               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,22.5.2017
            COM(2017) 504 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Taani 2017. aasta riiklikku reformikavaja esitatakse nõukogu arvamus Taani 2017. aasta lähenemisprogrammi kohta

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Taani 2017. aasta riiklikku reformikava

                  ja esitatakse nõukogu arvamus Taani 2017. aasta lähenemisprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 9 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust
                  2
               ,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone
                  3
               ,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)16. novembril 2016 võttis komisjon vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi,
                  4
                mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2017) algust. Euroopa Ülemkogu kiitis 9.–10. märtsil 2017 heaks iga-aastases majanduskasvu analüüsis esitatud prioriteedid. 16. novembril 2016 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande,
                  5
                milles ei nimetatud Taanit ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

               (2)2017. aasta aruanne Taani kohta
                  6
                avaldati 22. veebruaril 2017. Selles hinnati Taani edusamme nõukogu poolt 12. juulil 2016 vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud soovituste järelmeetmete võtmisel ja strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel.

               (3)Taani esitas nii oma 2017. aasta riikliku reformikava kui ka 2017. aasta lähenemisprogrammi 28. aprillil 2017. Et võtta arvesse kõnealuste programmide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (4)Asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi on võetud arvesse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest 2014.–2020. aastal rahastatavates riiklikes programmides. Nagu on nähtud ette kõnealuseid fonde reguleeriva õigusaktiga,
                  7
                võib komisjon liikmesriigilt nõuda, et see vaataks läbi oma asjaomased Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest rahastatavad programmid ja muudaks neid, kui see on vajalik riigipõhiste soovituste rakendamise toetamiseks. Komisjon on esitanud täiendavad suunised nende normide kohaldamiseks
                  8
               .

               (5)Taani suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa. 2017. aasta lähenemisprogrammis on valitsus ette näinud, et 2017. aastal saavutatakse valitsemissektori eelarvepuudujääk 1,9 % SKPst ja kogu programmiperioodi vältel kuni 2020. aastani järgitakse jätkuvalt keskpika perioodi eelarve-eesmärki – struktuurset eelarvepuudujääki 0,5 % SKPst. Lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse langema 2017. aastal 37,0 %-le ja jätkama langust, jõudes 2020. aastal 33,9 %-le. Neid eelarveprognoose toetav makromajanduslik stsenaarium on programmiperioodi ulatuses usutav. Komisjoni 2017. aasta kevadprognoosi põhjal peaks struktuurne eelarvepositsioon jõudma 2017. aastal puudujääki 0,4 % SKPst ja 2018. aastal 0,1 % SKPst, mis on enam-vähem kooskõlas programmi eesmärgiga ning ületab seega keskpika perioodi eelarve-eesmärki. Üldiselt on nõukogu prognooside põhjal seisukohal, et Taani täidab 2017. ja 2018. aastal stabiilsuse ja kasvu pakti nõuded.

               (6)Taani jätkusuutliku majanduskasvu eeltingimus on tööjõu pakkumise tagamine demograafiliste probleemide tingimustes. Viimaste aastate mitu põhjalikumat tööturu reformi on suunatud eelkõige töötamise stiimulite suurendamisele ja aktiivse tööturupoliitika tõhustamisele. Need reformid võivad aidata saavutada Taani strateegia „Euroopa 2020“ tööhõive eesmärgi, parandada Taani heaoluriigi mudeli jätkusuutlikkust ja võidelda tekkiva teatavate pädevuste nappusega. Reformid, mille eesmärk on suurendada kutsehariduses osalejate ja selle läbijate määra, ning kolmepoolne kokkulepe täiendavate õpipoisikohtade loomise kohta suurendavad tõenäoliselt kvalifitseeritud töötajate arvu. Kuid strateegia „Euroopa 2020“ siseriiklikku sotsiaalse kaasatuse eesmärki – vähendada väga madala tööhõivega kodumajapidamistes elavate inimeste arvu – pole veel kaugeltki saavutatud. Endiselt on probleemiks tööturule kaasamine ja ebasoodsas olukorras olevate ühiskonnarühmade tööalane konkurentsivõime. See kehtib eelkõige väljastpoolt ELi pärit rändetaustaga inimeste kohta (sealhulgas nende kohta, kes on Taanis pikalt elanud), osaliselt nende keskmiselt madalama haridustaseme tõttu võrreldes põlisrahvaga. See lõhe püsib teises põlvkonnas. 2016. aasta kolmepoolsetel läbirääkimistel kokku lepitud töökohale integreerimise meetmed võivad parandada äsja saabunud pagulaste ja sisserändajate olukorda, mida tuleb tulevikus pingsalt seirata. Siiski tuleks veel võtta täiendavaid meetmeid, et kaasata tulemuslikumalt tööturule muid marginaliseeritud rühmi, nagu madala haridustasemega noored ja vanemad kui 60aastased töötajad.

               (7)Tootlikkuse kiire kasv on ülioluline majanduskasvu toetamiseks, suhteliselt kõrge heaolutaseme säilitamiseks Taanis ja riigi pikaajalise konkurentsivõime tagamiseks. Ehkki Taani tootlikkuse tase on võrreldes muude ELi liikmesriikidega kõrge, on tootlikkuse kasv pikka aega aeglustunud. Tootlikkuse loid areng iseloomustab eelkõige riigisisese suunitlusega teenustesektorit. Taani on rakendanud viimastel aastatel mitmeid reforme, kuid tootlikkuse kasv püsib aeglane, sest konkurents on mõnes teenustesektoris endiselt nõrk. Sektorikohased piirangud pärsivad konkurentsi, näiteks hulgimüügi ja transporditeenuste sektoris.

               (8)Komisjon on Euroopa poolaasta raames Taani majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud tulemused 2017. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka lähenemisprogrammi ja riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Taanile esitatud soovituste järelmeetmeid. Arvesse ei ole võetud üksnes nende asjakohasust Taani eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka vastavust ELi õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda tulevastesse riiklikesse otsustesse ELi tasandi panus ja tugevdada nii ELi üldist majandusjuhtimist.

               (9)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu lähenemisprogrammiga tutvunud ja on arvamusel, et Taani täidab stabiilsuse ja kasvu pakti,

               SOOVITAB Taanil võtta 2017. ja 2018. aastal järgmise meetme:

               1.Edendada konkurentsi riigisisese suunitlusega teenustesektoris.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)
                  COM(2017) 504 final.

                     (3)
                  P8_TA(2017)0038, P8_TA(2017)0039 ja P8_TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  SWD(2017) 70 final.

                     (7)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1303/2013 (millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006) artikkel 23 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).

                     (8)
                  COM(2014) 494 final.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,13.5.2015
            COM(2015) 277 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Ühendkuningriigi 2015. aasta riiklikku reformikavaja esitatakse nõukogu arvamus Ühendkuningriigi 2015. aasta lähenemisprogrammi kohta

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Ühendkuningriigi 2015. aasta riiklikku reformikava

                  ja esitatakse nõukogu arvamus Ühendkuningriigi
                  2015. aasta lähenemisprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 9 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta,
                  2
                eriti selle artikli 6 lõiget 1,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust
                  3
               ,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone
                  4
               ,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)26. märtsil 2010 kiitis Euroopa Ülemkogu heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus tööhõive ja majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel. Strateegia keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu potentsiaali ja konkurentsivõime suurendamiseks.

               (2)13. juulil 2010 võttis nõukogu komisjoni ettepanekute põhjal vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta (2010–2014) ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta. Neid kahte dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks ning liikmesriikidel paluti neid oma majandus- ja tööhõivepoliitikas arvesse võtta.

               (3)8. juulil 2014 võttis nõukogu vastu soovituse, milles ta käsitles Ühendkuningriigi 2014. aasta riiklikku reformikava ja esitas arvamuse Ühendkuningriigi 2014. aasta ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta.

               (4)28. novembril 2014 võttis komisjon vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi,
                  5
                mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2015) algust. Samal päeval võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande,
                  6
                milles nimetati Ühendkuningriiki liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

               (5)18. detsembril 2014 kiitis Euroopa Ülemkogu heaks prioriteedid investeeringute suurendamise, struktuurireformide kiirendamise ning vastutustundliku ja majanduskasvu soodustava eelarve konsolideerimise tagamiseks.

               (6)26. veebruaril 2015 avaldas komisjon Ühendkuningriigi 2015. aasta riigiaruande
                  7
               . Riigiaruandes hinnati Ühendkuningriigi edusamme 8. juulil 2014 vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel. Riigiaruanne hõlmab ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjaliku analüüsi tulemusi. Komisjon järeldab oma analüüsi põhjal, et Ühendkuningriigis esineb makromajanduslik tasakaalustamatus, millega seoses tuleb võtta poliitikameetmeid ja mida tuleb jälgida. Jätkuvalt on vaja pöörata tähelepanu eelkõige riskidele, mis on seotud kodumajapidamiste kõrge võlatasemega, mis on seotud muu hulgas eluasemeturu struktuursete eripäradega. Majanduse ja finantssektori vastupanuvõime on suurenenud. Elamispindade nappus aga jätkub ning soodustab tõenäoliselt keskpikas perspektiivis kõrgeid eluasemehindu ja vähendab sektori vastupanuvõimet riskide suhtes.

               (7)26. märtsil 2015 esitas Ühendkuningriik oma 2015. aasta riikliku reformikava ja 2015. aasta lähenemisprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (8)Ühendkuningriigi suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti paranduslikku osa. Ühendkuningriigi 2014.–2015. aasta lähenemisprogrammi kohaselt plaanib valitsus vähendada valitsemissektori nominaalset eelarvepuudujääki 4,3 %-lt SKPst 2015.–2016. aastal 2,2 %-le SKPst 2016.–2017. aastal ning saavutada 2019.–2020. aastal ülejääk 0,1 % SKPst. Lähenemisprogramm ei sisalda keskpika perioodi eelarve-eesmärki. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks olema suurim 2015.–2016. aastal, ulatudes 88,8 %ni; seejärel peaks see järk-järgult vähenema ja olema 2019.–2020. aastal 81,4 %. Komisjoni 2015. aasta kevadprognoosi kohaselt ei suuda Ühendkuningriik ülemäärast eelarvepuudujääki nõukogu poolt 2014.–2015. aastaks seatud tähtajaks ilmselt korrigeerida. Lisaks oli eelarve konsolideerimine nõukogu soovitatud määrast väiksem. Sel põhjusel otsustas nõukogu XX. juunil kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikega 8, et Ühendkuningriik ei olnud võtnud tõhusaid meetmeid vastusena nõukogu 2. detsembri 2009. aasta ülemäärase eelarvepuudujäägi soovituse raames esitatud soovitusele, ja esitas uue soovituse, mille kohaselt peab Ühendkuningriik korrigeerima ülemäärase eelarvepuudujäägi hiljemalt 2016.–2017. aastal. Lähenemisprogramm on kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohase uue, 2016.–2017. aastaks seatud tähtajaga. Eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on usutav. Komisjoni 2015. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks Ühendkuningriik korrigeerima ülemäärase eelarvepuudujäägi 2016.–2017. aastaks seatud tähtajaks ja saavutama soovitatud konsolideerimismäära. Kavandatud eelarvepuudujäägi saavutamise meetmeid, mida võetakse alates 2015.–2016. aastast, on juba täpsustatud, kuid valitsusasutuste sihtotstarbeliste kulutuste ülempiire on vaja täpsustada üksikasjalikumalt. Nõukogu on lähenemisprogrammile antud hinnangu põhjal ja komisjoni 2015. aasta kevadprognoosi arvesse võttes seisukohal, et Ühendkuningriik peaks stabiilsuse ja kasvu pakti nõuded täitma.

               (9)On tehtud kindlaks, et kodumajapidamiste võlakoormuse kõrge, võib-olla ülemäärane tase võib kujutada endast makromajanduslikku tasakaalustamatust, mis ohustab Ühendkuningriigi majandust. Kodumajapidamiste sektori võlakoormus küll väheneb jätkuvalt tasapisi, kuid püsib siiski suur ja muudab Ühendkuningriigi avatuks riskidele, mis võivad ohustada majanduskasvu ja finantsstabiilsust. 2014. aasta keskel tegi Inglise keskpanga rahanduspoliitika komitee teatavaks kaks meedet kodumajapidamiste suure võlakoormusega seotud riskide maandamiseks. Ta soovitas, et hüpoteeklaenuandjad rakendaksid nn intressimäära stressitesti, et hinnata laenuvõtjate võimet täita oma hüpoteeklaenuga seotud kohustusi intressimäära tõusu korral. Samuti soovitas ta, et hüpoteeklaenud, mille puhul laenusumma ja sissetuleku suhtarv on 4,5 või suurem, ei moodustaks hüpoteeklaenuandjate uutest laenudest rohkem kui 15 %. Kõnealuste meetmete mõju tuleb hoolikalt jälgida.

               Ellu on viidud mitu riikliku planeerimispoliitika raamistiku reformi, kuid lühikeses perspektiivis nende mõju ilmselt ei avaldu. Kohalike ametiasutuste reaktsiooni reformile tuleb eluasemepindade pakkumise suurendamise osas tähelepanelikult jälgida.

               (10)Ühendkuningriigi tööturu näitajad on viimastel aastatel head olnud ja tööturg peaks püsima tugevana. Tööhõive määr oli 2014. aastal 76,5 %, töötuse määr aga alanes jätkuvalt (6 %-le) ja peaks 2015. aastal veelgi langema. Tööturu näitajatega seotud positiivsetest suundumustest hoolimata on endiselt sotsiaalseid probleeme. Nende inimeste osakaal, kes elavad väga madala tööhõivega leibkondades, kasvas veidi: 13 %-lt 2012. aastal 13,2 %-le 2013. aastal; võrdluseks võib tuua, et ELi keskmine oli 10,7 %. Erinevus naiste osaajatöö osakaalu (2013. aastal 42,6 %) ja meeste osaajatöö osakaalu (2013. aastal 13,2 %) vahel on üks ELi suuremaid. Nende naiste osakaal, kes on mitteaktiivsed või teevad osaajatööd isiklike ja perekondlike kohustuste tõttu (12,5 %), oli 2013. aastal peaaegu kaks korda suurem kui ELi keskmine (6,3 %). Lisaprobleemid on noorte tööhõive ja tööandjate osalemine praktikakohtade pakkumises. Teine noorte tööhõivega seotud valdkond, millele tuleks keskenduda, on haridus ja oskused. Suurel osal noortest on põhioskuste tase suhteliselt madal. Hoolekandereformi ja lastehoiuga seotud meetmete rakendamine on olnud piiratud. Ühendkuningriigis tööta leibkondades elavate laste osakaal on endiselt üks ELi suurimaid. Kuigi lastehoiusüsteemis on pakkumine viimasel ajal suurenenud, on taskukohaste, kvaliteetsete ja täisajaga lastehoiuteenuste kättesaadavus endiselt oluline probleem.

               (11)Avaliku ja erasektori investeeringute elavdamine aitaks suurendada tootlikkust ja konkurentsivõimet, mis on Ühendkuningriigis põhiprobleemideks. Vajadust tagada kvaliteetsed investeeringud taristusse kajastab 2014. aasta detsembri riiklik taristukava, mida on ajakohastatud ja mille ulatust on laiendatud. Eeldatakse, et erasektor rahastab kava põhiosa, kuid selle panustatav summa on endiselt lahtine. See seab ohtu kava edukuse, kuigi selle rakendamise kohta õigel ajal teabe andmises on tehtud märkimisväärseid edusamme. Ühendkuningriik peaks tagama, et ettevõtete maksustamise süsteemid soodustavad investeeringuid, seda eelkõige ettevõttemaksude eelseisva läbivaatamise kaudu.

               (12)Komisjon on Euroopa poolaasta raames Ühendkuningriigi majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud tulemused 2015. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka lähenemisprogrammi ja riiklikku reformikava ning eelnevatel aastatel Ühendkuningriigile esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid. Komisjon on hindamisel arvesse võtnud kõnealuste dokumentide asjakohasust Ühendkuningriigi eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga Euroopa Liidu üldise majandusjuhtimise tugevdamise vajadust silmas pidades ka nende vastavust ELi õigusnormidele ja suunistele, lisades ELi tasandi panuse tulevastesse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1–3.

               (13)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu Ühendkuningriigi lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus
                  8
                selle kohta kajastub eelkõige soovituses 1.

               (14)Komisjoni põhjalikust analüüsist ja kõnealusest hindamisest lähtudes on nõukogu riikliku reformikava ja lähenemisprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel antud nõukogu soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 2–3,

               SOOVITAB Ühendkuningriigil võtta 2015. ja 2016. aastal järgmisi meetmeid:

               1.Tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames tõhusad meetmed ja püüda korrigeerida ülemäärane eelarvepuudujääk püsivalt 2016.–2017. aastaks, eelkõige seades prioriteediks kapitalikulutused.

               2.Võtta uusi meetmeid, et suurendada eluasemesektoris pakkumist muu hulgas riikliku planeerimispoliitika raamistiku reformide elluviimise kaudu.

               3.Tegeleda oskuste nõudlusele mittevastavuse probleemiga, suurendades tööandjate osalemist praktikakohtade pakkumises. Võtta meetmeid, et veelgi vähendada põhioskuste madala tasemega noorte arvu. Parandada veelgi taskukohaste, kvaliteetsete ja täisajaga lastehoiuteenuste kättesaadavaust.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)
                  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

                     (3)
                  COM(2015) 277.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  COM(2014) 902.

                     (6)
                  COM(2014) 904.

                     (7)
                  SWD (2015) 47.

                     (8)
                  Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 2.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,22.5.2017
            COM(2017) 506 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Eesti 2017. aasta riiklikku reformikavaja esitatakse nõukogu arvamus Eesti 2017. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Eesti 2017. aasta riiklikku reformikava

                  ja esitatakse nõukogu arvamus Eesti 2017. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 5 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust
                  2
               ,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone
                  3
               ,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)16. novembril 2016 võttis komisjon vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi,
                  4
                mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2017) algust. Euroopa Ülemkogu kiitis 9.–10. märtsil 2017 heaks iga-aastases majanduskasvu analüüsis esitatud prioriteedid. 16. novembril 2016 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande,
                  5
                milles ei nimetatud Eestit ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal päeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta. Euroopa Ülemkogu kiitis kõnealuse soovituse heaks 9.–10. märtsil 2017 ja nõukogu võttis selle vastu 21. märtsil 2017
                  6
               .

               (2)Kuna Eesti rahaühik on euro ning majandus- ja rahaliidu riigid on üksteisega tihedalt seotud, peaks Eesti tagama talle esitatud soovituses 1 kajastuva euroala soovituse täieliku ja õigeaegse täitmise.

               (3)2017. aasta aruanne Eesti kohta
                  7
                avaldati 22. veebruaril 2017. Selles hinnati Eesti edusamme nõukogu poolt 12. juulil 2016 vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel ja strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel ning varasematel aastatel esitatud soovituste järelmeetmeid.

               (4)Eesti esitas oma 2017. aasta stabiilsusprogrammi 28. aprillil 2017 ja oma 2017. aasta riikliku reformikava 4. mail 2017. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (5)Asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi on võetud arvesse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest 2014.–2020. aastal rahastatavates riiklikes programmides. Nagu on nähtud ette kõnealuseid fonde reguleeriva õigusaktiga,
                  8
                võib komisjon liikmesriigilt nõuda, et see vaataks läbi oma asjaomased Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest rahastatavad programmid ja muudaks neid, kui see on vajalik riigipõhiste soovituste rakendamise toetamiseks. Komisjon on esitanud täiendavad suunised nende normide kohaldamiseks
                  9
               .

               (6)Eesti suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa. Valitsuse 2017. aasta stabiilsusprogrammis on võetud struktuurse tasakaalu asemel keskpika perioodi eelarve-eesmärgiks puudujääk 0,5 % SKPst. Valitsuse kavade kohaselt langeb valitsemissektori eelarve 2016. aasta ülejäägist 0,3 % SKPst 2017. aastal puudujääki 0,5 % ja 2018. aastal 0,8 %. Stabiilsusprogrammi hinnangute kohaselt tähendab see 2017. aastal struktuurset ülejääki 0,2 % ja 2018. aastal struktuurset puudujääki 0,5 %, mis jääb keskpika perioodi eelarve-eesmärgi piiresse. Ümberarvutatud
                  10
                struktuurse eelarvepositsiooni kohaselt prognoositakse siiski 2017. aastaks puudujääki 0,1 % SKPst ja 2018. aastaks 0,9 % SKPst, mis on uuest keskpika perioodi eelarve-eesmärgist halvem. Stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse jääma 2017. ja 2018. aastal alla 10 %. 2017. ja 2018. aasta puhul on eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium usutav, kuid programmi lõpuaastatel optimistlik. Mitmesugustest 2018. aastal jõustuvatest maksumeetmetest saadavate tulude kohta tehtud eeldusi mõjutavad samal ajal riskid.

               (7)Komisjoni 2017. aasta kevadprognoosi põhjal peaks struktuurne puudujääk 2017. aastal moodustama 0,3 % SKPst ning seega olema keskpika perioodi eelarve-eesmärgist parem. 2018. aastal soovitatakse Eestil keskpika perioodi eelarve-eesmärgist kinni pidada. Kui poliitikat ei muudeta, on oht sellest nõudest mõnevõrra kõrvale kalduda. Üldiselt on nõukogu seisukohal, et Eesti peab olema valmis võtma 2018. aastal nõuete täitmiseks täiendavaid meetmeid.

               (8)Eesti on võtnud meetmeid, et tagada kohaliku omavalitsuse reformi raames kvaliteetsete teenuste, sealhulgas sotsiaalteenuste osutamine ja kättesaadavus kohalikul tasandil. Eelkõige on Eesti võtnud vastu haldusreformi seaduse, mille eesmärk on luua elujõulised kohalikud omavalitsused, mis suudavad oma tegevust rahastada, kavandada oma arengut ja kasvu ning pakkuda kvaliteetseid teenuseid. Riik lõpetas edukalt kohalike omavalitsuste vabatahtliku ühinemise etapi ja rakendab praegu sotsiaalhoolekande seadust. Kohaliku omavalitsuse reformi lõpuleviimiseks on siiski veel vaja astuda teatavad olulised sammud. Kohalike omavalitsuste rahastamiskorra muutmine on veel pooleli. Endiselt valmistatakse ette täiendavaid õigusakte riigi valitsuse ja omavalitsuste kohustuste ja ülesannete jaotuse kohta. Nende ettepanekute vastuvõtmine on määrava tähtsusega, et tagada kvaliteetsete avalike teenuste osutamine sellistes valdkondades nagu haridus, noorsootöö, tervise edendamine ja transport.

               (9)Sooline palgalõhe vähenes Eestis 28,3 %-lt 2014. aastal 26,9 %-le 2015. aastal, kuid on ikka veel liidu suurim. Valitsus võtab meetmeid palgalõhe edasiseks kärpimiseks. Eelkõige on võetud vastu ja asutud rakendama heaolu arengukava aastateks 2016–2023, et võidelda tööturul soolise segregatsiooni ja stereotüüpide vastu. Veel on vastu võtmata soolise võrdõiguslikkuse seaduse muudatus, millega tehakse tööinspektsioonile ülesandeks jälgida rangemalt soolist võrdõiguslikkust erasektoris. Kaalutakse ka vanemapuhkuse süsteemi muutmist, et teha vanemapuhkuse kasutamine paindlikumaks. Sellealast seadusmuudatust ei ole veel vastu võetud.

               (10)Sissetulekud jaotuvad Eestis ebavõrdselt. Kõige rikkama ja kõige vaesema 20 % hulka kuuluvate leibkondade sissetulekute suhe kasvas 5,4-lt 2012. aastal 6,2-le 2015. aastal ja on nüüd ELis suuruselt seitsmes. Suur palkade erinevus näib olevat peamiselt tingitud kõrgema kvalifikatsiooniga töötajate sissetulekute jõulisest kasvust. Kõige vaesema 10 % hulka kuuluvate leibkondade sissetulekud jäävad absoluutarvudes mediaansissetuleku kasvust maha, mistõttu sotsiaalne turvavõrk võib osutuda ebapiisavaks. Olukorda mõjutab ka asjaolu, et hüvitised (eriti pensionid, sotsiaaltoetused ja töötushüvitised) ei suuda pidada sammu turupõhiste tulude kasvuga. Ühtlasi on selle tulemusena suhtelise vaesuse määr järk-järgult tõusnud 15,8 %-lt 2010. aastal 21,6 %-le 2015. aastal. Üksikisiku tulumaksuvaba miinimumi suurendamise teel on tehtud märkimisväärseid jõupingutusi selleks, et muuta maksusüsteem alates 2018. aastast eelkõige madalapalgaliste jaoks astmelisemaks.

               (11)Ettevõtlussektori kulutused teadusuuringutele, tehnoloogiale ja innovatsioonile tõusid 2015. aastal 0,69 %-le, kuid nende kogutase jääb ELi keskmisest (1,3 %) selgelt maha. Kõrgtehnoloogia- ja teadmispõhiste ettevõtete osakaal on endiselt madal ja selle valdkonna doktoriõppe lõpetajate arv väike. Viimastel aastatel on palgakasv pidevalt ületanud tootlikkuse kasvu, mis mõjutab kasumlikkust ja pidurdab seetõttu investeeringute kasvu. Tagasihoidlike investeeringute tõttu tehnoloogiaarendusse võib ekspordi lisaväärtus kasvada oodatust vähem, eriti kaupade puhul, mis ohustab majanduskasvu. Teadusasutuste ja ettevõtete vahel sõlmitud lepingutest tulenevate teadusuuringute maht suurenes 2015. aastal. Nende sektorite koostöö jäi valitsuse meetmetest hoolimata siiski piiratuks. Ettevõtluskeskkond on Eestis veelgi paranenud, kuid maksujõuetusmenetluste pikkus ja tagatud nõuete madal sissenõudmismäär takistavad endiselt investeerimist. 2016. aastal käivitati projekt maksujõuetusraamistiku parandamiseks, et kiirendada ja tõhustada seda protsessi ning tõsta nõuete rahuldamise määra. Sellealaseid muudatusi õigusraamistikus ei ole aga veel vastu võetud.

               (12)Komisjon on Euroopa poolaasta raames Eesti majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud tulemused 2017. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Eestile esitatud soovituste järelmeetmeid. Arvesse ei ole võetud üksnes nende asjakohasust Eesti eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka vastavust ELi õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda tulevastesse riiklikesse otsustesse ELi tasandi panus ja tugevdada nii ELi üldist majandusjuhtimist.

               (13)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus
                  11
                selle kohta kajastub eelkõige soovituses 1,

               SOOVITAB Eestil võtta 2017. ja 2018. aastal järgmisi meetmeid:

               1.Järgida oma eelarvepoliitikas stabiilsuse ja kasvu pakti ennetava osa nõudeid, mis eeldab, et 2018. aastal peetakse kinni keskpika perioodi eelarve-eesmärgist. Tagada paremini sotsiaalse turvavõrgu piisavus. Võtta meetmeid soolise palgalõhe vähendamiseks, eelkõige palkade läbipaistvuse suurendamise ja vanemahüvitise süsteemi muutmise kaudu.

               2.Edendada erainvesteeringuid teadusuuringutesse, tehnoloogiasse ja innovatsiooni, muu hulgas teadusasutuste ja ettevõtete koostööd tugevdavate meetmete kaudu.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)
                  COM(2017) 506 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 ja P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  ELT C 92, 24.3.2017, lk 1.

                     (7)
                  SWD(2017) 72 final.

                     (8)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1303/2013 (millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320)) artikkel 23.

                     (9)
                  COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  Tsükliliselt kohandatud eelarvepositsioon, mille komisjon on arvutanud ümber ühiselt kokkulepitud metoodikat kasutades, pärast ühekordsete ja ajutiste meetmete arvessevõtmist.

                     (11)
                  Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,22.5.2017
            COM(2017) 518 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Madalmaade 2017. aasta riiklikku reformikavaja esitatakse nõukogu arvamus Madalmaade 2017. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Madalmaade 2017. aasta riiklikku reformikava

                  ja esitatakse nõukogu arvamus Madalmaade 2017. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 5 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta,
                  2
                eriti selle artikli 6 lõiget 1,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust
                  3
               ,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone
                  4
               ,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)16. novembril 2016 võttis komisjon vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi,
                  5
                mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2017) algust. Euroopa Ülemkogu kiitis 9.–10. märtsil 2017 heaks iga-aastases majanduskasvu analüüsis esitatud prioriteedid. 16. novembril 2016 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande,
                  6
                milles nimetati Madalmaid ühe liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal päeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta. Euroopa Ülemkogu kiitis kõnealuse soovituse heaks 9.–10. märtsil 2017 ja nõukogu võttis selle vastu 21. märtsil 2017
                  7
               .

               (2)Kuna Madalmaade rahaühik on euro ning majandus- ja rahaliidu riigid on üksteisega tihedalt seotud, peaksid Madalmaad tagama neile esitatud soovitustes 1–3 kajastuvate euroala soovituste täieliku ja õigeaegse täitmise.

               (3)2017. aasta aruanne Madalmaade kohta
                  8
                avaldati 22. veebruaril 2017. Selles hinnati Madalmaade edusamme nõukogu poolt 12. juulil 2016 vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel ja strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel ning varasematel aastatel esitatud soovituste järelmeetmeid. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi, mille tulemused avaldati samuti 22. veebruaril 2017
                  9
               . Komisjon järeldab oma analüüsi põhjal, et Madalmaades esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Madalmaade kolme aasta keskmine jooksevkonto ülejääk SKPst on euroala riikide hulgas kõige suurem. Ülejääk näitab, et vahendid ei ole optimaalselt jaotatud ning et neid saaks majanduskasvu ja heaolu suurendamiseks paremini ära kasutada. Kodumajapidamiste netotulu kärbib kohustuslikest maksetest tingitud suur kiil. Erasektori võlatase on kõrge, eriti suur on kodumajapidamiste hüpoteeklaenude maht. Suured varad ja kohustused muudavad kodumajapidamised finantsvapustuste suhtes haavatavamaks. Meetmete võtmine on eriti oluline selleks, et vähendada võimalikku kahjulikku mõju Madalmaade majandusele ning selle suurust ja piiriülest tähtsust arvestades ka sellise mõju ülekandumist teistesse majandus- ja rahaliidu riikidesse.

               (4)26. aprillil 2017 esitasid Madalmaad oma 2017. aasta riikliku reformikava ja 2017. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (5)Asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi on võetud arvesse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest 2014.–2020. aastal rahastatavates riiklikes programmides. Nagu on nähtud ette kõnealuseid fonde reguleeriva õigusaktiga,
                  10
                võib komisjon liikmesriigilt nõuda, et see vaataks läbi oma asjaomased Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest rahastatavad programmid ja muudaks neid, kui see on vajalik riigipõhiste soovituste rakendamise toetamiseks. Komisjon on esitanud täiendavad suunised nende normide kohaldamiseks
                  11
               .

               (6)Madalmaade suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning võlareeglit. 2017. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt on valitsusel kavas 2017. aastal saavutada valitsemissektori eelarve ülejääk 0,5 % SKPst ja suurendada seda 2020. aastaks 1,3 %-ni SKPst. Keskpika perioodi eelarve-eesmärki, milleks on struktuurne eelarvepuudujääk 0,5 % SKPst, täidetakse kogu programmiperioodil jätkuvalt varuga. Stabiilsusprogrammis prognoositakse, et valitsemissektori võlatase langeb 2017. aastal 58,5 %-le SKPst ehk alla aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse 60 % SKPst. 2020. aastal on valitsusel kavas võlataset veelgi kärpida kuni 49,3 %-ni SKPst. Nende eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on usutav. Komisjoni 2017. aasta kevadprognoosi põhjal peaks struktuurne ülejääk suurenema 0,2 %-lt SKPst 2017. aastal 0,4 %-le SKPst 2018. aastal ning seega keskpika perioodi eelarve-eesmärki ületama. Prognoosi põhjal jätkub kindlalt koguvõla vähenemine ja võlareegel täidetakse probleemideta. Üldiselt on nõukogu prognooside põhjal seisukohal, et Madalmaad täidavad 2017. ja 2018. aastal stabiilsuse ja kasvu pakti nõuded. Samas on veel ruumi, et toetada nii eelarvepoliitikaga (eelkõige teadus- ja arendustegevusse tehtavate investeeringute edendamise kaudu) kui ka reaalpalkade kiiremaks tõusuks tingimuste loomisega sisenõudlust, võttes arvesse püsivat maksebilansi tasakaalustamatust.

               (7)Tööhõive hiljutise kasvu võib panna suurel määral ajutise töölepinguga töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate arvu suurenemise arvele. Ajutise töölepinguga töötajate osakaal oli juba enne suur, kuid kasvab veelgi, ning ilma töötajateta füüsilisest isikust ettevõtjaid tuleb kiiresti juurde, sest kohaldatavates tööõiguse, töötajate kaitse, maksu- ja sotsiaalkindlustusnormides on suuri erinevusi. Kuigi selles valdkonnas on võetud teatavaid meetmeid, loovad osa nendest teguritest endiselt rahalisi stiimuleid füüsilisest isikust ettevõtjaks hakkamiseks või ajutise töölepinguga töötajate palkamiseks. Sellest tingitud moonutused võivad mõjutada eriti tööturul kõige ebasoodsamas olukorras olevaid inimesi ja võisid olla üks põhjustest, miks reaalpalkade kogutõus jäi tagasihoidlikuks. Füüsilisest isikust ettevõtjatel on sagedamini ebapiisav töövõimetus-, töötus- ja vanaduskindlustus. See võib pikas perspektiivis mõjutada sotsiaalkindlustussüsteemi jätkusuutlikkust. Näilise füüsilisest isikust ettevõtjana töötamise vastaste meetmete kohaldamine on kuni 2018. aastani edasi lükatud. Sisserändetaustaga inimeste tööhõivega on endiselt suuri probleeme. Väljaspool ELi sündinud sisserändajate tööhõive määr on 20 protsendipunkti madalam kui Madalmaades sündinutel, kuid see erinevus on ainult osaliselt seletatav nende vanuse ja haridustulemustega.

               (8)Viimastel aastatel on suurenenud kodumajapidamiste hoiuste määr, sest muu hulgas regulatiivse keskkonna mõjul on kasvanud pensionisüsteemi teise samba (kohustuslikud erakindlustusskeemid) hoiused. Kodumajapidamised saaksid hakata raha paigutama majanduskasvu paremini toetaval viisil, kui kulud ja riskid põlvkonnasiseselt ja põlvkondade vahel asjakohaselt ära jaotada, minnes kaugemale indekseerimise ja ﬁnantspuhvrite vallas vastu võetud eeskirjadest (finantshindamise raamistik). Valitsus teatas, et kavatseb teist pensionisammast põhjalikult reformida, et luua kaetum, läbipaistvam, paindlikum ja kindlustusmatemaatiliselt õiglasem süsteem.

               (9)Aastakümnete jooksul süvenenud jäikus ja turgu moonutavad stiimulid on mõjutanud rahastamist eluasemeturul ja sektori hoiustamistavasid. Kodumajapidamised kalduvad kinnisvara väärtusele tuginedes hüpoteeklaene suurendama, mis suures osas peegeldab pikaajalisi maksusoodustusi, eelkõige võimalust hüpoteeklaenude intressid maksustatavast tulust täielikult maha arvata. Kuigi majandus on veelgi elavnenud, ei ole selle probleemiga alates 2012. aastast tegeletud.

               (10)Investeerimine vähenes majanduskriisi ajal järsult ja on vaid osaliselt taastunud. Kogu majandust hõlmav investeeringute madalseis paistab suurel määral olevat tsüklilist laadi ning selle põhjustasid langus eluasemeturul ja eelarve konsolideerimiseks tehtud otsused. Suuri investeerimistõkkeid ei paista esinevat, kuid ehitusloa taotlemine võtab suhteliselt kaua aega. Tundub, et taastuvenergiasektori madal investeeringute tase tuleneb varasemast turudünaamikast, turu ebakindlusest ja regulatiivsetest põhjustest. Teadus- ja arendustegevusele tehtavad avaliku ja erasektori kulutused on väikesed, sest haridustasemes, õpiedukuses ja majanduslikus arengus jäädakse kõige edukamatest liikmesriikidest maha. Valitsemissektori kulutused teadus- ja arendustegevusele on alates 2014. aastast jäänud samale tasemele ning ka erasektori sellealaste kulutuste tase püsib madalana. Selle küsimusega seotud nõukogu soovituse rakendamisel ei ole edusamme tehtud.

               (11)Komisjon on Euroopa poolaasta raames Madalmaade majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud tulemused 2017. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Madalmaadele esitatud soovituste järelmeetmeid. Arvesse ei ole võetud mitte üksnes nende asjakohasust Madalmaade eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka vastavust ELi õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda tulevastesse riiklikesse otsustesse ELi tasandi panus ja tugevdada nii ELi üldist majandusjuhtimist.

               (12)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja on arvamusel
                  12
               , et Madalmaad täidavad eelduste kohaselt stabiilsuse ja kasvu pakti.

               (13)Nõukogu on komisjoni põhjalikust analüüsist ja kõnealusest hindamisest lähtudes riikliku reformikava ja stabiilsusprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel antud nõukogu soovitused kajastuvad allpool Madalmaadele esitatud soovitustes 1 ja 3,

               SOOVITAB Madalmaadel võtta 2017. ja 2018. aastal järgmisi meetmeid:

               1. Toetada eelarvepoliitika kaudu sisenõudlust, sealhulgas investeeringuid teadus- ja arendustegevusse. Võtta meetmeid eluasemeturu allesjäänud moonutuste vähendamiseks ja kodumajapidamiste võlguoleku soosimise pidurdamiseks, eelkõige kärpides võimalusi hüpoteeklaenude intresse maksustatavast tulust maha arvata.

               2.Kõrvaldada allesjäänud tõkked töötajate töölevõtmiselt tähtajatu töölepinguga. Käsitleda töötajateta füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise kiiret laienemist, muu hulgas vähendades, ilma ettevõtlust pärssimata, füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemist soodustavaid maksumoonutusi ja parandades taskukohase sotsiaalkaitse kättesaadavust füüsilisest isikust ettevõtjatele. Muuta pensionisüsteemi teine sammas juba alanud ulatuslike ettevalmistuste põhjal läbipaistvamaks, põlvkondade lõikes õiglasemaks ja vapustuste suhtes vastupidavamaks. Luua reaalpalkade kiiremat tõusu soodustavad tingimused, võttes seejuures arvesse sotsiaalpartnerite rolli.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)
                  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

                     (3)
                  COM(2017) 518 final.

                     (4)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 ja P8_ TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM(2016) 725 final.

                     (6)
                  COM(2016) 728 final.

                     (7)
                  ELT C 92, 24.3.2017, lk 1.

                     (8)
                  SWD(2017) 84 final.

                     (9)
                  COM(2017) 90 final.

                     (10)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1303/2013 (millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320)) artikkel 23.

                     (11)

                        COM(2014) 494 final.

                     (12)
                  Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,22.5.2017
            COM(2017) 520 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Poola 2017. aasta riiklikku reformikavaja esitatakse nõukogu arvamus Poola 2017. aasta lähenemisprogrammi kohta

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Poola 2017. aasta riiklikku reformikava

                  ja esitatakse nõukogu arvamus Poola 2017. aasta lähenemisprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 9 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust
                  2
               ,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone
                  3
               ,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)16. novembril 2016 võttis komisjon vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi,
                  4
                mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2017) algust. Euroopa Ülemkogu kiitis 9.–10. märtsil 2017 heaks iga-aastases majanduskasvu analüüsis esitatud prioriteedid. 16. novembril 2016 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande,
                  5
                milles ei nimetatud Poolat ühe liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

               (2)22. veebruaril 2017 avaldati 2017. aasta aruanne Poola kohta
                  6
               . Selles hinnati Poola edusamme nõukogu poolt 12. juulil 2016 vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud soovituste järelmeetmete võtmisel ja strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel.

               (3)Poola esitas nii oma 2017. aasta riikliku reformikava kui ka 2017. aasta lähenemisprogrammi 28. aprillil 2017. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (4)Asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi on võetud arvesse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest 2014.–2020. aastal rahastatavates riiklikes programmides. Nagu on ette nähtud kõnealuseid fonde reguleeriva õigusaktiga,
                  7
                võib komisjon liikmesriigilt nõuda, et see vaataks läbi oma asjaomased Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest rahastatavad programmid ja muudaks neid, kui see on vajalik riigipõhiste soovituste rakendamise toetamiseks. Komisjon on esitanud täiendavad suunised nende normide kohaldamiseks
                  8
               .

               (5)Poola suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa. Oma 2017. aasta lähenemisprogrammis kavandab valitsus järk-järgult parandada nominaalset eelarvepositsiooni ning saavutada 2020. aastaks 2016. aasta puudujäägi 2,4 % SKPst asemel ülejäägi 1,2 % SKPst. Keskpika perioodi eelarve-eesmärki, milleks on struktuurne eelarvepuudujääk 1 % SKPst, eeldatavasti ei saavutata 2020. aastaks, st programmiperioodi lõpuks. Lähenemisprogrammi kohaselt suureneb valitsemissektori võla suhe SKPsse eeldatavasti 54,4 %-lt SKPst 2016. aastal 55,3 %-le SKPst 2017. aastal ja peaks 2020. aastaks vähenema 52,1 %-le SKPst. Nende eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on optimistlik.

               (6)12. juulil 2016 esitas nõukogu Poolale soovituse saavutada 2017. aastal eelarve kohandamine 0,5 % ulatuses SKPst keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suhtes. Lähtuvalt komisjoni 2017. aasta kevadprognoosist eksisteerib oht kalduda sellest nõudest 2017. aastal mõnevõrra kõrvale.

               (7)Võttes arvesse Poola eelarveolukorda, eeldatakse, et 2018. aastal liigub Poola veelgi lähemale keskpika perioodi eelarve-eesmärgile, milleks on struktuurne puudujääk 1 % SKPst. Stabiilsuse ja kasvu pakti raames kokku lepitud eelarvekohanduste maatriksi kohaselt tähendab selline kohandus, et valitsemissektori esmaste netokulude
                  9
                nominaalne kasvumäär ei tohi 2018. aastal ületada 3,7 %. See vastaks struktuursele kohandusele 0,5 % SKPst. Kui poliitikat ei muudeta, on 2018. aastal oht kalduda sellest nõudest märkimisväärselt kõrvale. Üldiselt on nõukogu seisukohal, et Poola peab olema valmis võtma 2017. aastal täiendavaid meetmeid ning et stabiilsuse ja kasvu pakti nõuete täitmiseks on vaja täiendavaid meetmeid ka 2018. aastal. Kuid vastavalt määrusele (EÜ) nr 1466/97 tuleks eelarvekavade ja -tulemuste hindamisel arvesse võtta liikmesriigi eelarvetasakaalu tsükliliste tingimuste valguses. Nagu on märgitud koos käesolevate riigipõhiste soovitustega avaldatud komisjoni teatises, tuleb 2018. aasta eelarvetulemuste hindamisel nõuetekohaselt arvesse võtta sellise eelarvepoliitika seisundi saavutamist, mis aitab kaasa nii käimasoleva majanduse elavnemise tugevdamisele kui ka Poola rahanduse jätkusuutlikkuse tagamisele. Sellega seoses kavatseb komisjon kasutada kohaldatavat kaalutlusruumi, pidades silmas Poola tsüklilist olukorda.

               (8)2017. aasta riigiaruande kohaselt on Poola saavutanud mõningaid edusamme maksukogumise valdkonnas, kus tehti mitu reformi eesmärgiga tugevdada maksusüsteemi. Nende täielikku mõju maksukogumisele ja maksukohustuse täitmisega seotud kuludele tuleks täpsemalt jälgida. Seevastu ei ole Poola saavutanud edu, et piirata vähendatud käibemaksumäärade laialdast kasutamist, millel on negatiivne mõju käibemaksutuludele ja mis ei ole tulemuslik sotsiaalpoliitika vahend.

               (9)Poolas esineb kulusurve mitmes valdkonnas, eelkõige elanikkonna vananemisega seotud valdkondades. Seepärast on vaja luua mehhanismid avaliku sektori kulutuste tõhususe ja tulemuslikkuse hindamiseks, et võimaldada ressursside ümberjaotamist. Seda silmas pidades on valitsus teatanud kavast tugevdada eelarveprotsessi, eelkõige keskpika perioodi eelarveraamistikuga seoses, ning lisada sinna kulude läbivaatamise. Riigi rahanduse raamistikust on puudu sõltumatu eelarvenõukogu.

               (10)Tööealise elanikkonna vähenemine võib järgmistel kümnenditel piirata Poola majanduskasvu potentsiaali. Poola tööturg on viimastel aastatel hästi toiminud. Tööhõive määr on kasvanud, kuid mitmed hiljutised poliitikameetmed võivad vähendada tööjõu, eelkõige naiste, väheste oskustega isikute ja vanemaealiste osalemist tööturul. 2017. aasta lõpus alandatakse kohustuslikku pensioniiga; selle eesmärk on ergutada eakamaid töötajaid tööturult lahkuma. Poola sotsiaalkaitsesüsteem pakub üksnes piiratud stiimuleid tööleasumiseks. Uue lapsetoetusega loodetakse vähendada vaesust ja ebavõrdsust, kuid sellel võib olla negatiivne mõju lapsevanemate, eelkõige naiste tööjõus osalemise määrale. Lapsetoetuse suurus ja majandusliku olukorra piiratud hindamine vähendavad mõju, mis on muudes sotsiaaltoetustes sisalduvatel stiimulitel tööle asuda. 2016. aasta septembrist kaotati viieaastaste laste eelkoolikohustus ja ametlikes lastehoiuasutustes käivate alla kolmeaastaste laste osakaal on ikka veel üks madalamaid ELis. Vaatamata võetud meetmetele on tööturg väga killustatud ning see avaldab negatiivset mõju tootlikkusele ja inimkapitali akumuleerumisele. Probleemid, mis takistavad tähtajatute lepingute laialdasemat kasutamist, püsivad. Kaks kodifitseerimiskomisjoni valmistavad ette uue, individuaalseid ja kollektiivseid töölepinguid käsitleva tööseadustiku eelnõu. See võimaldab need probleemid lahendada.

               (11)Keskmine tegelik pensioniiga on viimastel aastatel tõusnud, kuid on endiselt kohustuslikust pensionieast palju madalam. Kõrgem tegelik pensioniiga on väga oluline majanduskasvu, tulevaste pensionide piisavuse ja pensionisüsteemi rahalise jätkusuutlikkuse seisukohast. Hiljuti tehtud otsus vähendada naiste kohustuslikku pensioniiga 60 aastale ja meestel 65 aastale on aga samm vastupidises suunas. Põllumajandustootjate kulukas sotsiaalkindlustussüsteem on veel üks töötajate vähese liikuvuse ja varjatud töötuse põhjus põllumajandussektoris.

               (12)Haridussüsteem on viimasel kahel aastakümnel oluliselt edasi arenenud, 15aastaste põhioskused on ELi keskmisest oluliselt paremad ning haridussüsteemist varakult lahkunud noorte osakaal on Poolas üks madalamaid ELis. Siiski on veel palju teha, et tagada õpilastele oskused, mis vastavad kiiresti muutuva tööturu vajadustele. Muudatustega alg- ja põhihariduses kaasnevad suured organisatoorsed väljakutsed ning need muudatused lühendavad üldhariduse omandamise kestust, mis omakorda võib suurendada hariduslikku ebavõrdsust. Lisaks on teatatud muudatustest, mille eesmärk on kutseõppe ja -koolituse kohandamine tööturu vajadustele, kuid nende mõju olemasolevate puuduste kõrvaldamisele tuleb veel oodata. Valitsus on algatanud konsultatsioonid kõrgharidusreformi teemal, et parandada sektori tulemuslikkust ja vastavust tööturu vajadustele. Poolas on madal täiskasvanuõppes osalemise määr ja vanemaealiste põhioskuste keskmine tase, mis takistab nende tööalast konkurentsivõimet.

               (13)Puudujäägid ruumilises planeerimises suurendavad halduskoormust, mis kaasneb ehitusloavajadusega. Maakasutuskavad hõlmavad piiratud osa Poola territooriumist ja on sageli halva kvaliteediga. Kavaga hõlmamata piirkonnas antakse ehituslube maakasutust käsitlevate ühekordsete haldusotsuste alusel, see omakorda on investorite jaoks seotud riskiga ja põhjustab ebakindlust. Ehitusseadustiku eelnõu eesmärk on konsolideerida ruumilise planeerimise protsess ja leevendada investorite halduskoormust. Reform pakub võimaluse olukorda parandada, kuid see sõltub seaduse lõplikust redaktsioonist ja rakendamisest.

               (14)2016. aastal vähenes märgatavalt investeerimistegevus, kuna ELi struktuurifondide vahendeid kasutati tagasihoidlikumalt, sest üks programmitöö periood lõppes ja teine algas, samuti suurenes erainvestorite ebakindlus. Ettevõtluskeskkond on üldiselt soodne. Ettevõtlussektori kindlustunnet mõjutasid paljud regulatiivsed muudatused ja asjaolu, et mitme olulise seaduse arutamiseks korraldati vaid piiratud avalik konsultatsioon. Õiguskindlus ning usaldus õigusloome-, maksu- ja muu poliitika ning institutsioonide kvaliteedi ja prognoositavuse vastu on olulised tegurid, mis võivad suurendada investeeringute määra. Õigusriigi põhimõte ja sõltumatu kohtusüsteem on selle saavutamiseks samuti olulised. Praegune süsteemne oht õigusriigi põhimõttele põhjustab õiguskindlusetust. Olukorras, kus valitsus püüab oma rolli majanduses suurendada, on oluline tagada investeerimisotsuste majanduslik elujõulisus. Regulatiivne koormus on paljudes valdkondades endiselt väga suur.

               (15)Teedevõrk on tänu ELi rahastamisele kiirelt arenenud, kuid liiklussurmade arv on endiselt üks suuremaid ELis, põhjustades suuri sotsiaalseid kulusid. Kuigi ELi rahastamine on kättesaadav, esineb raudteesektoris suuri kitsaskohti projektide teostamisel. Raudteevarade pikaajalise kasutamise tagamise probleem püsib, kuna puudub mitmeaastane raudteetaristu hooldamise kava.

               (16)Ligikaudu 60 % Poola fossiilkütuste tootmisvõimsusest on vanem kui 30 aastat. Seetõttu vajab see lähiaastatel suuri investeeringuid. Elektrivõrkude ühendatuse määr oli 2016. aastal üks madalamaid ELis. Kuna suur osa elektritootmisvõimsusest kõrvaldatakse kasutusest ja elektrinõudlus kasvab, halvendab see elektrienergia tootmise piisavuse väljavaateid. Taastuvenergia kasutamise 2020. aasta siduva riikliku eesmärgi saavutamine on küsimärgi all. Poola on pärast veeldatud maagaasi terminali kasutuselevõttu märkimisväärselt parandanud oma gaasivarustuse kindlust. Välja on arendatud riiklik maagaasi ülekande- ja jaotusvõrk. Piirkondlikult oluliste gaasiühenduste arendamisel tehtavad tööd ei kulge siiski kavakohaselt.

               (17)Komisjon on Euroopa poolaasta raames Poola majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud tulemused 2017. aasta riigipõhises aruandes. Ta on hinnanud ka lähenemisprogrammi ja riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Poolale esitatud soovituste järelmeetmeid. Arvesse ei ole võetud mitte üksnes nende asjakohasust Poola eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka vastavust ELi õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda tulevastesse riiklikesse otsustesse ELi tasandi panus ja tugevdada nii ELi üldist majandusjuhtimist.

               (18)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus
                  10
                selle kohta kajastub eelkõige soovituses 1,

               SOOVITAB Poolal võtta 2017. ja 2018. aastal järgmisi meetmeid:

               1.Kujundada oma eelarvepoliitikat kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti ennetusliku osa nõuetega, mis tähendab 2018. aastal märkimisväärseid stimuleerivaid fiskaalmeetmeid. Poliitikameetmete rakendamisel tuleb püüda saavutada selline eelarvepoliitika seisund, mis aitab kaasa nii käimasolevale majanduse elavnemisele kui ka Poola riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tagamisele. Parandada avaliku sektori kulutuste tõhusust ja piirata vähendatud käibemaksumäära kasutamist.

               2.Suurendada eelkõige naiste, väheste oskustega isikute ja vanemaealiste osalemist tööturul, edendades sealhulgas vajalike oskuste omandamist ning kõrvaldades takistused püsivamate töölepingute sõlmimiseks. Tagada pensionisüsteemi jätkusuutlikkus ja piisavus, astudes samme tegeliku pensioniea tõstmiseks ja alustades eripensionide süsteemi reformimist.

               3.Kõrvaldada takistused investeeringute tegemiselt, seda eriti transpordisektoris.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)
                  COM(2017) 520 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 ja P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  SWD(2017) 86 final.

                     (7)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1303/2013 (millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320)) artikkel 23.

                     (8)

                        COM(2014) 494 final.

                     (9)
                  Valitsemissektori netokulud saadakse, kui valitsemissektori kogukuludest arvatakse maha intressikulud, liidu programmidele tehtavad kulutused, mis korvatakse täielikult liidu fondide tuludest, ja kaalutlusõigusevälised muudatused töötuskindlustushüvitise kuludes. Valitsemissektori rahastatud kapitali kogumahutused põhivarasse on jaotatud 4 aasta peale. Kaalutlusõigusel põhinevad tulumeetmed või õigusaktide kohane tulude suurendamine arvatakse sisse. Ühekordsed tulu- ja kulumeetmed arvatakse välja.

                     (10)
                  Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 2.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,26.11.2015
            COM(2015) 692 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS
            euroala majanduspoliitika kohta
            {SWD(2015) 700 final}

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS

               euroala majanduspoliitika kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 136 koostoimes artikli 121 lõikega 2,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 5 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta,
                  2
                eriti selle artikli 6 lõiget 1,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroala majanduse elavnemine jätkub mõõdukas tempos
                  3
               . Euroala arengu jätkusuutlikumaks muutmiseks ja kasvu tugevdamiseks tuleb võtta pidevalt poliitikameetmeid, et toetada tasakaalustatud kohandamist erasektoris ja avalikus sektoris, parandada kohanemisvõimet ning suurendada majanduse konkurentsivõimet ja kasvupotentsiaali keskmises ja pikemas perspektiivis. Kasvutempot pärsivad viimase majandus- ja finantskriisi järelmõjud, sealhulgas käimasolev maksebilansi tasakaalustamine, avaliku ja erasektori kõrge võlatase, kõrge töötuse määr ning liikmesriikide töö- ja tooteturu struktuuri püsiv jäikus. Investeerimine on nende tegurite tõttu endiselt nõrk, kuid olukorda mõjutavad ka muud vajakajäämised, nagu ebasoodne ettevõtluskeskkond, ebatõhus avalik haldus ja rahastamisele juurdepääsu tõkked.

               (2)Tootlikkust parandavate ja kasvupotentsiaali suurendavate sihikindlate struktuurireformide rakendamist tuleb tõhustada kooskõlas 2016. aasta majanduskasvu analüüsis kõikidele ELi liikmesriikidele seatud poliitikaprioriteetidega
                  4
               . Kui struktuurireformid toimuvad liikmesriikides korraga, võivad need eelkõige tänu kaubandus- ja finantskanalite kaudu ülekanduvale positiivsele mõjule tuua kasu kogu euroalale. Tööturgude paindlikumaks muutmiseks läbiviidavate reformide teatavast edenemisest hoolimata on erinevused euroalal endiselt suured, eelkõige pikaajalise ja noorte tööpuuduse määra osas. Need liikmesriigid, kes viisid enne kriisi ellu laiaulatuslikke tööturu- ja sotsiaalkaitsereforme, on suutnud majanduslanguse tingimustes paremini tööhõivet toetada ja sotsiaalset õiglust säilitada. Sellised reformid hõlmavad paindlikke ja usaldusväärseid töölepinguid, laiahaardelisi elukestva õppe strateegiaid, tõhusaid aktiivseid tööturumeetmeid ja tänapäevaseid sotsiaalkaitsesüsteeme. Tulemusi võib aidata parandada ka maksukiilu vähendamine, eriti väikese sissetulekuga töötajate puhul, ja õiglase maksusüsteemi tagamine.

               (3)Reformide asjakohane kavandamine ja kiire rakendamine võivad aidata toime tulla euroalal valitseva tasakaalustamatusega ja vältida uute tasakaalustamatuste tekkimist. Parimate tulemuste suunas ühtlustamisele võivad kaasa aidata eurorühma temaatilised arutelud, mille puhul pööratakse suuremat tähelepanu võrdlusuuringutele ja parimate tavade järgimisele ning vastastikuse surve avaldamisele. Seepärast peaks eurorühm veelgi tõhustama temaatilisi arutelusid, mis käsitlevad majandus- ja rahaliidu toimimise seisukohast oluliste valdkondade reforme. Samuti tuleks korrapäraselt kontrollida, kuidas euroala liikmesriigid reforme rakendavad, ja hinnata, kuidas edeneb makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse raames tasakaalustamatuse korrigeerimine.

               (4)Eelarvepoliitika on majandus- ja rahaliidu esmatähtsates ühistes huvides. Liikmesriikide vastutustundlik eelarvepoliitika, mille puhul peetakse kinni ühistest eelarvenormidest, on äärmiselt oluline, et tagada võla jätkusuutlikkus ning võimaldada eelarvestabilisaatoritel toimida ja pehmendada riigispetsiifilisi vapustusi. Võttes arvesse suurt ülekanduvat mõju euroala liikmesriikide vahel, tuleb euroala kui terviku tasandil tagada asjakohane eelarvepoliitika ja vältida protsüklilist eelarvepoliitikat. See eeldab, et euroala riikide eelarvepoliitika rahaliidusisest koordineerimist tuleb tugevdada, järgides täielikult stabiilsuse ja kasvu pakti. Pidades silmas üldist makromajanduslikku olukorda ja majanduskasvu ohustavaid tegureid, näib 2016. aastal euroalal eeldatav üldine neutraalne eelarvepoliitika asjakohane. Arvestades, et SKP lõhe peaks prognoosi kohaselt järk-järgult vähenema, tuleks 2017. aastal riikide eelarvepoliitikas saavutada tasakaal protsüklilisuse vältimise ja eelarvepuhvrite taastamiseks valitsemissektori võla vähendamise vajaduse vahel. Seda tuleks 2016. aasta kevadel ajakohastatud stabiilsusprogrammi koostamisel silmas pidada, võttes arvesse viimaseid majanduse ja eelarvega seotud suundumusi. Eelarvestrateegiate sisu ei soodusta veel piisavalt majanduskasvu. Nagu on osutatud euroala liikmesriikidele 2015. aasta suvel antud soovitustes,
                  5
                peaksid liikmesriigid pidama riigi rahanduse kvaliteedi ja jätkusuutlikkuse parandamise üle temaatilisi arutelusid.

               (5)Pangandusliit peab hakkama täiel määral toimima. 30. novembriks 2015 peavad kõik 28 liikmesriiki täielikult üle võtma pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi. Seoses kriisilahendusega tuleb ka viivitamata ette näha üleminekulaenude rahastamise kord, nii et ühtne kriisilahendusfond suudaks alates 1. jaanuarist 2016 reageerida võimalikele rahastamisvajadustele. Lisaks tuleb üleminekuaja jooksul võimalikult kiiresti kokku leppida ühtse kriisilahendusfondi fiskaalselt neutraalsetes kaitsemeetmetes. Samuti tegi komisjon 24. novembril 2015 ettepaneku luua pangandusliidu edasise arendamise raames euroala liikmesriikide jaoks Euroopa hoiuste tagamise süsteem
                  6
               .

               (6)Finantsturgude tingimused on euroalal üldiselt soodsad, pidades silmas rahapoliitika toetavat kurssi. Erasektori majanduse nõrgad põhinäitajad ja suur finantsvõimendus pärsivad aga jätkuvalt pangalaenude nõudlust ja seeläbi majanduskasvu. Pankade bilanssi survestab viivislaenude suur maht, mis takistab laenutegevust. ELi liikmesriikide erinevad ja kohati puudulikud maksejõuetussüsteemid aeglustavad erasektori võla vähendamist ja pärsivad investeerimist.

               (7)Kuigi majandus- ja rahaliidu ülesehituse tugevdamisel on viimasel ajal edusamme tehtud, tuleb jätkata tööd selle lõplikuks väljakujundamiseks. 2015. aasta juunis esitatud viie juhi aruandes on esitatud kava majandus- ja rahaliidu väljakujundamiseks hiljemalt 2025. aastaks
                  7
               . 21. oktoobril 2015 võttis Euroopa Komisjon vastu esimesed aruande järelmeetmeid käsitlevad ettepanekud
                  8
               . Eurorühma liikmesriigid peaksid võtma ühisvastutuse ja rakendama õigeaegselt majandus- ja rahaliidu väljakujundamise lühiajalised ja keskmise tähtajaga meetmed. Et hõlbustada euroalal lähendamist, hõlmavad ettepanekud Euroopa poolaasta euroala mõõtme tugevdamise meetmeid. Selleks tuleks muu hulgas avaldada euroala soovitused varem, et tuvastada varakult ühised probleemid ja koguda teavet Euroopa poolaasta hilisemas etapis vastu võetavate, euroala liikmesriikidele suunatud riigipõhiste soovituste koostamiseks,

               SOOVITAB euroala liikmesriikidel iseseisvalt ja ühiselt võtta eurorühma raames aastatel 2016–2017 järgmisi meetmeid.

               1.Kohaldada poliitikat, mis toetab majanduse elavdamist, edendab lähenemist, hõlbustab makromajandusliku tasakaalustamatuse korrigeerimist ja parandab kohanemisvõimet. Selleks peaksid liikmesriigid, eriti need, kellel on suur erasektori ja välisvõlg, rakendama reforme, mis suurendavad tootlikkust, edendavad töökohtade loomist ning parandavad konkurentsivõimet ja ettevõtluskeskkonda. Riigid, kellel on suur jooksevkonto ülejääk, peaksid esmajoones rakendama meetmeid, mis võimaldavad suunata ülemäärased säästud sisemajandusse ja seeläbi ergutada kodumaiseid investeeringuid.

               2.Viia ellu reformid, mis ühendavad endas järgmisi komponente: i) paindlikud ja usaldusväärsed töölepingud, mis edendavad tööturustaatuste vahelist liikumist ja hoiavad ära tööturu lõhestumise; ii) igakülgsed elukestva õppe strateegiad; iii) tõhus poliitika, millega aidata töötutel tööturule tagasi pöörduda, ja iv) tänapäevased sotsiaalkaitsesüsteemid, mis toetavad neid, kes abi vajavad, ja pakuvad tööturule integreerimise stiimuleid ning v) avatud ja konkurentsivõimelised toote- ja teenusteturud. Vähendada maksukiilu, eriti väikese sissetulekuga töötajate puhul, ja teha seda eelarveneutraalsel viisil, et soodustada töökohtade loomist.

               3.Säilitada 2016. aastal üldiselt neutraalne eelarvepoliitika, nagu kavandatud. 2017. aastal vähendada valitsemissektori võlga, et taastada eelarvepuhvrid, ja vältida samal ajal protsüklilisust, järgides täielikult stabiilsuse ja kasvu pakti. Eristada iga liikmesriigi poolt eelarve kohandamiseks tehtud pingutusi, võttes arvesse iga liikmesriigi olukorda seoses stabiilsuse ja kasvu pakti nõuete täitmisega ja nende stabiliseerimisega seotud vajadusi, samuti euroala riikide vahel ülekanduvat mõju. Selleks tuleb enne stabiilsusprogrammide ja eelarvekavade koostamist ja esitamist arutada euroala eelarvepoliitikat.

               4.Hõlbustada pankade viivislaenude järkjärgulist vähendamist ja täiustada ettevõtjate ja kodumajapidamiste suhtes kohaldatavaid maksejõuetusmenetlusi. Liikmesriikides, kellel on suur erasektori võlg, edendada finantsvõimenduse korrapärast vähendamist, sealhulgas hõlbustades jätkusuutmatute erasektori võlgade probleemi lahendamist.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)
                  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

                     (3)
                  Komisjoni 2015. aasta sügisprognoos.

                     (4)
                  2016. aasta majanduskasvu analüüs.

                     (5)
                  ELT C 272, 18.8.2015, lk 98.

                     (6)
                  COM(2015) 586 (final), 24.11.2015.

                     (7)
                  Euroopa majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimine, Jean-Claude Junckeri, Donald Tuski, Jeroen Dijsselbloemi, Mario Draghi ja Martin Schulzi tihedas koostöös valminud aruanne.

                     (8)
                  http://ec.europa.eu/priorities/economic-monetary-union/docs/single-market-strategy/communication-emu-steps_en.pdf


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,18.5.2016
            COM(2016) 347 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Rootsi 2016. aasta riiklikku reformikavaja esitatakse nõukogu arvamus Rootsi 2016. aasta lähenemisprogrammi kohta

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Rootsi 2016. aasta riiklikku reformikava

                  ja esitatakse nõukogu arvamus Rootsi 2016. aasta lähenemisprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 9 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta,
                  2
                eriti selle artikli 6 lõiget 1,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust
                  3
               ,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone
                  4
               ,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)26. novembril 2015 võttis komisjon vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2016) algust. 17.–18. märtsil 2016 kiitis Euroopa Ülemkogu iga-aastases majanduskasvu analüüsis esitatud prioriteedid heaks. 26. novembril 2015 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles nimetati Rootsit ühe liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

               (2)26. veebruaril 2016 avaldati 2016. aasta aruanne Rootsi kohta
                  5
               . Selles hinnati Rootsi edusamme nõukogu poolt 14. juulil 2015 vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel ja strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide poole liikumisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi. 8. märtsil 2016 esitas komisjon põhjaliku analüüsi tulemused
                  6
               . Komisjon järeldab oma analüüsi põhjal, et Rootsis esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige põhjustab kodumajapidamiste suur ja kasvav laenukoormus, mis on seotud kõrgete ja tõusvate eluasemehindadega positiivsete krediidivoogude tingimustes, ebakorrapäraste korrektsioonide riski, millel on mõju reaalmajandusele ja pangandussektorile. Makrotasandi usaldatavusnõuete valdkonnas on võetud poliitikameetmeid, kuid need ei pruugi olla piisavad. Poliitikas on jätkuvalt lünki eluasemetega seotud maksustamise, hüpoteeklaenude amortiseerimise, eluasemete pakkumise toimimise ja üürituru valdkonnas.

               (3)28. aprillil 2016 esitas Rootsi oma 2016. aasta riikliku reformikava ja 2016. aasta lähenemisprogrammi. Et võtta arvesse kõnealuste programmide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (4)Asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi on võetud arvesse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 2014.–2020. aasta programmide koostamisel. Nagu on nähtud ette määruse (EL) nr 1303/2013 artikliga 23, võib komisjon juhul, kui on vaja toetada asjaomaste nõukogu soovituste täitmist, nõuda, et liikmesriik vaataks läbi oma partnerluslepingu ja asjaomased programmid ning teeks nende muutmise ettepanekud. Komisjon esitas täiendavad üksikasjad kõnealuse sätte kasutamise kohta suunistes selle kohta, kuidas rakendada meetmeid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhususe sidumiseks usaldusväärse majandusjuhtimisega
                  7
               .

               (5)Rootsi suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa. 2016. aasta lähenemisprogrammis on valitsus ette näinud, et saavutatakse valitsemissektori nominaalne eelarvepositsioon –0,4 % SKPst ja kogu programmiperioodi vältel järgitakse jätkuvalt keskpika perioodi eelarve-eesmärki – struktuurset eelarvepuudujääki 1 % SKPst. Lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse langema 2016. aastal 42,5 %-ni ja jätkama langust, jõudes 2019. aastal 39,1 %-ni. Eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2016. aastani usutav ja edasise osas ettevaatlik. Komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi põhjal peaks struktuurne eelarvepositsioon olema 2016. aastal –0,5 % SKPst ja 2017. aastal –0,9 % SKPst ning seega keskpika perioodi eelarve-eesmärki ületama. Võimalikke tulevasi kõrvalekaldeid hinnatakse, lähtudes nõudest hoida struktuurne eelarvepositsioon keskpika perioodi eelarve-eesmärgi juures. Tuginedes lähenemisprogrammi hindamisele ja võttes arvesse komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi, on nõukogu arvamusel, et Rootsi täidab eeldatavasti stabiilsuse ja kasvu pakti sätted.

               (6)Kodumajapidamiste võlakoormus on Rootsis väga suur ja selle kasvutempo on viimase aastakümne jooksul olnud ELi üks kiiremaid. Kodumajapidamiste võla suhe nende aastasesse kasutatavasse tulusse oli Riksbanki (Rootsi keskpanga) hinnangul 2015. aastal 175 % ning nende võla suhe SKPsse oli 87 %. Tänu suhteliselt madalatele omandimaksudele ja ulatuslikele hüpoteeklaenude intresside maksustatavast tulust mahaarvamise võimalustele on Rootsis üks ELi suuremaid maksusoodustusi eluaseme omamisele. Kodumajapidamiste suur võlakoormus kujutab endast riski makromajanduslikule stabiilsusele. Valitsus on astunud mõningaid samme, et ohjeldada majapidamiste võlakoormust, sealhulgas kehtestanud õigusakti, millega seatakse uutele hüpoteeklaenudele kohustuslikud amortisatsiooninõuded; parlament võttis selle akti vastu 23. märtsil 2016. Selle otsustava tähtsusega meetme vastuvõtmine viibis oluliselt, sest tõstatati küsimus, kas makrotasandi usaldatavusjärelevalvet tegeval asutusel on seaduse alusel mandaat kehtestada selline nõue. On oht, et edasised meetmed, mida võib olla vaja Rootsi kasvava tasakaalustamatuse piiramiseks, viibivad samuti, juhul kui makrotasandi usaldatavusjärelevalvet tegeva asutuse volitusi käsitlevat õigusraamistikku üle ei vaadata. Samuti ei ole valitsus teinud midagi maksusoodustuste kohandamiseks, näiteks vähendanud hüpoteeklaenude intressimaksete maksustatavast tulust mahaarvamise võimalusi või vaadanud läbi omandi maksustamist.

               (7)Rootsi eluasemeturg on endiselt võimalik ebastabiilsuse allikas. Eluasemehinnad on viimase 20 aasta jooksul peaaegu pidevalt tõusnud, eelkõige suurlinnapiirkondades Stockholmis ja Göteborgis. Eluasemehindade jätkuvat kasvu ei tingi mitte ainult tugevad majanduse põhinäitajad, nagu kasutatava tulu kasv, vaid ka eluasemeturu struktuurne ebatõhusus. Eluasemete pakkumist takistab asjaolu, et olemasolevaid elamispindu ei kasutata efektiivselt, üürihinnad on tugeva kontrolli all, konkurents ehitussektoris on nõrk, uusehitiste jaoks ei ole piisavalt kättesaadavat maad ning planeerimismenetlused on pikad ja keerukad. Praegune kinnisvara müügist saadava kapitalikasumi tehingumaksu ülesehitus piirab võimalust kasutada juba olemasolevaid elamispindu tõhusamalt. Struktuurne ebatõhusus toob kaasa ebapiisavad eluasemeinvesteeringud ja ulatusliku elamispindade nappuse ning soodustab eluasemehindade jätkuvat kasvu. Kättesaadavate ja taskukohaste eluasemete puudus piirab ka liikuvust tööturul ja takistab sisserändajate edukat tööturule integreerimist. Valitsus on võtnud mõningaid meetmed, sealhulgas suurendanud avaliku sektori vahendeid eluasemesektorisse investeerimiseks ja lihtsustanud mõningaid planeerimismenetlusi. Detsembris 2015 selgitati ehitussektoris valitseva konkurentsi uuringus välja rida võimalikke meetmeid, nagu läbipaistvuse suurendamine sotsiaalmajutuslepingute valdkonnas. Valitsus ei ole aga üürihindade kehtestamise süsteemi reformimisel mingeid edusamme teinud.

               (8)Vaatamata suhteliselt headele investeerimistulemustele on Rootsil probleeme, mis võivad mõjutada riigi pikaajalist konkurentsivõimet negatiivselt. Eelkõige võib struktuurne ebatõhusus eluasemeturul takistada investeeringuid selles valdkonnas. Arvestades eluasemepuudusest põhjustatud kitsendusi, on linnasiseste ja linnadevaheliste transpordiühenduste parandamiseks tehtavad taristuinvesteeringud ebapiisavad.

               (9)PISA uuringu kohaselt oli Rootsis viimase aastakümne jooksul OECD riikide hulgas kõige järsem langus 15-aastaste õppeedukuses ja praegu jäävad sealsed tulemused allapoole nii ELi kui ka OECD keskmist. Halvenevad tulemused koolihariduses võivad pikas perspektiivis seada surve alla Rootsi konkurentsi- ja innovatsioonivõime. Suur lõhe sisserändetaustaga ja sellise taustata õpilaste tulemustes raskendab haridusprobleeme veelgi. See lõhe väärib erilist tähelepanu, arvestades suurt hulka äsja saabunud noori sisserändajaid, kes tuleb integreerida haridussüsteemi. Ebaselged koolide rahastamise mehhanismid koos rahakasutuse ebasüstemaatilise järelevalvega koolisüsteemi eri tasanditel pärsivad ressursside tõhusat kasutamist. Valitsus on teinud kättesaadavaks lisavahendeid, et parandada koolide õpitulemusi ja võrdseid võimalusi, ning astub samme, et integreerida äsja saabunud sisserändajad haridussüsteemi.

               (10)Viimasel aastal toimunud suur pagulaste sissevool on toonud Rootsis kaasa mitmeid sotsiaalseid ja majanduslikke tagajärgi. Kui lühikeses perspektiivis suurendab pagulaste sissevool avaliku sektori kulutusi ja loob täiendavat sisenõudlust, suurendades nõnda SKPd, siis keskpikas perspektiivis sõltub selle mõju tööhõivele ja majanduskasvule pagulaste edukast tööturualasest ja sotsiaalsest integreerimisest, sealhulgas haridusliku toe kaudu. See küsimus on poliitilises tegevuskavas tähtsal kohal nii ELi kui ka liikmesriigi tasandil ning seda jälgitakse ja analüüsitakse hoolikalt, sh 2017. aasta riigiaruandes.

               (11)Komisjon on Euroopa poolaasta raames Rootsi majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud tulemused Rootsi 2016. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka lähenemisprogrammi ja riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Rootsile esitatud soovituste järelmeetmeid. Arvesse on võetud nende asjakohasust Rootsi eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast ning vastavust ELi õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda tulevastesse riiklikesse otsustesse ELi tasandi panus ja tugevdada nii ELi üldist majandusjuhtimist. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad allpool esitatud soovituses 1.

               (12)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja on arvamusel,
                  8
                et Rootsi täidab eelduste kohaselt stabiilsuse ja kasvu pakti.

               (13)Nõukogu on komisjoni põhjalikust analüüsist ja hindamisest lähtudes riikliku reformikava ja lähenemisprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel antud nõukogu soovitused kajastuvad allpool esitatud soovituses 1,

               SOOVITAB Rootsil võtta 2016. ja 2017. aastal järgmisi meetmeid:

               1.Ohjeldada kodumajapidamiste võlakoormuse kasvu maksusoodustuste korrigeerimise teel, eelkõige piirates järk-järgult hüpoteeklaenude intressimaksete maksustatavast tulust mahaarvamise võimalusi või tõstes korduvaid omandimaksusid. Tagada, et makrotasandi usaldatavusjärelevalvet tegeval asutusel oleks seadusest tulenev mandaat rakendada aegsasti meetmeid finantsstabiilsuse kaitseks. Soodustada eluasemeinvesteeringuid ja parandada eluasemeturu tõhusust, sealhulgas muuta üürihindade kehtestamine paindlikumaks ja vaadata üle kapitalikasumi maksu ülesehitus, et soodustada eluasemega seotud tehingute hulga kasvu.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)
                  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

                     (3)
                  COM(2016) 347 (final).

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 ja P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  SWD(2016) 95 (final).

                     (6)
                  COM(2016) 95 (final).

                     (7)
                  COM(2014) 494 (final).

                     (8)
                  Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 2.