, kui sellest nähtuks suurem seos ringmajandusega, rõhutades sealset kasvuhoonegaaside heite vähendamise potentsiaali.

                  (15)

                  Komisjon on Ungarile antud soovitustes lähtunud Ungari esitatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektile antud hinnangust, mis avaldatakse koos käesoleva soovitusega, (7)

            SOOVITAB UNGARIL TEHA JÄRGMIST:

                  1.

                  Suurendada Ungari panust liidu 2030. aasta taastuvenergia osakaalu eesmärki, st suurendada Ungaris taastuvenergia osakaalu vähemalt 23 %ni aastaks 2030, nagu on märgitud määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemis. Lisada lõplikku lõimitud riiklikku energia- ja kliimakavva soovituslik trajektoor, mis määruse (EL) 2018/1999 artikli 4 punkti a alapunkti 2 kohaselt hõlmab kõiki võrdlustasemeid, vastavalt taastuvenergia osakaalule, pidades silmas vajadust suurendada jõupingutusi selle eesmärgi ühiseks saavutamiseks. Esitada üksikasjalikud arvuliselt väljendatud poliitikasuunad ja meetmed, mis on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 (8) sätestatud kohustustega ning võimaldavad kõnealuse panuse õigel ajal ja kulutõhusalt saavutada. Suurendada jõupingutusi kütte- ja jahutussektoris, et täita direktiivi (EL) 2018/2001 artiklis 23 esitatud soovituslik eesmärk, ning esitada meetmed, et täita oma kavas transpordisektorile seatud eesmärk kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikliga 25. Esitada täiendavad üksikasjad nende erimeetmete kohta, mille abil tagada biomassitarnete kestlikkus ja biomassi säästev kasutamine energeetikasektoris, pidades silmas biomassi osatähtsust Ungari energiaallikate jaotuses, eriti kütte- ja jahutussektoris. Kehtestada halduskoormuse vähendamise meetmed ning esitada oma tarbeks toodetavat taastuvenergiat ja taastuvenergiakogukondi hõlmavate tugiraamistikke käsitlevad meetmed kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artiklitega 21 ja 22.

                  2.

                  Seada märgatavalt kõrgem eesmärk lõpp- ja primaarenergia tarbimise vähendamisele aastaks 2030, pidades silmas asjaolu, et liidus 2030. aastaks seatud energiatõhususeesmärgi saavutamiseks on vaja rohkem pingutada. Teha ettepanek selliste poliitikasuundade ja meetmete kohta, mis aitaksid energiasäästu aastaks 2030 veelgi suurendada. Lõplikus kavas selgelt eristada olemasolevad ja täiendavad poliitikasuunad ja meetmed ning esitada põhjalikum hinnang kavandatud algatuste mõju kohta ning hinnata täpsemini oodatavat energiasäästu.

                  3.

                  Täpsustada meetmeid, millega toetatakse selliste energiajulgeoleku eesmärkide saavutamist nagu energiasüsteemi mitmekesistamine ja selle sõltuvuse vähendamine, sealhulgas süsteemi paindlikkuse tagamise meetmeid, ning strateegiat, millega tagada pikaajaline tuumamaterjalide ja tuumkütusega varustatus, pidades eelkõige silmas tuumaenergia tootmise võimsuse suurenemist.

                  4.

                  Esitada rohkem üksikasju turgude lõimimise tulevikueesmärkide kohta ning nende saavutamiseks asjakohane poliitika ja asjakohased meetmed. Võimaldada lisaks kõigil võrguettevõtjatel saada tagasi kõik põhjendatud ja tegelikult kantud kulud ning tagada võrguettevõtjate jaoks regulatiivsete otsuste tõhus õiguslik läbivaatamine. Esitada täielikult turupõhistele hindadele järk-järgult üleminemise strateegia ja ajakava.

                  5.

                  Määrata arvuliselt veelgi täpsemalt kindlaks riiklikud ja rahastamiseesmärgid teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime valdkonnas (eelkõige seoses energialiiduga), mida on vaja saavutada kuni 2030. aastani, nii et need oleksid hõlpsalt mõõdetavad ning toetaksid lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas muude mõõtmete jaoks seatud eesmärkide täitmist. Toetada nende eesmärkide saavutamist konkreetsete ja asjakohaste poliitikasuundade ja meetmetega, sealhulgas teiste liikmesriikidega koos välja töötatavate suundade ja meetmetega, näiteks energiatehnoloogia strateegilise kava kaudu.

                  6.

                  Jätkata konsulteerimist naaberliikmesriikidega ja piirkondlikku koostööd Kesk- ja Kagu-Euroopa energiavõrkude ühendamise kõrgetasemelises töörühmas ning Visegrádi rühmas (Tšehhi, Ungari, Poola ja Slovakkia). Piirkondlikes suhetes tuleks keskenduda energia siseturu täiendavale lõimimisele, CO2-heite vähendamisele ja taastuvate energiaallikate kasutamisele ning teadusuuringutele, innovatsioonile ja konkurentsivõimele, võttes arvesse ühiseid probleeme ja eesmärke. Selle käigus tuleks hinnata süsteemi piisavust, õiglase ülemineku küsimusi ja muudatusi, mida on vaja teha energiasüsteemi, et võtta arvesse taastuvate energiaallikate suuremat osakaalu ja muud prognoositud arengut, mis võib mõjutada elektrivõrkude ühendusi ja kauplemist selles piirkonnas.

                  7.

                  Parandada ja laiendada investeerimisvajaduste analüüsi, mis hõlmab praegu üksnes hoonete energiatõhusust, taastuvaid energiaallikaid ja elektromobiilsust, ning anda üldhinnang investeeringutele, mida on vaja majanduse ajakohastamiseks energia- ja kliimaeesmärkide saavutamise kaudu. Anda üldhinnang kõnealuste investeeringute allikatele, sealhulgas asjakohasele rahastamisele riigi, piirkonna ja liidu tasandil. Samuti kaaluda rahastamisallikana heitkoguste kulutõhusat loovutamist teistele liikmesriikidele Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/842 (9) alusel.

                  8.

                  Loetleda kõik energiatoetused, sealhulgas eelkõige fossiilkütuste toetused, ning nende järkjärguliseks kõrvaldamiseks võetud meetmed ja koostatud kavad.

                  9.

                  Täiendada analüüsi teabega, milline on seos õhukvaliteeti ja õhkuheidet käsitleva poliitikaga, lisades täpsemad arvandmed kavandatud poliitikasuundade ja meetmete alusel prognoositud õhusaasteainete heite kohta.

                  10.

                  Paremini lõimida kavva ausa ja õiglase ülemineku aspektid ning eelkõige täpsustada kavandatud eesmärkide ning poliitikasuundade ja meetmete mõju sotsiaalvaldkonnale, tööhõivele ja oskustele. Konkreetsemalt tuleks käsitleda mõju CO2-mahukatele tööstuspiirkondadele. Töötada välja täpsem energiaostuvõimetuse probleemi lahendamise kord, sealhulgas anda sihtotstarbeline hinnang energiaostuvõimetuse probleemile vastavalt määrusele (EL) 2018/1999.

         Brüssel, 18. juuni 2019

               Komisjoni nimel

               komisjoni liige

            Miguel ARIAS CAÑETE

         (1)  ELT L 328, 21.12.2018, lk 1.

         (2)  SWD(2019) 267.

         (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (ELT L 315, 14.11.2012, lk 1).

         (4)  SWD (2019) 1016 final.

         (5)  COM (2019) 517 final, 5. juuni 2019.

         (6)  SWD(2019) 267.

         (7)  SWD(2019) 267.

         (8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82).

         (9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/842, milles käsitletakse liikmesriikide kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heidet aastatel 2021–2030, millega panustatakse kliimameetmetesse, et täita Pariisi kokkuleppega võetud kohustused, ning millega muudetakse määrust (EL) nr 525/2013 (ELT L 156, 19.6.2018, lk 26).


title: Komisjoni soovitus, 18. juuni 2019, Portugali lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta

text:
               3.9.2019

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 297/84

      KOMISJONI SOOVITUS,
      18. juuni 2019,
      Portugali lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta
      (2019/C 297/22)
      EUROOPA KOMISJON,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peavad liikmesriigid esitama komisjonile ajavahemikku 2021–2030 hõlmava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõikega 1 ja I lisaga. Esimesed lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektid tuli esitada 31. detsembriks 2018.

                  (2)

                  Portugal esitas oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti 31. detsembril 2018. Selle kava projekti esitamisega algab komisjoni ja liikmesriikide vahelise järkjärgulise protsessi esimene etapp, et kõnealused energia- ja kliimakavad lõplikult vormistada ja seejärel ellu rakendada.

                  (3)

                  Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peab komisjon hindama lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projekte. Komisjon hindas põhjalikult Portugali lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti ning võttis seejuures arvesse määruse (EL) 2018/1999 asjakohaseid sätteid. Kõnealune hinnang (2) avaldatakse koos käesoleva soovitusega. Allpool esitatud soovitused põhinevad sellel hinnangul.

                  (4)

                  Eelkõige käsitletakse komisjoni soovitustes järgmist: i) eesmärkide ja panuste ulatuslikkus, et ühiselt saavutada energialiidu eesmärgid, eriti liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärgid, samuti elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud; ii) liikmesriikide ja liidu tasandi eesmärkidega seotud poliitikasuunad ja meetmed ning muud poliitikasuunad ja meetmed, mis võivad piiriüleselt asjakohased olla; iii) täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mida võidakse nõuda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades; iv) lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud olemasolevate ning kavandatud poliitikasuundade ja meetmete koostoime ja järjepidevus energialiidu ühe mõõtme ning eri mõõtmete piires.

                  (5)

                  Soovituste väljatöötamisel võttis komisjon ühelt poolt arvesse vajadust liita kõigi liikmesriikide kavandatud arvulised panused, et hinnata eesmärki liidu tasandil, ning teiselt poolt vajadust anda asjaomasele liikmesriigile piisavalt aega võtta komisjoni soovitusi nõuetekohaselt arvesse enne oma riikliku kava lõplikku vormistamist.

                  (6)

                  Komisjoni soovitused liikmesriikide taastuvenergiaeesmärkide kohta põhinevad määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemil, mis tugineb objektiivsetele kriteeriumidele.

                  (7)

                  Energiatõhususalaste soovituste puhul on komisjon lähtunud hinnangust, mis on antud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud riiklike eesmärkide ulatusele võrreldes liidu tasandi eesmärkide saavutamiseks vajalike ühiste jõupingutustega, võttes vajaduse korral arvesse teavet riigi konkreetse eripära kohta. Riikide lõplik panus energiatõhususse peaks kajastama nende kulutõhusa energiasäästu potentsiaali ning seda peaks toetama kindla, pikaajalise hoonete renoveerimise strateegiaga ja sellekohaste meetmetega, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (3) artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Samuti peaksid liikmesriigid tõendama, et on nõuetekohaselt võtnud arvesse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet, ja selgitama täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-heitega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile.

                  (8)

                  Vastavalt juhtimismäärusele peavad liikmesriigid andma üldülevaate investeeringutest, mis on vajalikud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud eesmärkide ja panuste saavutamiseks, ning üldhinnangu nende investeeringute allikate kohta. Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid tagama riikide poliitikasuundade ja meetmete läbipaistvuse ja prognoositavuse ning seega investeerimiskindluse.

                  (9)

                  Samal ajal on komisjon Euroopa 2018.–2019. poolaasta ühe osana tähelepanelikult keskendunud liikmesriikide energia- ja kliimapoliitikaga seotud investeerimisvajadustele. Euroopa poolaasta raames on komisjon käsitlenud seda küsimust 2019. aasta aruandes Portugali kohta (4) ja komisjoni soovituses, mis käsitleb nõukogu soovitust Portugalile (5). Lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projektide hindamisel võttis komisjon arvesse Euroopa poolaasta raames tehtud viimaseid järeldusi ja antud soovitusi. Komisjoni soovitused täiendavad Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. Ühtlasi peaksid liikmesriigid tagama, et nende lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võetakse arvesse Euroopa poolaasta raames antud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi.

                  (10)

                  Peale selle peab liikmesriik vastavalt juhtimismäärusele võtma nõuetekohaselt arvesse kõiki soovitusi, mis komisjon on andnud 31. detsembriks 2019 esitatava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kohta, ja kui asjaomane liikmesriik ei järgi soovitust või suurt osa sellest, peaks liikmesriik esitama ja avalikustama selle põhjused.

                  (11)

                  Vastavalt asjaoludele peaksid liikmesriigid esitama oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas ning järgmiste aastate ajakohastatud versioonides need samad andmed, mis nad esitavad Eurostatile või Euroopa Keskkonnaametile. Ühtede ja samade allikate ning olemasolu korral ka Euroopa statistika kasutamine on oluline modelleerimise ja prognooside lähtestsenaariumi arvutamiseks. Euroopa statistika kasutamine võimaldab paremini võrrelda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades kasutatud andmeid ja prognoose.

                  (12)

                  Lõplik lõimitud riiklik energia- ja kliimakava peab sisaldama kõiki määruse (EL) 2018/1999 I lisas esitatud üksikasju. Seoses sellega tuleks hinnata kavandatud poliitikasuundade ja meetmete makromajanduslikku mõju ja niivõrd, kui see on võimalik, mõju tervisele, keskkonnale, tööhõivele ja haridusele ning oskustele ja sotsiaalmõju. Lõpliku lõimitud riikliku kliima- ja energiakava ettevalmistamisse tuleb kaasata avalikkus ja muud sidusrühmad. Neid ja muid üksikasju on kirjeldatud käesoleva soovitusega koos avaldatud talituste töödokumendis (6).

                  (13)

                  Portugali heitkoguste vähendamise keskpika ja pika perioodi eesmärgid on sidusad. CO2-heite märgatavaks vähendamiseks kavatseb Portugal oma majandust elektrifitseerida. Elektrienergiasektorit tuleb veelgi edasi arendada, suurendades taastuvate energiaallikate, eriti päikese-, tuule- ja hüdroenergia uut tootmisvõimsust. Sellisel arengul on suur mõju energialiidu mõõtmetele, eriti siseturu, teadusuuringute, innovatsiooni ja konkurentsivõime mõõtmele. Lõplikus kavas tuleb selgitada CO2-heite vähendamise, energiajulgeoleku ja energia siseturu mõõtme koostoimet energiatõhususe esikohale seadmise põhimõttega, selgitades täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-heitega konkurentsivõimeline majandus ning leida lahendus sellega seotud energiaostuvõimetuse probleemile. Teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime mõõtme all seatud eesmärgid peavad toetama muude energialiidu mõõtmete jaoks kavandatud jõupingutusi.

                  (14)

                  Lõplikule lõimitud riiklikule kliima- ja energiakavale tuleks kasuks, kui selles esitatakse põhjalik ülevaade mitte üksnes energiamahukate tööstusharude, vaid ka vähese CO2-heitega tehnoloogia sektori konkurentsivõimest, ja konkreetne analüüs selle kohta, milline on selle sektori praegune seisund üleilmsel turul, tuues välja konkurentsivõimelised ja võimalikud probleemsed valdkonnad, märkides ära edasised eesmärgid ning poliitikasuunad ja meetmed nende saavutamiseks ning esitades asjakohased seosed ettevõtlus- ja tööstuspoliitika vahel. Samuti oleks kasulik esitada põhjalikum teave selle kohta, milline on seos ringmajandusega.

                  (15)

                  Komisjon on Portugalile antud soovitustes lähtunud Portugali esitatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektile antud hinnangust, mis avaldatakse koos käesoleva soovitusega, (7)

            SOOVITAB PORTUGALIL TEHA JÄRGMIST:

                  1.

                  Püüda anda oma heakskiidetud panus, s.o taastuvenergia osakaal 47 % aastaks 2030, liidu 2030. aasta taastuvenergia eesmärki, rakendades selleks üksikasjalikke arvuliste eesmärkidega poliitikasuundi ja meetmeid, mis on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivist (EL) 2018/2001 (8) tulenevate kohustustega, et see eesmärk õigel ajal ja kulutõhusalt saavutada. Lisada lõplikusse lõimitud riiklikku kliima- ja energiakavva muu hulgas soovituslik trajektoor, mis määruse (EL) 2018/1999 artikli 4 punkti a alapunkti 2 kohaselt hõlmab kõiki võrdlustasemeid. Suurendada jõupingutusi kütte- ja jahutussektoris, et täita direktiivi (EL) 2018/2001 artiklis 23 esitatud soovituslik eesmärk, ning esitada meetmed, et täita lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas transpordisektorile seatud eesmärk kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikliga 25. Esitada lisateavet haldusmenetluste lihtsustamise kohta ning täiendavad üksikasjad oma tarbeks toodetavat taastuvenergiat ja taastuvenergiakogukondi hõlmavate tugiraamistike kohta kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artiklitega 21 ja 22.

                  2.

                  Seada märgatavalt kõrgem eesmärk lõppenergia tarbimise vähendamisele, pidades silmas vajadust teha suuremaid jõupingutusi liidu 2030. aasta energiatõhususeesmärgi saavutamiseks, ning määrata kindlaks täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mis võiksid anda veelgi suuremat energiasäästu aastaks 2030. Esitada nõuetekohased arvandmed kavandatavast poliitikast ja meetmetest eeldatavasti saadava energiasäästu kohta osana üksikasjalikumast mõjuhinnangust ning näidata, kuidas see aitab saavutada riigi panust energiatõhususse.

                  3.

                  Sõnastada täpselt turgude lõimimise tulevikueesmärgid, eelkõige meetmed konkurentsivõimelisemate elektri- ja gaasiturgude arendamiseks, liikudes sealhulgas täielikult turupõhiste hindade kasutuselevõtu suunas.

                  4.

                  Selgitada täpsemalt riiklikke ja rahastamiseesmärke teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime valdkonnas (eelkõige seoses energialiiduga), mida on vaja saavutada kuni 2030. aastani, nii et need eesmärgid oleksid hõlpsalt mõõdetavad ning toetaksid lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas muude mõõtmete jaoks seatud eesmärkide täitmist. Toetada nende eesmärkide saavutamist konkreetsete ja asjakohaste poliitikasuundade ja meetmetega, sealhulgas teiste liikmesriikidega koos välja töötatavate suundade ja meetmetega, näiteks energiatehnoloogia strateegilise kava kaudu.

                  5.

                  Tihendada olemasolevat head piirkondlikku koostööd Hispaania ja Prantsusmaaga. Piirkondlikes suhetes tuleks keskenduda energia siseturu ja energiajulgeoleku küsimustele, eriti piiri- ja piirkondadeülesele ühendatusele. Kaaluda tõhusamaid meetmeid, mille abil tihendada piirkondlikku koostööd taastuvenergia ja energiatõhususe valdkonnas.

                  6.

                  Anda üldülevaade investeeringutest, mida on vaja riigi majanduse moderniseerimiseks energia- ja kliimaeesmärkide saavutamise kaudu, nagu on esitatud riiklikus investeerimiskavas. Anda üldhinnang kõnealuste investeeringute allikatele, sealhulgas asjakohasele rahastamisele riigi, piirkonna ja liidu tasandil. Samuti kaaluda rahastamisallikana heitkoguste kulutõhusat loovutamist teistele liikmesriikidele Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/842 (9) alusel.

                  7.

                  Loetleda kõik energiatoetused, sealhulgas eelkõige fossiilkütuste toetused, ning nende järkjärguliseks kõrvaldamiseks võetud meetmed ja koostatud kavad.

                  8.

                  Lisada analüüs selle kohta, milline on koostoime õhukvaliteeti ja õhkuheidet käsitlevate meetmetega, ning kirjeldada mõju õhusaastele eri stsenaariumide korral, lisades sellekohase teabe, ning võtta arvesse eri valdkondade omavahelist koostoimet ja kompromisside mõju.

                  9.

                  Paremini lõimida kavva ausa ja õiglase ülemineku aspektid ning eelkõige täpsustada kavandatud eesmärkide, poliitikasuundade ja meetmete mõju sotsiaalvaldkonnale, tööhõivele ja oskustele. Arendada edasi energiaostuvõimetuse probleemi lahendamise korda ning esitada hinnang energiaostuvõimetute kodumajapidamiste arvu ja liigi kohta ning energiaostuvõimetuse vähendamise eesmärgid, nagu on sätestatud määruses (EL) 2018/1999.

         Brüssel, 18. juuni 2019

               Komisjoni nimel

               komisjoni liige

            Miguel ARIAS CAÑETE

         (1)  ELT L 328, 21.12.2018, lk 1.

         (2)  SWD(2019) 272.

         (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (ELT L 315, 14.11.2012, lk 1).

         (4)  SWD(2019) 1021 final.

         (5)  COM(2019) 522 final, 5. juuni 2019.

         (6)  SWD(2019) 272.

         (7)  SWD(2019) 272.

         (8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82).

         (9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/842, milles käsitletakse liikmesriikide kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heidet aastatel 2021–2030, millega panustatakse kliimameetmetesse, et täita Pariisi kokkuleppega võetud kohustused, ning millega muudetakse määrust (EL) nr 525/2013 (ELT L 156, 19.6.2018, lk 26).


title: Komisjoni soovitus, 18. juuni 2019, Sloveenia lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta

text:
               3.9.2019

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 297/92

      KOMISJONI SOOVITUS,
      18. juuni 2019,
      Sloveenia lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta
      (2019/C 297/24)
      EUROOPA KOMISJON,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peavad liikmesriigid esitama komisjonile ajavahemikku 2021–2030 hõlmava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõikega 1 ja I lisaga. Esimesed lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektid tuli esitada 31. detsembriks 2018.

                  (2)

                  Sloveenia esitas lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti 31. detsembril 2018. Selle kava projekti esitamisega algab komisjoni ja liikmesriikide vahelise järkjärgulise protsessi esimene etapp, et kõnealused energia- ja kliimakavad lõplikult vormistada ja seejärel ellu rakendada.

                  (3)

                  Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peab komisjon hindama lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projekte. Komisjon hindas põhjalikult Sloveenia lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti ning võttis seejuures arvesse määruse (EL) 2018/1999 asjakohaseid sätteid. Kõnealune hinnang (2) avaldatakse koos käesoleva soovitusega. Allpool esitatud soovitused põhinevad sellel hinnangul.

                  (4)

                  Eelkõige käsitletakse komisjoni soovitustes järgmist: i) eesmärkide ja panuste ulatuslikkus, et ühiselt saavutada energialiidu eesmärgid, eriti liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärgid, samuti elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud; ii) liikmesriikide ja liidu tasandi eesmärkidega seotud poliitikasuunad ja meetmed ning muud poliitikasuunad ja meetmed, mis võivad piiriüleselt asjakohased olla; iii) täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mida võidakse nõuda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades; iv) lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud olemasolevate ning kavandatud poliitikasuundade ja meetmete koostoime ja järjepidevus energialiidu ühe mõõtme ning eri mõõtmete piires.

                  (5)

                  Soovituste väljatöötamisel võttis komisjon ühelt poolt arvesse vajadust liita kõigi liikmesriikide kavandatud arvulised panused, et hinnata eesmärki liidu tasandil, ning teiselt poolt vajadust anda asjaomasele liikmesriigile piisavalt aega võtta komisjoni soovitusi nõuetekohaselt arvesse enne oma riikliku kava lõplikku vormistamist.

                  (6)

                  Komisjoni soovitused liikmesriikide taastuvenergiaeesmärkide kohta põhinevad määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemil, mis tugineb objektiivsetele kriteeriumidele.

                  (7)

                  Energiatõhususalaste soovituste puhul on komisjon lähtunud hinnangust, mis on antud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud riiklike eesmärkide ulatusele võrreldes liidu tasandi eesmärkide saavutamiseks vajalike ühiste jõupingutustega, võttes vajaduse korral arvesse teavet riigi konkreetse eripära kohta. Riikide lõplik panus energiatõhususse peaks kajastama nende kulutõhusa energiasäästu potentsiaali ning seda peaks toetama kindla, pikaajalise hoonete renoveerimise strateegiaga ja sellekohaste meetmetega, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (3) artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Samuti peaksid liikmesriigid tõendama, et on nõuetekohaselt võtnud arvesse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet, ja selgitama täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-heitega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile.

                  (8)

                  Vastavalt juhtimismäärusele peavad liikmesriigid andma üldülevaate investeeringutest, mis on vajalikud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud eesmärkide ja panuste saavutamiseks, ning üldhinnangu nende investeeringute allikate kohta. Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid tagama riikide poliitikasuundade ja meetmete läbipaistvuse ja prognoositavuse ning seega investeerimiskindluse.

                  (9)

                  Samal ajal on komisjon Euroopa 2018.–2019. poolaasta ühe osana tähelepanelikult keskendunud liikmesriikide energia- ja kliimapoliitikaga seotud investeerimisvajadustele. Euroopa poolaasta raames on komisjon käsitlenud seda küsimust 2019. aasta aruandes Sloveenia kohta (4) ja komisjoni soovituses, mis käsitleb nõukogu soovitust Sloveeniale (5). Lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projektide hindamisel võttis komisjon arvesse Euroopa poolaasta raames tehtud viimaseid järeldusi ja antud soovitusi. Komisjoni soovitused täiendavad Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. Ühtlasi peaksid liikmesriigid tagama, et nende lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võetakse arvesse Euroopa poolaasta raames antud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi.

                  (10)

                  Peale selle peab liikmesriik vastavalt juhtimismäärusele võtma nõuetekohaselt arvesse kõiki soovitusi, mis komisjon on andnud 31. detsembriks 2019 esitatava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kohta, ja kui asjaomane liikmesriik ei järgi soovitust või suurt osa sellest, peaks liikmesriik esitama ja avalikustama selle põhjused.

                  (11)

                  Vastavalt asjaoludele peaksid liikmesriigid esitama oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas ning järgmiste aastate ajakohastatud versioonides need samad andmed, mis nad esitavad Eurostatile või Euroopa Keskkonnaametile. Ühtede ja samade allikate ning olemasolu korral ka Euroopa statistika kasutamine on oluline modelleerimise ja prognooside lähtestsenaariumi arvutamiseks. Euroopa statistika kasutamine võimaldab paremini võrrelda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades kasutatud andmeid ja prognoose.

                  (12)

                  Lõplik lõimitud riiklik energia- ja kliimakava peab sisaldama kõiki määruse (EL) 2018/1999 I lisas esitatud üksikasju. Seoses sellega tuleks hinnata kavandatud poliitikasuundade ja meetmete makromajanduslikku mõju ja niivõrd, kui see on võimalik, mõju tervisele, keskkonnale, tööhõivele ja haridusele ning oskustele ja sotsiaalmõju. Lõpliku lõimitud riikliku kliima- ja energiakava ettevalmistamisse tuleb kaasata avalikkus ja muud sidusrühmad. Neid ja muid üksikasju on kirjeldatud käesoleva soovitusega koos avaldatud talituste töödokumendis (6).

                  (13)

                  Lõplikus kavas peaks Sloveenia kinnitama, et kõikide mõõtmete puhul on käsitletud kõiki projektis esitamata jäetud elemente, nt olemasolevate meetmete stsenaarium, mõjuhinnang ja investeerimisvajadused. Tuleks arvesse võtta olemasolevate ja kavandatud poliitikasuundade ja meetmete omavahelist seost, täpsemalt järgmist: CO2-heite vähendamise, energiajulgeoleku ja energia siseturu mõõtme koostoime energiatõhususe esikohale seadmise põhimõttega. Lõplikus kavas tuleks käsitleda ka selliseid olulisi elemente nagu hinnang selle kohta, kas olemasoleva poliitikaga tagatakse fossiilkütuste väiksem kasutamine energeetikasektoris, ning teave energiaturu toimimise kohta. Teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime mõõtme all seatud eesmärgid peavad toetama muude energialiidu mõõtmete jaoks kavandatud jõupingutusi.

                  (14)

                  Lõplikule lõimitud riiklikule kliima- ja energiakavale tuleks kasuks, kui esitataks põhjalik analüüs selle kohta, milline on vähese CO2-heitega tehnoloogialahenduste sektori praegune seisund üleilmsel turul, tuues välja konkurentsivõimelised ja võimalikud probleemsed valdkonnad. Soovitatav oleks esitada sellekohased mõõdetavad eesmärgid ning nende saavutamiseks ette nähtud poliitikasuunad ja meetmed ning asjakohased ettevõtlus-, tööstus- ja hariduspoliitika seosed. Lõplikule lõimitud riiklikule kliima- ja energiakavale tuleks ka kasuks, kui sellest nähtuks suurem seos ringmajandusega, rõhutades sealset kasvuhoonegaaside heite vähendamise potentsiaali.

                  (15)

                  Komisjon on Sloveeniale antud soovitustes lähtunud Sloveenia esitatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektile antud hinnangust, mis avaldatakse koos käesoleva soovitusega, (7)

            SOOVITAB SLOVEENIAL TEHA JÄRGMIST:

                  1.

                  Täpsustada kulutõhusaid täiendavaid poliitikasuundi ja meetmeid, eelkõige hoonete puhul, võttes arvesse heitkogustega kauplemise süsteemi mittekuuluvates sektorites saavutada tulenevat kasvuhoonegaaside vähendamise eesmärki (–15 % võrreldes 2005. aastaga) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EL) 2018/841 (8) tulenevat kohustust, mille kohaselt maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest pärit heitkogused ei oleks suuremad kui sidujates seotud heitkogused.

                  2.

                  Suurendada liidu 2030. aasta taastuvenergia eesmärgi saavutamiseks antavat panust märkimisväärselt, s.o suurendada Sloveenias taastuvenergia osakaalu vähemalt 37 %ni aastaks 2030, nagu on märgitud määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemis, olles nõuetekohaselt arvesse võtnud asjaomaseid tingimusi ja riiklikke piiranguid. Lisada lõplikku lõimitud riiklikku energia- ja kliimakavva soovituslik trajektoor, mis määruse (EL) 2018/1999 artikli 4 punkti a alapunkti 2 kohaselt hõlmab kõiki võrdlustasemeid, vastavalt taastuvenergia osakaalule, pidades silmas vajadust suurendada jõupingutusi selle eesmärgi ühiseks saavutamiseks. Esitada üksikasjalikud arvuliselt väljendatud poliitikasuunad ja meetmed, mis on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 (9) sätestatud kohustustega ning võimaldavad kõnealuse panuse õigel ajal ja kulutõhusalt saavutada. Tagada, et 2020. aasta taastuvenergiaeesmärk, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/28/EÜ (10) I lisas, täidetaks täielikult ja oleks alates 2021. aastast edasiseks lähtealuseks, ning selgitada, kuidas riik kavatseb sellise lähtealuse saavutada ja seda säilitada. Suurendada jõupingutusi kütte- ja jahutussektoris, et täita direktiivi (EL) 2018/2001 artiklist 23 tulenev soovituslik eesmärk ja kõnealuse direktiivi artiklist 25 tulenev transpordisektori eesmärk. Esitada konkreetsed meetmed haldusmenetluste lihtsustamise ning oma tarbeks toodetavat taastuvenergiat ja taastuvenergiakogukondi hõlmavate tugiraamistike kohta kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artiklitega 21 ja 22.

                  3.

                  Seada märgatavalt kõrgem eesmärk primaarenergia tarbimise vähendamisele aastaks 2030, pidades silmas asjaolu, et liidus 2030. aastaks seatud energiatõhususeesmärgi saavutamiseks on vaja rohkem pingutada. Esitada antav panus energia lõpptarbimisena. Teha ettepanek selliste poliitikasuundade ja meetmete kohta, mis aitaksid energiasäästu aastaks 2030 veelgi suurendada. Esitada poliitika ja meetmed terveks ajavahemikuks 2021–2030, sh nende mõju oodatavale energiasäästule, ja rakendamise ajakava.

                  4.

                  Määrata kindlaks meetmed, millega toetatakse selliste energiajulgeoleku eesmärkide saavutamist nagu energiasüsteemi mitmekesistamine ja selle sõltuvuse vähendamine, sealhulgas süsteemi paindlikkuse tagamise meetmed.

                  5.

                  Sõnastada täpselt turgude lõimimise tulevikueesmärgid, eelkõige meetmed konkurentsivõimelisemate hulgi- ja jaemüügiturgude arendamiseks.

                  6.

                  Selgitada riiklikke ja rahastamiseesmärke teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime valdkonnas (eelkõige seoses energialiiduga), mida on vaja saavutada ajavahemikus 2023–2030, nii et need eesmärgid oleksid hõlpsalt mõõdetavad ning toetaksid lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas muude mõõtmete jaoks seatud eesmärkide täitmist. Toetada nende eesmärkide saavutamist konkreetsete ja piisavate poliitikasuundade ja meetmetega, sealhulgas teiste liikmesriikidega koos välja töötatavate suundade ja meetmetega, näiteks energiatehnoloogia strateegilise kava kaudu.

                  7.

                  Korraldada põhjalik konsultatsioon naaberriikide ja teiste liikmesriikidega, et edendada energialiidu eesmärkide kuluoptimaalset saavutamist. Kaaluda veelgi kooskõlastatud energia- ja kliimapoliitika piiriülest potentsiaali ja selle makromajanduslikke aspekte, eelkõige Aadria mere piirkonnas, et vähendada piirkonna süsinikujalajälge ja võtta kasutusele ökosüsteemipõhine lähenemisviis.

                  8.

                  Anda üldülevaade investeeringutest, mida on vaja majanduse moderniseerimiseks energia- ja kliimaeesmärkide saavutamise kaudu, ning üldhinnang investeeringute allikatele, sealhulgas asjakohasele rahastamisele riigi, piirkonna ja liidu tasandil. Samuti kaaluda rahastamisallikana heitkoguste kulutõhusat loovutamist teistele liikmesriikidele Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/842 (11) alusel.

                  9.

                  Loetleda kõik energiatoetused, sealhulgas eelkõige fossiilkütuste toetused, ning nende järkjärguliseks kõrvaldamiseks võetud meetmed ja koostatud kavad.

                  10.

                  Täiendada analüüsi teabega, milline on seos õhukvaliteeti ja õhkuheidet käsitleva poliitikaga, lisades täpsemad arvandmed kavandatud poliitikasuundade ja meetmete alusel prognoositud õhusaasteainete heite kohta.

                  11.

                  Paremini lõimida kavva ausa ja õiglase ülemineku aspektid ning eelkõige täpsustada kavandatud eesmärkide, poliitikasuundade ja meetmete mõju sotsiaalvaldkonnale, tööhõivele ja oskustele, eriti seoses kavaga järk-järgult lõpetada kivisöe kasutamine elektritootmises. Töötada välja täpsem energiaostuvõimetuse probleemi lahendamise kord, sealhulgas täpsustades hinnangut vastavalt määrusele (EL) 2018/1999.

         Brüssel, 18. juuni 2019

               Komisjoni nimel

               komisjoni liige

            Miguel ARIAS CAÑETE

         (1)  ELT L 328, 21.12.2018, lk 1.

         (2)  SWD(2019) 271.

         (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (ELT L 315, 14.11.2012, lk 1).

         (4)  SWD (2019) 1023 final.

         (5)  COM (2019) 524 final, 5. juuni 2019.

         (6)  SWD(2019) 271.

         (7)  SWD(2019) 271.

         (8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/841, millega lisatakse maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest tulenev kasvuhoonegaaside heide ja sellest tulenevate kasvuhoonegaaside sidumine 2030. aasta kliima- ja energiapoliitika raamistikku ning millega muudetakse määrust (EL) nr 525/2013 ja otsust nr 529/2013/EL (ELT L 156, 19.6.2018, lk 1).

         (9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82).

         (10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 140, 5.6.2009, lk 16).

         (11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/842, milles käsitletakse liikmesriikide kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heidet aastatel 2021–2030, millega panustatakse kliimameetmetesse, et täita Pariisi kokkuleppega võetud kohustused, ning millega muudetakse määrust (EL) nr 525/2013 (ELT L 156, 19.6.2018, lk 26).


title: Euroopa Keskpanga soovitus 19. märts 2020 Euroopa Liidu Nõukogule, Latvijas Banka välisaudiitorite kohta (EKP/2020/14) 2020/C 98/01

text:
               25.3.2020

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 98/1

      EUROOPA KESKPANGA SOOVITUS
      19. märts 2020
      Euroopa Liidu Nõukogule, Latvijas Banka välisaudiitorite kohta (EKP/2020/14)
      (2020/C 98/01)
      Euroopa Keskpanga nõukogu,
      võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artiklit 27.1,
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Euroopa Keskpanga (EKP) ja eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide keskpankade raamatupidamist auditeerivad sõltumatud välisaudiitorid, keda soovitab EKP nõukogu ja kiidab heaks Euroopa Liidu Nõukogu.

                  (2)

                  Latvijas Banka praeguste välisaudiitorite volitused lõpevad pärast 2019. majandusaasta auditeerimist. Seetõttu tuleb määrata välisaudiitorid alates 2020. majandusaastast.

                  (3)

                  Majandusaastateks 2020 kuni 2024 on Latvijas Banka valinud oma välisaudiitoriks SIA Ernst & Young Baltic,

            ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:
      Latvijas Banka välisaudiitoriks soovitatakse majandusaastateks 2020 kuni 2024 määrata SIA Ernst & Young Baltic.

         Frankfurt Maini ääres, 19 March 2020

               EKP president

            Christine LAGARDE


title: Nõukogu soovitus (EL) 2021/892, 3. juuni 2021, millega muudetakse nõukogu soovitust (EL) 2020/912 Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta

text:
                  4.6.2021

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 198/1

         NÕUKOGU SOOVITUS (EL) 2021/892,
         3. juuni 2021,
         millega muudetakse nõukogu soovitust (EL) 2020/912 Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta
         EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõike 2 punkte b ja e ning artikli 292 esimest ja teist lauset,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Nõukogu võttis 30. juunil 2020 vastu soovituse Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta (1) (edaspidi „nõukogu soovitus“).

                     (2)

                     16. juulil 2020 võttis nõukogu vastu soovituse (EL) 2020/1052, millega muudetakse nõukogu soovitust (EL) 2020/912 Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta (2). 30. juulil 2020 võttis nõukogu vastu soovituse (EL) 2020/1144, millega muudetakse nõukogu soovitust (EL) 2020/912 Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta (3). 7. augustil 2020 võttis nõukogu vastu soovituse (EL) 2020/1186, millega muudetakse nõukogu soovitust (EL) 2020/912 Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta (4). 22. oktoobril 2020 võttis nõukogu vastu soovituse (EL) 2020/1551, millega muudetakse nõukogu soovitust (EL) 2020/912 Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta (5).
                     17. detsembril 2020 võttis nõukogu vastu soovituse (EL) 2020/2169, millega muudetakse nõukogu soovitust (EL) 2020/912 Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta (6). 28. jaanuaril 2021 võttis nõukogu vastu soovituse (EL) 2021/89, millega muudetakse nõukogu soovitust (EL) 2020/912 Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta (7). 2. veebruaril 2021 võttis nõukogu vastu soovituse (EL) 2021/132, millega muudetakse nõukogu soovitust (EL) 2020/912 Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta (8) ja 6. mail 2021 võttis nõukogu vastu soovituse (EL) 2021/767, (9) millega muudetakse nõukogu soovitust (EL) 2020/912 Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta.

                     (3)

                     20. mail 2021 võttis nõukogu vastu soovituse (EL) 2021/816, millega muudetakse nõukogu soovitust (EL) 2020/912 Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta, (10) et ajakohastada kriteeriume, mille alusel hinnatakse, kas mittehädavajalik reisimine kolmandatest riikidest on ohutu ja kas seda tuleks lubada.

                     (4)

                     Nõukogu soovituses on sätestatud, et liikmesriigid peaksid koordineeritud viisil järk-järgult kaotama ELi mittehädavajaliku reisimise ajutise piirangu alates 1. juulist 2020 nõukogu soovituse I lisas loetletud kolmandate riikide elanike puhul. Nõukogu peaks pärast komisjoni ning asjaomaste ELi ametite ja talitustega tihedat konsulteerimist ning nõukogu soovituses osutatud metoodikal, kriteeriumidel ja teabel põhinevale üldisele hinnangule tuginedes vaatama I lisas esitatud kolmandate riikide loetelu iga kahe nädala järel läbi ja vajaduse korral seda ajakohastama.

                     (5)

                     Pärast seda on nõukogu komisjoni ning asjaomaste ELi ametite ja talitustega tihedalt konsulteerides ning nõukogu soovituses (nagu seda on muudetud soovitusega (EL) 2021/816) sätestatud kriteeriume ja metoodikat kohaldades arutanud nõukogu soovituse I lisas esitatud kolmandate riikide loetelu läbivaatamist. Nende arutelude tulemusena tuleks I lisas esitatud kolmandate riikide loetelu muuta. Eelkõige tuleks loetellu lisada Jaapan.

                     (6)

                     Piirikontroll ei ole üksnes nende liikmesriikide huvides, kelle välispiiril seda tehakse, vaid kõigi liikmesriikide huvides, kes on kaotanud piirikontrolli sisepiiridel. Seepärast peaksid liikmesriigid tagama, et välispiiridel võetakse meetmeid koordineeritult, et tagada Schengeni ala hea toimimine. Selleks peaksid liikmesriigid alates 3. juunist 2021 koordineeritud viisil jätkama Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piirangu kaotamist käesoleva soovitusega muudetud nõukogu soovituse I lisas loetletud kolmandate riikide elanike puhul.

                     (7)

                     Euroopa Liidu lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva soovituse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades et käesolev soovitus põhineb Schengeni acquis’l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast nõukogu poolt otsuse tegemist käesoleva soovituse üle, kas ta rakendab seda.

                     (8)

                     Käesolev soovitus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ; (11) seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva soovituse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

                     (9)

                     Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev soovitus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (12) artikli 1 punktis A osutatud valdkonda.

                     (10)

                     Šveitsi puhul kujutab käesolev soovitus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (13) artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ (14) artikliga 3.

                     (11)

                     Liechtensteini puhul kujutab käesolev soovitus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ (15) artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL (16) artikliga 3.

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:
         Nõukogu soovitust (EL) 2020/912 (nagu seda on muudetud soovitusega (EL) 2020/1052, soovitusega (EL) 2020/1144, soovitusega (EL) 2020/1186, soovitusega (EL) 2020/1551, soovitusega (EL) 2020/2169, soovitusega (EL) 2021/89, soovitusega (EL) 2021/132, soovitusega (EL) 2021/767 ja soovitusega (EL) 2021/816) Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta muudetakse järgmiselt.

                     1)

                     Nõukogu soovituse punkti 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

                                 „1.

                                 Liikmesriigid peaksid koordineeritud viisil kaotama järk-järgult Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piirangu alates 3. juunist 2021 I lisas loetletud kolmandate riikide elanike puhul.“

                     2)

                     Soovituse I lisa asendatakse järgmisega:

                           „I LISA
                           Kolmandad riigid ja erihalduspiirkonnad, kelle elanike suhtes ei tuleks välispiiridel kohaldada Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutist piirangut:

                                       I.

                                       RIIGID

                                                   1.

                                                   AUSTRAALIA

                                                   2.

                                                   IISRAEL

                                                   3.

                                                   JAAPAN

                                                   4.

                                                   UUS-MEREMAA

                                                   5.

                                                   RWANDA

                                                   6.

                                                   SINGAPUR

                                                   7.

                                                   LÕUNA-KOREA

                                                   8.

                                                   TAI

                                                   9.

                                                   HIINA (*)

                                       II.

                                       HIINA RAHVAVABARIIGI ERIHALDUSPIIRKONNAD

                                                   Hongkongi erihalduspiirkond (*1)

                                                   Macau erihalduspiirkond  (*1)

                        (*1)  Oleneb vastastikkuse kinnitamisest."

                        (*1)  Oleneb vastastikkuse kinnitamisest."

            Luxembourg, 3. juuni 2021

                  Nõukogu nimel

                  eesistuja

               P. N. SANTOS

            (1)  ELT L 208I, 1.7.2020, lk 1.

            (2)  ELT L 230, 17.7.2020, lk 26.

            (3)  ELT L 248, 31.7.2020, lk 26.

            (4)  ELT L 261, 11.8.2020, lk 83.

            (5)  ELT L 354, 26.10.2020, lk 19.

            (6)  ELT L 431, 21.12.2020, lk 75.

            (7)  ELT L 33, 29.1.2021, lk 1.

            (8)  ELT L 41, 4.2.2021, lk 1.

            (9)  ELT L 165I, 11.5.2021, lk 66.

            (10)  ELT L 182, 21.5.2021, lk 1.

            (11)  Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsus 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20).

            (12)  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31.

            (13)  ELT L 53, 27.2.2008, lk 52.

            (14)  Nõukogu 28. jaanuari 2008. aasta otsus 2008/146/EÜ sõlmida Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (ELT L 53, 27.2.2008, lk 1).

            (15)  ELT L 160, 18.6.2011, lk 21.

            (16)  Nõukogu 7. märtsi 2011. aasta otsus 2011/350/EL Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta, seoses sisepiiridel piirikontrolli kaotamise ja isikute liikumisega (ELT L 160, 18.6.2011, lk 19).


title: Nõukogu soovitus, 10. oktoober 2019, Euroopa Keskpanga juhatuse liikme ametisse nimetamise kohta2019/C 351/01

text:
               17.10.2019

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 351/1

      NÕUKOGU SOOVITUS,
      10. oktoober 2019,
      Euroopa Keskpanga juhatuse liikme ametisse nimetamise kohta
      (2019/C 351/01)
      EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 283 lõiget 2 ja artikli 139 lõiget 2,
      võttes arvesse protokolli nr 4 Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja kohta, eriti selle artiklit 11.2,
      SOOVITAB EUROOPA ÜLEMKOGUL JÄRGMIST:
      Nimetada Fabio PANETTA Euroopa Keskpanga juhatuse liikmeks kaheksa aastat kestvaks ametiajaks alates 1. jaanuarist 2020.

         Brüssel, 10. oktoober 2019

               Nõukogu nimel

               eesistuja

            M. LINTILÄ