title: Soovitus: Nõukogu otsus Ühendkuningriigi ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta

text:
   ET
ET    ET
 ---pagebreak---     EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON
                                    Brüssel 2.7.2008
                                    SEK(2008) 2201 lõplik
                        Soovitus:
                  NÕUKOGU OTSUS
   Ühendkuningriigi ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta
                    (komisjoni esitatud)
ET                                                        ET
 ---pagebreak---                                                 SELETUSKIRI
   Asutamislepingu artiklis 104 on sätestatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus tagamaks,
   et liikmesriigid väldivad ülemäärast riigieelarve puudujääki või et nad korrigeerivad tekkinud
   puudujäägi. Eelarvepuudujäägi menetlust on täpsustatud nõukogu määruses (EÜ) nr 1467/97
   ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta,1 mis
   on osa stabiilsuse ja kasvu paktist. Olenemata sellest, et suuremat osa sätetest kohaldatakse
   Ühendkuningriigi suhtes samamoodi kui teiste riikide suhtes, kes ei osale euroalas, on
   teatavaid Ühendkuningriigiga seotud sätteid käsitleva protokolli artiklis 5 sätestatud, et
   asutamislepingu artikli 104 lõike 1 kohast kohustust vältida ülemäärast valitsemissektori
   eelarvepuudujääki ei kohaldata Ühendkuningriigi suhtes, välja arvatud juhul, kui riik ühineb
   majandus- ja rahaliidu kolmanda etapiga2. Selle asemel peab Ühendkuningriik majandus- ja
   rahaliidu teises etapis vastavalt asutamislepingu artikli 116 lõikele 4 üritama vältida
   ülemääraseid eelarvepuudujääke. Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust kohaldatakse
   Ühendkuningriigi suhtes majandusaasta põhjal (aprillist märtsini).
   1990. aastate lõpus tegi Ühendkuningriik eelarve tasakaalustamiseks tõsiseid jõupingutusi
   rahanduse stabiliseerimiseks, mille tulemusena valitsemissektori eelarve tasakaal paranes:
   1996.–1997. majandusaasta puudujääk 3,8 % SKPst asendus 1999.–2000. majandusaastal
   1,3 %-lise ülejäägiga. Ka valitsemissektori koguvõlg kahanes – 1996.–1997. majandusaasta
   rohkem kui 50 %-lt SKPst 2002.–2003. majandusaasta kõigest 36,8 %-le. Seejärel muutus
   valitsuse eelarvepoliitika vabamaks, peamiselt tänu selgele poliitilisele eesmärgile oluliselt
   suurendada kulutusi avalikele teenustele. Selle tulemusena muutus valitsemissektori eelarve
   tasakaal 1990. aastate lõpu ülejäägist 2003.–2004. majandusaastal puudujäägiks 3,2 % SKPst
   ja 2004.–2005. majandusaastal puudujäägiks 3,5 % SKPst. Kuna SKP lõhe jäi kogu selle
   ajavahemiku jooksul positiivseks, tähendas see majandusaastatel 1999–2000 kuni 2004–2005
   siiski struktuurse tasakaalu halvenemist 4¾ protsendipunkti võrra SKPst3. Neil aastatel
   suurenes valitsemissektori kulude suhe SKPsse ligi 4½ protsendipunkti, küündides 43,2 %ni
   ning valitsemissektori kapitali kogumahutus põhivarasse suurenes 1,3 %-lt SKPst 1,8%-le
   SKPst. 21. septembril 2005 algatas komisjon artikli 104 lõikes 3 sätestatud ettekande
   koostamisega Ühendkuningriigi suhtes ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse ja 24.
   jaanuaril 2006 otsustas nõukogu, et Ühendkuningriigil on ülemäärane eelarvepuudujääk.
   Majandusaastatel 2005–2006 ja 2006–2007 eelarveseisund paranes, kusjuures viimasel aastal
   langes valitsemissektori eelarve puudujääk 2,6 %ni SKPst. Võttes arvesse 2006.–2007.
   majandusaasta eelarvepuudujääki ja 2007. aasta kevadprognoosi, võttis komisjon 12.
   septembril 2007 vastu soovituse nõukogu otsuse kohta ülemäärase eelarvepuudujäägi
   menetluse tühistamiseks Ühendkuningriigi suhtes. 9. oktoobril 2007 otsustas majandus- ja
   rahandusministrite nõukogu tühistada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse vastavalt
   asutamislepingu artikli 104 lõikele 12.
   2007.–2008. majandusaastal Ühendkuningriigi eelarveseisund halvenes tulude väikese kasvu
   tõttu, mille põhjuseks olid eelkõige eelnevatel aastatel ettevõtte tulumaksu suuremate
   tagastamiste puhul tehtud enammaksed ning nafta- ja gaasitootmisega seotud tegevustest
   saadavate tulude vähenemine. 2007.–2008. aasta eelarvepuudujääk tõusis hinnanguliselt
   1
           EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1056/2005 (ELT L 174, 7.7.2005,
           lk 5). Arvesse on võetud ka majandus- ja rahanduskomitee arvamust dokumendist „Stabiilsuse ja kasvu
           pakti rakendamise täpsustused ning suunised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta”,
           mille majandus- ja rahandusministrite nõukogu 11. oktoobril 2005. aasta heaks kiitis.
   2
           http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:12006E/PRO/25:EN:HTML
   3
           Komisjoni talituste hinnangud; SKP lõhe hindamisel kohaldati ühist metoodikat.
ET                                                      2                                                        ET
 ---pagebreak---    2,9 %ni SKPst nii komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoosis kui ka Ühendkuningriigi
   poolt 2008. aasta märtsis esitatud andmetes4. Rahanduspoliitika oli 2007.–2008.
   majandusaastal hinnanguliselt taas tsüklisoodumuslik ja struktuurne puudujääk kahanes
   endiselt soodsas majanduslikus olukorras ¼ % SKPst5.
   Ühendkuningriigi poolt märtsis 2008 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames
   esitatud andmete6 kohaselt eeldati, et Ühendkuningriigi valitsemissektori eelarvepuudujääk
   küündib 2008.–2009. majandusaastal 3,2 %ni SKPst, mis ületab kontrollväärtust 3 % SKPst;
   see näitaja on sama, mis avaldati Ühendkuningriigi 2008. aasta märtsi eelarves. Seejärel 13.
   mail avaldatud poliitika teadande tõttu üksikisiku tulumaksu vähendamise kohta
   majandusaastal 2008–2009, mille rahastamiseks võeti täiendavat laenu, on kavandatud
   valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla suhted teadaandes näidatust suuremad, ning
   seetõttu on ka struktuurne puudujääk 0,2 % võrra suurem,7 kusjuures muud näitajad jäid
   samaks. Teadaandes esitatud 2008.–2009. majandusaasta puudujääk on esmapilgul usutav
   tõend Ühendkuningriigis ülemäärase eelarvepuudujäägi esinemise kohta asutamislepingu ning
   stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses, hiljutist teadaannet poliitika kohta aga tuleb pidada
   täiendavaks tõendiks. Seetõttu võttis komisjon 11. juunil 2008 vastu asutamislepingu artikli
   104 lõikele 3 vastava ettekande, milles hinnati asutamislepingu eelarvepuudujäägi ja võla
   kriteeriumide täitmist.
   Ettekandes leiti, et kuigi eelarvepuudujääk ületas asutamislepingu kontrollväärtust (3 %
   SKPst), oli 2008.–2009. majandusaastaks kavandatud puudujääk 2008. aasta märtsis teatatu
   kohaselt kontrollväärtuse lähedane. Kontrollväärtust 3 % SKPst ületav eelarvepuudujääk ei
   olnud erandlik. Eelarvepuudujääk ei olnud Ühendkuningriigi ametiasutuste kontrolli alt väljas
   oleva ebatavalise sündmuse tulemus ega olnud põhjustatud tõsisest majanduslangusest.
   Komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoosi hinnangu kohaselt on Ühendkuningriigi
   4
           Ühendkuningriigi poolt 2008. aasta märtsis esitatud andmed osutavad üldisele valitsemissektori
           puudujäägile 2,8 % SKPst 2007.–2008. majandusaastal. Ühendkuningriigi esitatud andmeid
           valitsemissektori võetud netolaenude kohta on komisjoni talitused siiski suurendanud 1,0 miljardi
           naelsterlingi võrra, et säilitada universaalse mobiilsidesüsteemi (UMTS) valdkonnas
           tegutsemislitsentside väljastamiselt saadud tulu kirjendamise järjepidevus. See tõstab puudujäägi 2007.–
           2008. majandusaastal 2,9 %-le SKPst.
   5
           Avaliku sektori rahakasutuse esialgsed andmed 2008. aasta mai kohta, mis avaldati 19. juunil 2008 ja
           rahvamajanduse arvepidamise andmed, mis avaldati 27. juunil 2008, osutavad üldisele valitsemissektori
           puudujäägile 2,8 % SKPst ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse alusel, mis on 0,1 protsendipunkti
           vähem kui 2008. aasta eelarves ja kevadprognoosis kavandatud. Eeldatust pisut paremate tulemuste
           põhjuseks oli peamiselt varem avaldatud keskvalitsuse jooksvate kulutuste arvnäitajate väiksemaks
           parandamine, mis tingimusel, et muud näitajad jäävad samaks, tähendab ka, et 2007.–2008.
           majandusaastal on struktuurne puudujääk 0,1 % SKPst võrra madalam. Eeldusel et poliitikat ei
           muudeta, oletatakse 2008. aasta kevadprognoosis, et valitsus peab kinni 2008. aasta eelarve raames
           välja kuulutatud mittetsüklilistest esmastest eelarvekavadest, mis olid peaaegu samasugused nagu 2007.
           aasta kõikehõlmavas kuluaruandes. Ministeeriumide 2007.–2008. majandusaasta väiksemaid kulutusi ei
           kanta edasi 2008.–2009. ja 2009.–2010. majandusaasta ettenähtud kuludesse, kuna ministeeriumide
           kulude ülemmäärad nendeks aastateks sätestati 2007. aasta kõikehõlmavas kuluaruandes. Aasta lõpu
           paindliku skeemi alusel on ministeeriumidel lubatud kanda ühest aastast teise ministeeriumidele
           määratud eraldiste alakasutatud vahendid.
   6
           Vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 3605/93 peavad liikmesriigid esitama komisjonile kaks korda
           aastas aruande oma valitsemissektori eelarve kavandatud ja tegeliku puudujäägi ning võlataseme kohta.
           Viimased andmed Ühendkuningriigi kohta on kättesaadavad veebisaidil:
           http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal.
   7
           Ühendkuningriigi valitsuse 13. mai 2008. aasta teatises tulumaksu kohta väideti, et tulumaksu
           vähendamise kulud küündivad 2,7 miljardi naelsterlingini 2008.–2009. majandusaastal, mis komisjoni
           hinnangul moodustab 0,2 % SKPst.
ET                                                         3                                                        ET
 ---pagebreak---    majanduskasv 2008. ja 2009. aastal aeglane ja aasta kasvumäär jääb kasvupotentsiaalile alla.
   Sellest hoolimata ulatub SKP eeldatav kasv 2008. aastal 1,7 %ni ja 2009. aastal 1,6 %ni.
   Komisjoni talitused eeldavad, et eelarvepuudujääk 2009.–2010. majandusaastal on jätkuvalt
   üle 3 %, kuna nõrgast majandusest tingitult on ka tulude kasv aeglasem. 13. mai 2008. aasta
   teadaandes ei võta valitsus endale kohustust maksta jätkuvalt samasugust hüvitist, mida pakuti
   2008.–2009. majandusaastal8. Sellest hoolimata kujutab see endast märkimisväärset ohtu, et
   eelarvepuudujääk majandusaastal 2009–2010 võrreldes 2008. aasta märtsi eelarvekavaga
   liigselt paisub, samasugust mõju avaldaks see ka kevadprognoosile, tingimusel et muud
   näitajad jäävad samaks.
   Valitsemissektori võla suhe jääb alla kontrollväärtuse 60 % (märtsi ülemäärase
   eelarvepuudujäägi menetluse andmete kohaselt oli 2007.–2008. majandusaastal see suhe 43 %
   SKPst),9 kuid majandusaastaks 2009–2010 on oodata tõusutendentsi.
   Kooskõlas asutamislepingu ning stabiilsuse ja kasvu paktiga analüüsis komisjon oma
   ettekandes ka muid asjakohaseid tegureid. Stabiilsuse ja kasvu pakti kohaselt võib
   kõnealuseid tegureid arvestada menetluses, mille abil võetakse vastu otsus ülemäärase
   eelarvepuudujäägi olemasolu kohta, ainult juhul, kui on täielikult täidetud topelttingimus:
   eelarvepuudujääk on kontrollväärtuse lähedane ja kontrollväärtuse ületamine on ajutine.
   Käesoleval juhul ei ole topelttingimus täidetud.
   Seetõttu saab komisjoni analüüsist järeldada, et asutamislepingu puudujäägikriteerium ei ole
   täidetud, samas kui võlakriteerium on täidetud.
   Asutamislepingu artikli 104 lõikes 4 on sätestatud, et „artiklis 114 ettenähtud komitee [st
   majandus- ja rahanduskomitee] sõnastab komisjoni ettekande kohta arvamuse”. Komitee
   esitas oma arvamuse 25. juunil 2008. aastal; arvamus on kooskõlas komisjoni ettekandes
   antud hinnanguga ja kinnitab, et kontrollväärtuse ületamist ei saa pidada erandlikuks ega
   ajutiseks.
   Võttes arvesse oma ettekannet ning majandus- ja rahanduskomitee arvamust, on komisjon
   arvamusel, et Ühendkuningriigil on ülemäärane eelarvepuudujääk. Kõnealune arvamus, mille
   komisjon võttis vastu 2. juulil 2008. aastal, edastatakse käesolevaga nõukogule vastavalt
   asutamislepingu artikli 104 lõikele 5. Komisjon soovitab nõukogul teha sellest tulenevalt oma
   otsus vastavalt artikli 104 lõikele 6.
   Lisaks esitab komisjon nõukogule soovituse võtta vastu Ühendkuningriigile adresseeritud
   nõukogu soovitus eesmärgiga lõpetada ülemäärasest eelarvepuudujäägist tingitud olukord
   vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 7. Nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 kohaselt
   „kehtestab nõukogu soovitus tähtaja ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks, mis
   peaks olema lõpule viidud puudujäägi kindlakstegemisele järgneval aastal, välja arvatud
   eriasjaolude korral. Nõukogu nõuab oma soovituses, et liikmesriik saavutaks tsükliliselt
   korrigeeritud eelarvetasakaalu minimaalse paranemise aastas, seades sihtmärgiks vähemalt
   0,5 % SKPst, võtmata arvesse ühekordseid ja ajutisi meetmeid, et tagada ülemäärase
   eelarvepuudujäägi korrigeerimine soovituses kehtestatud tähtaja jooksul.”
   Ühendkuningriigi puhul ei ilmne artikli 104 lõike 3 kohases ettekandes mainitud tegurite
   üldhinnangust selliste eriasjaolude olemasolu, mis õigustaksid puudujäägi korrigeerimiseks
   8
            Järgnevad poliitika teadaanded peaks esitatama 2008. aasta sügise eelarve ettevalmistusaruandes.
   9
            Kasutatud on kaudselt mõõdetavate finantsvahendusteenuste (FISIM) suhtes kohandatud SKPd.
ET                                                        4                                                  ET
 ---pagebreak---    ettenähtud tähtajast kõrvalekaldumist. Samas kui SKP eeldatav kasv 2008. ja 2009. aastal
   aeglustub ja jääb kasvupotentsiaalile alla, viies seega negatiivse SKP lõhe tekkimiseni, jääb
   kasv kogu kevadprognoosiga hõlmatud ajavahemikul eeldatavalt positiivseks, ulatudes
   1,5 %ni 2008. ja 2009. aastal. Selleks et vähendada valitsemissektori eelarve puudujääki nii,
   et see oleks 2009.–2010. majandusaastal alla 3 % SKP kontrollväärtusest, saavutama 2009.–
   2010. majandusaastal vähemalt 0,5 %lise struktuurse konsolideerumise SKPst, mis nähakse
   ette määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikes 4. Ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise
   tähtaeg määratakse kindlaks kooskõlas eespool nimetatud määrusega, milles nähakse ette, et
   korrigeerimine peab olema lõpule viidud puudujäägi kindlakstegemisele järgneval aastal.
   Ühendkuningriigi puhul tehti puudujäägi olemasolu kindlaks 2008. aastal 2008.–2009.
   majandusaastaks kavandatud puudujäägi alusel, mis ületas kontrollväärtuse 3 % SKPst.
   Vastavalt sellele nähakse soovituses ette, et eelarve korrigeerimine tuleb lõpule viia 2009.–
   2010. majandusaasta jooksul.
   Ühendkuningriik: Makromajanduse ja eelarve muutused a
                                             2004/05   2005/06   2006/07     2007/08         2008/09             2009/10
                                                                                2008.               2008.
                                                                                KOM       aasta     KOM       aasta
                                                                                eelarve             eelarve
   Reaalne SKP (muutuse %) b                   3,3       1,8        2,9        3,0        1,7       2,0       1,6       2½
   Potentsiaalne SKP (muutuse
                                               2,7       2,7        2,8        2,7        2,4      2½         2,3      2½
   %) b,c
   SKP lõhe (% potentsiaalsest
                                               0,7      -0,1         0,0       0,4       -0,3      -0,6      -1,0      -0,6
   SKP) b,c
   Valitsemissektori           eelarve
                                               3,5       3,1        2,6        2,9        3,3       3,2       3,3       2,8
   tasakaal
   Esmane tasakaal                             -1,4     -1,0        -0,4      -0,7       -1,1      -1,2      -1,2      -0,8
   Ühekordsed ja muud ajutised
                                                 -       0,3          -         -          -         -         -         -
   meetmed
   Valitsemissektori           kapitali
                                               1,8       0,6        1,8        1,9        2,0       2,0       1,9       2,0
   kogumahutus põhivarasse
   Tsükliliselt           kohandatud
                                              -3,7      -3,0        -2,7      -3,0       -3,1      -2,9      -2,9      -2,6
   tasakaal c,d
   Tsükliliselt kohandatud esmane
                                              -1,7      -0,9        -0,6      -0,8       -0,9      -0,9      -0,8      -0,6
   tasakaal
   Struktuurne tasakaald,e                    -3,7      -3,3        -2,7      -3,0       -3,1      -2,9      -2,9      -2,6
   Struktuurne esmane tasakaal                 -1,7      -1,2       -0,6      -0,8       -0,9      -0,9      -0,8      -0,6
   Märkused:
   a
     Protsent SKPst, kui ei ole teisiti täpsustatud.
   b
     Kalendriaastal põhinevad andmed, 2004./2005. majandusaastat käsitlevas lahtris esitatud arvud on 2004. kalendriaasta
   kohta.
   c
     2008. aasta eelarve potentsiaalse SKP kasvu, SKP lõhe ja tsükliliselt kohandatud tasakaalu andmed on esitatud komisjoni
   talituste poolt ümberarvutatuna eelarves sisalduva teabe põhjal.
   d
     2008. aasta eelarveprognoosi tsükliliselt kohandatud ja struktuurse tasakaalu väärtus (ümberarvutatuna komisjoni talituste
   poolt ) on 2007./2008. majandusaastal 2,8 % SKPst.
   e
     Tsükliliselt kohandatud tasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed.
   Allikas: Eurostat ja komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoos.
ET                                                               5                                                              ET
 ---pagebreak---                                                    Soovitus:
                                             NÕUKOGU OTSUS
                        Ühendkuningriigi ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eelkõige selle artikli 104 lõiget 6,
   võttes arvesse komisjoni soovitust,
   võttes arvesse Ühendkuningriigi tehtud tähelepanekuid
   ning arvestades järgmist:
   (1)     Asutamislepingu artiklis 104 sätestatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus
           tagamaks, et liikmesriigid väldivad valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi
           tekkimist või korrigeerivad tekkinud puudujäägi.
   (2)     Teatavaid Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigiga seotud sätteid käsitleva
           protokolli punkti 5 kohaselt asutamislepingu artikli 104 lõikes 1 kehtestatud kohustust
           vältida ülemäärast valitsemissektori eelarvepuudujääki ei kohaldata Ühendkuningriigi
           suhtes, välja arvatud juhul, kui riik ühineb majandus- ja rahaliidu kolmanda etapiga10.
           Ühendkuningriigilt nõutakse majandus- ja rahaliidu teises etapis vastavalt
           asutamislepingu artikli 116 lõikele 4, et riik üritaks vältida ülemääraseid
           eelarvepuudujääke.
   (3)     Stabiilsuse ja kasvu pakti põhieesmärk on usaldusväärne finantshaldus kui vahend
           hindade stabiilsust ning tugevat ja püsivat majanduskasvu soodustavate tingimuste
           tagamiseks, mille tulemusel luuakse uusi töökohti.
   (4)     Asutamislepingu artikli 104 kohases ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluses, mida
           on täpsustatud stabiilsuse ja kasvu pakti osaks olevas nõukogu määruses (EÜ) nr
           1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja
           selgitamise kohta,11 – nähakse ette otsuse tegemine ülemäärase eelarvepuudujäägi
           olemasolu kohta. Asutamislepingule lisatud protokollis ülemäärase eelarvepuudujäägi
           menetluse kohta nähakse ette lisasätted ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse
           rakendamiseks. Nõukogu määrusega (EÜ) nr 3605/9312 sätestatakse üksikasjalikud
           eeskirjad ja mõisted kõnealuse protokolli sätete kohaldamiseks.
   10
           http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:12006E/PRO/25:EN:HTML
   11
           EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1056/2005 (ELT L 174, 7.7.2005,
           lk 5).
   12
           EÜT L 332, 31.12. 1993, lk. 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2103/2005 (ELT L
           337, 22.12.2005, lk 1).
ET                                                      6                                                   ET
 ---pagebreak---    (5) Asutamislepingu artikli 104 lõikes 5 nõutakse, et kui komisjoni arvates esineb
       liikmesriigis või võib seal tekkida ülemäärane eelarvepuudujääk, esitab komisjon
       nõukogule arvamuse. Võttes arvesse asutamislepingu artikli 104 lõikele 3 vastavat
       ettekannet ning võttes arvesse artikli 104 lõikele 4 vastavat majandus- ja
       rahanduskomitee arvamust, jõudis komisjon järeldusele, et Ühendkuningriigil on
       ülemäärane eelarvepuudujääk. Seetõttu esitas komisjon 2. juulil 2008. aastal
       nõukogule kõnealuse ettekande Ühendkuningriigi kohta.
   (6) Asutamislepingu artikli 104 lõikes 6 sätestatakse, et nõukogu kaalub kõiki asjaomase
       liikmesriigi võimalikke märkusi ja otsustab pärast üldhinnangut, kas ülemäärane
       eelarvepuudujääk eksisteerib. Ühendkuningriigi puhul võib üldhinnangu põhjal teha
       järgmisi järeldusi.
   (7) 1990. aastate lõpus tegi Ühendkuningriik eelarve tasakaalustamiseks suuri
       jõupingutusi. Seejärel võttis muutus valitsuse eelarvepoliitika vabamaks, peamiselt
       tänu selgele poliitilisele eesmärgile oluliselt suurendada kulutusi avalikele teenustele.
       Selle tulemusena muutus valitsemissektori eelarve tasakaal 1990. aastate lõpu
       ülejäägist 2003.–2004. majandusaastal puudujäägiks 3,2 % SKPst ja 2004.–2005.
       majandusaastal puudujäägiks 3,5 % SKPst. Kuna SKP lõhe jäi kogu selle ajavahemiku
       jooksul positiivseks, tähendas see majandusaastatel 1999–2000 kuni 2004–2005 siiski
       struktuurse tasakaalu halvenemist 4¾protsendipunkti võrra SKPst13. 21. septembril
       2005 algatas komisjon artikli 104 lõikes 3 sätestatud ettekande koostamisega
       Ühendkuningriigi suhtes ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse ja 24. jaanuaril
       2006 otsustas nõukogu, et Ühendkuningriigil on ülemäärane eelarvepuudujääk..
       2005.–2006. ja 2006.–2007. majandusaastal eelarveseisund paranes, kusjuures
       viimasel aastal langes valitsemissektori eelarve puudujääk 2,6 %ni SKPst. Võttes
       arvesse 2006.–2007. majandusaasta eelarvepuudujääki ja 2007. aasta kevadprognoosi,
       võttis komisjon 12. septembril 2007 vastu soovituse nõukogu otsuse kohta ülemäärase
       eelarvepuudujäägi menetluse tühistamiseks Ühendkuningriigi suhtes. 9. oktoobril
       2007 otsustas majandus- ja rahandusministrite nõukogu tühistada ülemäärase
       eelarvepuudujäägi menetluse vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 12.
   (8) Ühendkuningriigi poolt märtsis 2008 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames
       esitatud andmetekohaselt eeldati, et Ühendkuningriigi valitsemissektori
       eelarvepuudujääk küündib 2008.–2009. majandusaastal 3,2 %ni SKPst, mis ületab
       kontrollväärtust 3 % SKPst; see näitaja on sama, mis avaldati Ühendkuningriigi 2008.
       aasta märtsi eelarves, kus esitati ka eelarvekava, mille kohaselt on valitsemissektori
       eelarve puudujääk 2009.–2010. majandusaastal 2,8 % SKPst. Viimati nimetatud
       majandusaasta puudujääk on madalam kui vastav näitaja komisjoni talituste 2008.
       aasta kevadprognoosis (3,3 % SKPst), peamiselt erinevuste tõttu eeldatavas SKP
       kasvus 2009.–2010. majandusaastal. Pärast 13. mail avaldatud poliitika teadannet
       üksikisiku tulumaksu vähendamise kohta 2008.–2009. majandusaastal, mille
       rahastamiseks võeti täiendavat laenu, on kavandatud valitsemissektori
       eelarvepuudujäägi ja võla suhted teadaandes näidatust suuremad. Kui muud näitajad
       jäävad samaks, tõuseb sellest tulenevalt 2008.–2009. majandusaastal komisjoni
       talituste eelarvepuudujäägi prognoos umbes 3,5 %ni SKPst14. Kuigi eelarvepuudujääk
   13
       Komisjoni talituste hinnangud; SKP lõhe hindamisel kohaldati ühist metoodikat.
   14
       Ühendkuningriigi valitsuse 13. mai 2008. aasta teatises tulumaksu kohta väideti, et tulumaksu
       vähendamise kulud küündivad 2,7 miljardi naelsterlingini 2008.–2009. majandusaastal, mis komisjoni
ET                                                  7                                                     ET
 ---pagebreak---           ületas asutamislepingu kontrollväärtust (3 % SKPst), oli 2008.–2009. majandusaastaks
          kavandatud puudujääk 2008. aasta märtsis teatatu kohaselt kontrollväärtuse lähedane.
          Kontrollväärtust 3 % SKPst ületav eelarvepuudujääk ei olnud erandlik.
          Eelarvepuudujääk ei olnud Ühendkuningriigi ametiasutuste kontrolli alt väljas oleva
          ebatavalise sündmuse tulemus ega olnud põhjustatud tõsisest majanduslangusest.
          Komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoosi hinnangu kohaselt on
          Ühendkuningriigi majanduskasv 2008. ja 2009. aastal aeglane ja aasta kasvumäär jääb
          kasvupotentsiaalile alla. Sellest hoolimata ulatub SKP eeldatav kasv 2008. aastal
          1,7 %ni ja 2009. aastal 1,6 %ni. Kontrollväärtuse 3 % SKPst ületamist ei peeta samuti
          ajutiseks ning ka poliitika muutumatusel põhinevates komisjoni talituste prognoosides
          ennustatakse 2009.–2010. majandusaastaks üle 3 %-list eelarvepuudujääki (3,3 %).
          Sellest saab järeldada, et asutamislepingu eelarvepuudujäägi kriteerium ei ole täidetud.
   (9)    Valitsemissektori võla suhe jääb oluliselt alla kontrollväärtuse 60 % (märtsi
          ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse andmete kohaselt oli 2007.–2008.
          majandusaastal see suhe 43 % SKPst),15 kuid 2009.–2010. majandusaastaks on oodata
          tõusutendentsi. Komisjoni talituste prognoosis ennustatakse võla suhte jõudmist
          47½ %ni SKPst 2009.–2010. majandusaastal.
   (10)   Vastavalt määruse (EÜ) nr 1467/97 artkli 2 lõikele 4 saab muid asjakohaseid tegureid
          võtta artikli 104 lõikele 6 vastavas ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu käsitlevas
          nõukogu otsuses arvesse vaid juhul, kui on täielikult täidetud topelttingimus:
          puudujääk on kontrollväärtuse lähedane ja kontrollväärtust ületatakse ajutiselt. Seda
          topelttingimust ei ole täidetud. Seetõttu ei võeta muid asjakohaseid tegureid arvesse
          menetluses, mille tulemusel tehakse käesolev otsus,
   ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
                                                   Artikkel 1
   Üldhinnangust saab järeldada, et Ühendkuningriigil on ülemäärane eelarvepuudujääk.
                                                   Artikkel 2
   Käesolev otsus on adresseeritud Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigile.
   Brüssel, […]
                                                     Nõukogu nimel
                                                     president
                                                     […]
          hinnangul moodustab 0,2 % SKPst. Selle lisamisel komisjoni talituste kevadprognoosis esitatud 2008.–
          2009. aasta puudujääginäitajatele on puudujääk 3,5 % SKPst.
   15
          Kasutatud on kaudselt mõõdetavate finantsvahendusteenuste (FISIM) suhtes kohandatud SKPd.
ET                                                      8                                                      ET


Tähtis õiguslik teade

|

52007SC0621

Soovitus: Nõukogu otsus, millega tühistatakse otsus 2005/186/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Maltal  /* SEK/2007/0621 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 16.5.2007SEK(2007) 621 lõplikSoovitus:NÕUKOGU OTSUS,millega tühistatakse otsus 2005/186/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Maltal(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. TAUSTAsutamislepingu artiklis 104 on sätestatud, et liikmesriigid peavad hoiduma ülemäärasest riigieelarve puudujäägist, ning on kehtestatud selle väljaselgitamise ja parandamise menetlus. Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust on üksikasjalikumalt kirjeldatud nõukogu määruses (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta)[1], mis on stabiilsuse ja kasvu pakti osa. Asutamislepingu artikli 104 lõike 2 kohaselt peab komisjon jälgima eelarvedistsipliini täitmist, võttes aluseks kaks kriteeriumi: a) kas kavandatud või tegeliku eelarvepuudujäägi suhe sisemajanduse kogutoodangusse ületab 3% kontrollväärtuse, välja arvatud juhul, kui see suhe on oluliselt ja pidevalt langenud ning jõudnud kontrollväärtuse lähedasele tasemele; või kontrollväärtuse ületamine on ainult erandlik ja ajutine ning suhe on kontrollväärtuse lähedane; ja b) kas riigivõla suhe sisemajanduse kogutoodangusse ületab 60% kontrollväärtuse, välja arvatud juhul, kui see suhe väheneb piisavalt ning läheneb kontrollväärtusele rahuldava kiirusega.Asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaselt esitab komisjon andmed ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamiseks. Kõnealuse protokolli kohaldamise osana peavad liikmesriigid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 3605/93[2] artiklile 4 esitama kaks korda aastas (enne 1. aprilli ja 1. oktoobrit) andmed valitsemissektori eelarve puudujäägi ja võla kohta ning muud seotud muutujad[3].12. mail 2004 algatas komisjon artikli 104 lõikes 3 sätestatud aruande vastuvõtmisega Malta suhtes ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse, mis põhines valitsemissektori eelarvepuudujäägil 9,7% SKTst ja valitsemissektori võlal 72% SKTst 2003. aastal[4]. Komisjoni soovituse alusel otsustas nõukogu 5. juulil 2004. aastal, et Maltal on artikli 104 lõike 6 kohane ülemäärane eelarvepuudujääk[5]. Tuginedes samuti komisjoni soovitusele, esitas nõukogu samal ajal artikli 104 lõike 7 kohaselt Maltale soovitused parandada ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2006. aasta lõpuks[6].Nõukogu soovitas artikli 104 lõike 7 kohases soovituses Malta ametivõimudel:„– likvideerida võimalikult kiiresti praegune ülemäärasest eelarvepuudujäägist tingitud olukord;– võtta keskpika perioodi jooksul meetmeid, et viia eelarvepuudujääk usaldusväärsel ja jätkusuutlikul viisil 2006. aastaks allapoole 3% SKT-st vastavalt nõukogu 5. juuli 2004. aasta arvamuses (2004. aasta mais esitatud lähenemisprogrammi kohta) täpsustatud eelarvepuudujäägi vähendamiskavale;– rakendada jõuliselt 2004. aasta mai lähenemisprogrammiga ettenähtud meetmeid, eelkõige struktuurilisi meetmeid, mille eesmärk on kulutuste otstarbekohastamine ja vähendamine;– rakendada 5. novembriks 2004 tõhusaid meetmeid 2005. aasta eelarvepuudujäägi osas võetud eesmärgi saavutamiseks;–tagada, et võla suhte kasv 2005. aastal peatuks ning seejärel langeks vastavalt nõukogu arvamusele 2004. aasta mais esitatud lähenemisprogrammi kohta”.Lisaks kutsus nõukogu Malta ametivõime „tagama eelarve stabiliseerimine keskpikal perioodil sellise eelarveseisundi säilitamiseni, mis oleks tasakaalu lähedal või ülejäägis pärast ülemäärase puudujäägi parandamist“.Tabel 1. Parandamised, mille nõukogu kinnitas 5. juulil 2004% SKTst, kui ei ole osutatud teisiti | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |Valitsemissektori eelarve tasakaal Valitsemissektori koguvõlg p.m: SKT reaalkasv (%) | -9,7 72,0 -1,7 | -5,2 72,1 1,1 | -3,7 72,4 1,7 | -2,3 70,5 2,1 | -1,4 70,4 2,1 |Allikas : Artikli 104 lõikest 7 lähtuv nõukogu soovitus Maltale ja nõukogu arvamus Malta lähenemisprogrammi kohta, mis võeti vastu 2004. aasta mais (mõlemad vastu võetud 5. juulil 2004).22. detsembril 2004 jõudis komisjon teatises[7] (mille nõukogu võttis teadmiseks 18. jaanuaril 2005) järeldusele, et Malta valitsus on nõukogu soovituse kohaselt võtnud tõhusaid meetmeid selleks, et saavutada 5. novembriks 2004 eelarvepuudujäägi suhtes 2005. aastaks seatud eesmärk.Vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 12 tuleb nõukogu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta komisjoni soovituse põhjal tühistada, kui ülemäärane eelarvepuudujääk asjaomases liikmesriigis on nõukogu arvates parandatud.2. VIIMASED ARENGUD SEOSES EELARVEPUUDUJÄÄGIGAViimase teabe kohaselt moodustas valitsemissektori eelarvepuudujääk 2003. aastal 10% SKTst, ja see hõlmas kahe riigi omanduses olevate laevatehaste ümberstruktureerimisega seotud ühekordset kulusid suurendanud tehingut, mis moodustas 2,9% SKTst. Seejärel langes eelarvepuudujäägi suhe 4,9%ni SKTst 2004. aastal ja 3,1%ni SKTst 2005. aastal.Lähtudes andmetest, mille komisjon (Eurostat)[8] esitas vastavalt määruse (EÜ) nr 3605/93 artikli 8g lõikele 1 pärast Malta enne 1. aprilli 2007 esitatud teatist, oli 2006. aastal valitsemissektori üldine eelarvepuudujääk 2,6% SKTst[9].Kuigi valitsemissektori üldise eelarvepuudujäägi vähendamine 2004. ja 2005. aastal oli mõnevõrra edukam kui vastavalt artikli 104 lõikele 7 nõukogu soovitatud eelarvepuudujäägi vähendamise kavaga ette nähti, oli see 2006. aastal soovitatust veidi kõrgem. 2006. aastal oli eelarvepuudujäägi suhe SKTsse veidi parem kui 2006. aasta jaanuari ajakohastatud lähenemisprogrammis püstitatud ametlik eesmärk (2,7%).Valitsemissektori üldise eelarvepuudujäägi vähenemine algas ebasoodsates kasvutingimustes ja jätkus viimase aja majanduskasvu ajal. Ajavahemikul 2003–2006 toimunud kohandamine kokku ulatus 7,4 protsendipunktini SKTst. Ligikaudu 4 protsendipunkti eelarvepuudujäägi suhte vähenemisest ajavahemikul 2003–2006 oli tingitud suurematest tuludest ning kajastas muutusi nii kaudses maksustamises kui ka valitsuse püüet saavutada kõnealustel aastatel parem maksukogumine. Ülejäänud 3,5 protsendipunkti võib seletada madalama kulude suhtega SKTsse[10], mida kinnitas ka kogu kapitalikulude langus eelkõige ühekordsete tegevuste (s.t maa müügi, mida tavapäraselt kirjendatakse negatiivse kulutusena) kiirema vähendamise võrra. Aastatel 2004–2006 moodustasid eelarvepuudujääki vähendavad ühekordsed tehingud aastas keskmiselt 1% SKTst. Ilma ühekordsete tehinguteta oleks eelarvepuudujääk jäänud kontrollväärtusest kõrgemale ehk 3,3%le SKTst.Struktuurses mõttes (s.t kohandatuna tsükliliste ja ühekordsete tehingute ja muude ajutiste meetmetega) on toimunud hinnanguline eelarvepuudujäägi vähenemine maksimaalselt 6,5%-lt SKTst 2003. aastal ligikaudu 3,75%-le 2005. aastal. 2006. aastal vähenes struktuurne eelarvepuudujääk veelgi, langedes 2,75%-ni SKTst[11].Nõukogu kutsus oma artikli 104 lõike 7 kohases soovituses Maltat üles võtma struktuurseid meetmeid, mis aitaksid kaasa valitsemissektori kulutuste otstarbekohastamisele ja vähendamisele. Ajavahemikus 2004–2006 võeti mitmeid selliseid meetmeid. Konkreetselt olid meetmed suunatud avaliku sektori töökohtade vähendamisele, töötavade parandamisele ja üldise tööviljakuse tõstmisele peamistes riigiettevõtetes, et vähendada valitsemissektori ülekandeid. Strateegiliselt tähtsad avalik-õiguslikud üksused on ümber korraldatud, samas on vähemtähtsad üksused erastatud. Lisaks sellele võeti inimesi avalikku teenistusse tööle rangelt vajadusest lähtudes. Riigiteenistujate uues mitmeaastases kollektiivlepingus aastateks 2005–2010 sätestatud palgatõusu piiramine oli teine põhjus, mis aitas kaasa valitsussektori kulutuse osakaalu vähenemisele SKTs. Kontroll kulutuste üle saavutati ka sotsiaalhüvitiste õigustatud isikute piiramise ja pettuste vähendamiseks vajaliku infrastruktuuri rajamise teel.3. EELARVEPUUDUJÄÄGI PROGNOOSID 2007. AASTAKS JA EDASPIDISEKSKomisjoni talituste 2007. aasta kevadprognoosi kohaselt ennustatakse valitsemissektori üldise eelarvepuudujäägi edasist vähenemist 2007. aastal kuni 2,1%ni SKTst ja, kui poliitikat ei muudeta, siis 2008. aastal 1,6%ni SKTst. Selle saavutamine on prognoositava ajavahemiku jooksul reaalne püsiva majanduskasvu tingimustes. 2007. aasta madalam valitsemissektori üldine eelarvepuudujääk on seletatav kulude suhte alanemisega veidi vähem kui 1 protsendipunkti võrra SKTst. Praeguse kulude suhte vähenemine, millele aitab kaasa valitsemissektori tarbimise ja intressikulude vähenemine, eeldatavasti tasakaalustab valitsemissektori kapitali kogumahutust põhivarasse. 2008. aasta eelarvepuudujäägi suhte vähenemist SKTsse võib seletada kogu kulutuste suhte prognoositava vähenemisega SKTst, mis on tingitud peamiselt riiklike investeeringute järsust langusest, mis on seotud suure tervishoiuasutuse valmimisega. Peamiselt otseste maksude ja sotsiaalmaksu väiksema laekumise tõttu prognoositakse 2007. ja 2008. aastaks osana SKTst väljendatud kogutulu vähenemist. Ühekordsete tehingute vähendamine 2007. ja 2008. aastal on eeldatavasti väiksem kui viimastel aastatel keskmiselt[12]. Ilma ühekordsete tehinguteta oleks eelarvepuudujääk 2007. aastal komisjoni teenistuste kevadprognoosi kohaselt alla kontrollväärtust 3% SKTst (2,7% SKTst) ja langeks 2008. aastal veelgi (1,6%-ni)[13].Võrreldes 2007. aasta aprilli finantsteatisega prognoositakse komisjoni talituste 2007. aasta kevadprognoosis valitsemissektori üldise eelarvepuudujäägi veidi tagasihoidlikumat vähenemist. 2007. aastal ulatub erinevus 0,2%ni SKTst ning on tingitud eelkõige sotsiaalmaksu väiksemast laekumisest, mis kõigub koos eeldatavate arengutega töötajate tasustamises. 2008. aastal ulatub eelarvepuudujäägi erinevus suhtes SKTsse 0,7%ni SKTst. See on tingitud peamiselt sellest, et riigiasutused prognoosivad väiksemat kulutamist seoses nii riigiametnike tasustamise kui ka kaupade ja teenuste hankimisega.Komisjoni teenistuste 2007. aasta kevadprognoosi kohaselt ennustatakse struktuurse eelarvepuudujäägi (s.t eelarve tsükliliselt kohandatud puudujääk ilma ühekordsete tehingute ja muude ajutiste meetmeteta) paranemist 2007. ja 2008. aastal. Võrreldes 2006. aasta eelarvepuudujäägiga, mis jäi veidi allapoole 2,75% SKTst, prognoositakse 2007. aastal väikest struktuurse eelarvepuudujäägi langust tasemele veidi üle 2,5% SKTst ning, kui poliitikat ei muudeta, siis 2008. aastal suuremat langust ligikaudu 1,5%ni. Ajavahemiku 2006–2008 kogulangus tundub üldjoontes olevat kooskõlas artikli 104 lõike 7 kohase nõukogu soovitusega, milles kutsuti üles pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi parandamist jätkama eelarve stabiliseerimist eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärgi suunas (mis Malta puhul tähendab struktuurselt tasakaalus eelarvet). Kuigi 2007. aastal on langus piiratud, tundub 2007.–2008. aasta keskmine kohandamine olevat üldiselt kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktis euroala ja vahetuskursimehhanismi ERM II liikmesriikidele ette nähtud aastase struktuurse paranemisega, mis on 0,5% SKTst.27. veebruari 2007. aasta arvamuses märkis nõukogu 2006. aasta detsembri ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta[14], et programmi eesmärk ei ole keskpika eesmärgi saavutamine programmiperioodi jooksul (st 2009. aastaks). Kui aastatel, mis järgnesid ülemäärase eelarvepuudujäägi parandamisele, oli kohandamine programmi keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks üldjoontes kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, siis märkis nõukogu, et eelarveprognooside osas on programmis mõned ohud, eriti seoses makromajanduslike prognoosidega aastateks 2008 ja 2009.4. VÕLA ARENG JA PROGNOOSIDValitsemissektori koguvõlg on alates 2001. aastas ületanud kontrollväärtust 60% SKTst. Maksimaalse taseme, mis ulatus peaaegu 74%ni SKTst, saavutas see 2004. aastal. Kooskõlas artikli 104 lõike 7 kohase soovitusega peatati valitsemissektori koguvõla suurenemine esmase ülejäägi ja erastamisest saadud tuludega ning suunati vähenemisele 2005. aastal, mil see langes 72,4%le SKTst. Languse edasine jätkumine registreeriti ka 2006. aastal, mil võlg ulatus 66,5%ni SKTst, mis saavutati peamiselt tänu ligikaudu 3,5% SKTst moodustanud erastamistulude laekumisele.Komisjoni talituste 2007. aasta kevadprognoosis ennustatakse 2007. ja 2008. aastal võla suhte languse jätkumist SKTs. 2007. aastal prognoositakse valitsemissektori koguvõla langust alla 66% SKTst ja languse jätkumist 2008. aastal 64,25%ni, eeldusel, et poliitikat ei muudeta.5. JÄRELDUSEDValitsemissektori üldine eelarvepuudujääk vähenes 10%lt SKTst 2003. aastal 2,6%ni 2006. aastal, jõudes alla kontrollväärtuse, mis on 3% SKTst. Vaatamata ühekordsete tehingute arvule (ilma milleta oleks 2006. aasta eelarvepuudujääk ikkagi alla kontrollväärtust) on puudujäägi vähendamise meetmed peamiselt püsivat laadi. 2006. aastal paranes struktuurne tasakaal (s.t tsükliliselt parandatud eelarvetasakaal, võtmata arvesse ühekordseid ja ajutisi meetmeid) veidi enam kui 1% võrra SKTst. Komisjoni talituste 2007. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks eelarvepuudujääk 2007. aastal vähenema 2,1%ni SKTst ning eeldusel, et poliitikat ei muudeta, 2008. aastal 1,6%ni, samuti lõppevad tõenäoliselt eelarvepuudujääki vähendavad ühekordsed tehingud. Selle põhjal võib väita, et eelarvepuudujääki on usaldusväärselt ja jätkusuutlikult vähendatud alla kontrollväärtuse, mis on 3% SKTst.Valitsemissektori koguvõlg vähenes maksimaalselt 73,9%-lt SKTst 2004. aastal 66,5%-le 2006. aastal. Komisjoni talituste 2007. aasta kevadprognoosi kohaselt jätkub võla suhte langus, ulatudes 2008. aastaks ligikaudu 64%ni SKTst (eeldusel, et poliitikat ei muudeta).Üldhinnangust järeldub, et ülemäärase eelarvepuudujäägiga seonduv olukord Maltal on parandatud. Sellega seoses soovitab komisjon nõukogul tühistada oma otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Maltal.Tabel 2. Eelarve areng aastatel 2003–2008Soovitus:NÕUKOGU OTSUS,millega tühistatakse otsus 2005/186/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta MaltalEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 104 lõiget 12,võttes arvesse komisjoni soovitustning arvestades järgmist:(1) Nõukogu otsusega 2003/89/EÜ[15], millega järgiti komisjoni soovitust vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 6, otsustati, et Maltal on ülemäärane eelarvepuudujääk. Nõukogu märkis, et valitsemissektori üldine eelarvepuudujääk oli 2003. aastal 9,7% SKTst (millest 2,9% SKTst tulenes ühekordsest tehingust), mis oli suurem kui asutamislepingus sätestatud 3%-line kontrollväärtus, samal ajal oli valitsuse koguvõlg 72% SKTst ning oli tõenäoline, et 2004. aastal ületab see asutamislepingus sätestatud 60%-list kontrollväärtust veelgi rohkem.(2) Asutamislepingu artikli 104 lõike 7 ning nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta)[16] artikli 3 lõike 4 kohaselt tegi nõukogu komisjoni soovituse põhjal 5. juulil 2004. aastal Maltale adresseeritud soovituse, mille eesmärk oli parandada ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2006. aasta lõpuks. Soovitus avalikustati.(3) Vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 12 tuleb nõukogu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta tühistada, kui ülemäärane eelarvepuudujääk asjaomases liikmesriigis on nõukogu arvates parandatud.(4) Asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaselt esitab komisjon andmed menetluse rakendamiseks. Kõnealuse protokolli kohaldamise osana peavad liikmesriigid vastavalt nõukogu 22. novembri 1993. aasta määruse (EÜ) nr 3605/93 (Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta)[17] artiklile 4 esitama kaks korda aastas (enne 1. aprilli ja 1. oktoobrit) andmed valitsemissektori eelarve puudujäägi ja võla kohta ning muud seotud muutujad.(5) Nende andmete alusel, mis komisjon (Eurostat) esitas vastavalt määruse (EÜ) nr 3605/93 artikli 8g lõikele 1 pärast Malta poolt enne 1. aprilli 2007 esitatud teatist, ning komisjoni talituste 2007. aasta kevadprognoosi alusel on võimalik teha järgmised järeldused:-  Valitsemissektori üldine eelarvepuudujääk vähenes 10%lt SKTst 2003. aastal 2,6%le SKTst 2006. aastal, langedes alla kontrollväärtuse, mis on 3% SKTst. See on veidi parem kui 2006. aasta jaanuaris ajakohastatud lähenemisprogrammis püstitatud 2006. aasta eesmärk, kuigi ületab veidi eesmärke, mille nõukogu kinnitas vastavalt artikli 104 lõikele 7 esitatud soovituses.-  Rohkem kui pool (ligikaudu 4 protsendipunkti) 7,4 protsendipunktisest eelarvepuudujäägi osakaalu vähenemisest SKTs aastatel 2003–2006 oli tingitud suurematest tuludest ja kajastas nii muudatusi kaudses maksustamises kui ka tõhusamat maksukogumist. Ülejäänud 3,5 protsendipunkti[18] selgitab madalamat kulude osakaalu SKTs, mis osaliselt kajastab suuremaid ühekordseid tehinguid (st maa müüki, mida tavaliselt kirjendatakse negatiivse kulutusena). Lisaks saavutati kulude kärpimine koondamiste ja ümberkorralduste kaudu avalik-õiguslikes üksustes, samuti avalikku teenistusse tööleasumise piiramise ja sotsiaalhüvitiste piiramise kaudu. Eelarvepuudujääki vähendavad ühekordsed meetmed moodustasid ajavahemikus 2004–2006 SKTst aastas keskmiselt 1%. Ilma ühekordsete tehinguteta (0,7% SKTst) oleks eelarvepuudujääk püsinud kõrgemal kontrollväärtusest, mis on 3,3% SKTst. 2006. aastal paranes struktuurne tasakaal (st tsükliliselt parandatud eelarvetasakaal, võtmata arvesse ühekordseid ja ajutisi meetmeid) veidi enam kui 1% võrra SKTst.-  2007. aastaks prognoositakse komisjoni talituste 2007. aasta kevadprognoosis eelarvepuudujäägi jätkuvat vähenemist 2,1%ni SKTst, ja seda peamiselt tänu täiendavale kulude kokkuhoiule. Ühekordsete tehingute mahuks prognoositakse 0,6% SKTst, mis on üldjoontes sarnane eelneva aasta mahuga, nii et isegi ilma ühekordsete tehinguteta jääks eelarvepuudujääk kontrollväärtusest madalamale. See on üldjoontes kooskõlas 2007. aasta aprilli teatises avaldatud ametliku eelarvepuudujäägi prognoosiga 1,9% SKTst. Kevadprognoosis ennustatakse 2008. aastaks edasist puudujäägi vähenemist (eeldusel, et poliitikat ei muudeta) 1,6%ni SKTst (ilma ühekordseid meetmeid vähendamata). Selle põhjal võib väita, et eelarvepuudujääk on usaldusväärselt ja jätkusuutlikult viidud alla 3% piirmäära SKTst. 2007. aastaks prognoositakse marginaalset struktuurse taakaalu paranemist ja, kui poliitikat ei muudeta, siis peaks see 2008. aastaks veel 1 protsendipunkti võrra tõusma. Seda tuleb vaadata vajaduse taustal teha edusamme eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärgi suunas, mis Malta puhul tähendab struktuurselt tasakaalus eelarvet.-  Valitsemissektori võlg vähenes maksimaalselt 73,9%-lt SKTst 2004. aastal 66,5%-le 2006. aastal. Komisjoni talituste 2007. aasta kevadprognoosi kohaselt langeb võla osakaal 2008. aasta lõpuks 64,3%ni SKTst, lähenedes seega kontrollväärtusele, mis on 60% SKTst.(6) Nõukogu on arvamusel, et ülemäärane eelarvepuudujääk Maltal on parandatud ning seega tuleks otsus 2005/186/EÜ tühistada,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Üldhinnangust järeldub, et ülemäärane eelarvepuudujääk Maltal on parandatud.Artikkel 2Otsus 2005/186/EÜ tühistatakse.Artikkel 3Käesolev otsus on adresseeritud Maltale.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja [1] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1056/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 5).[2] EÜT L 332, 31.12.1993, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2103/2005 (ELT L 337, 22.12.2005, lk 1).[3] Viimased andmed Malta kohta on kättesaadavad veebilehel:http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal.[4] SEK(2004) 580.[5] ELT L 62, 9.3.2005, lk 21.[6] Kõik Malta ülemäärast eelarvepuudujääki käsitlevad dokumendid on kättesaadavad veebilehel: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/edp_list_en.htm.[7] SEK(2004) 1630.[8] Eurostati 23. aprilli 2007. aasta pressiteade nr 55.[9] Eelarvepuudujäägi suhe – tõusu või languse suunas – parandatakse tavaliselt pärast kevadise teatise esmast avaldamist. Enamiku ELi liikmesriikide puhul on parandamine tavaliselt suhteliselt väike ja tavaliselt vaid veidi nullist erinev. Arvestades siiski hiljuti teatavaks saanud 2006. aasta eelarvepuudujäägi ja kontrollväärtuse suurt vahet on Malta puhul vähe tõenäoline, et riigi raamatupidamise võimalik läbivaatamine tulevikus tõstaks 2006. aasta eelarvepuudujäägi suhte kõrgemale kui 3% SKTst.[10] Olulise ühekordse 2003. aastal kulutusi 2,9% võrra SKTst suurendanud laevatehaste võlgade ümberkorraldamisega seotud tegevuse väljaarvamine oli põhjuseks, miks kulude suhte vähenemine oli ajavahemikul 2003–2006 vaid 0,4 protsendipunkti.[11] Tuleb rõhutada, et paljude liikmesriikide SKT lõhe ja struktuurse eelarvetasakaalu arvutamine on eelkõige vajalike andmete puudumise tõttu küllaltki keeruline, eriti väikeste liikmesriikide (näiteks Malta) puhul.[12] 2006. ja 2007. aasta ühekordsed tehingud on 2006. aasta ajakohastatud lähenemisprogrammis üle vaadatud, et võtta arvesse 2007. aastal lõpule viidud tehingut (maa müüki), ja õigesti kirjendatud kui eelarvepuudujääki vähendavaid tehinguid sellel aastal.[13] Tuleb märkida, et Malta ametiasutused kavandavad 2008. aastaks eelarvepuudujääki vähendavaid ühekordseid tehinguid (maa müüki) 0,2% ulatuses SKTst.[14] ELT C 72, 29.3.2007, lk 9.[15] ELT L 62, 9.3.2005, lk 21.[16] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1056/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 5).[17] EÜT L 332, 31.12.1993, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2103/2005 (ELT L 337, 22.12.2005, lk 1).[18] Kulude suhe oleks vähem langenud, kui jätta välja oluline laevatehaste ümberkorraldamisega seotud ühekordne kulutus 2003. aastal, mis ulatus ligikaudu 3%ni SKTst.


Tähtis õiguslik teade

|

52005SC1305

Soovitus: Nõukogu otsus, milles sätestatakse kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõikega 8, et Ungari võetud meetmed vastuseks asutamislepingu artikli 104 lõike 7 alusel antud nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitusele on osutunud ebapiisavaks  /* SEK/2005/1305 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 20.10.2005SEK(2005) 1305 lõplikSoovitus:NÕUKOGU OTSUS,milles sätestatakse kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõikega 8, et Ungari võetud meetmed vastuseks asutamislepingu artikli 104 lõike 7 alusel antud nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitusele on osutunud ebapiisavaks(komisjoni esitatud)SELETUSKIRITaustÜlemäärase eelarvepuudujäägi menetlust reguleerivad asutamislepingu artikkel 104 ja nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrus (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kiirendamise ja selgitamise kohta, mis on osa stabiilsuse ja kasvu paktist, ning mida on viimati muudetud nõukogu 27. juuni 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 1056/2005.Pärast Ungari ühinemist ühendusega 1. mail 2004 algatas komisjon oma talituste 2004. aasta kevadel koostatud majandusprognoosi alusel, milles võeti arvesse Ungari poolt märtsis 2004 esitatud andmeid, Ungari suhtes ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse, pidades silmas asjaolu, et eelarvepuudujääk ületas 2003. aastal 3% SKTst. Komisjoni soovituse alusel otsustas nõukogu 5. juulil 2004, et Ungari puhul on tegemist ülemäärase eelarvepuudujäägiga, ning andis samal ajal välja vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 7 soovituse selle korrigeerimiseks. Nõukogu soovitas Ungari ametiasutustel võtta keskpika perioodi jooksul meetmeid, et viia eelarvepuudujääk 2008. aastaks usaldusväärsel ja jätkusuutlikul moel alla 3% SKTst vastavalt eelarvepuudujäägi vähendamise kavale, mis on sätestatud nõukogu 5. juuli 2004. aasta arvamuses mais 2004 esitatud Ungari lähenemisprogrammi kohta. Eelkõige soovitati Ungari ametiasutustel võtta 5. novembriks 2004 tõhusad meetmed, et saavutada 2005. aastaks kavandatud puudujääk.18. jaanuaril 2005 otsustas nõukogu vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 8, et Ungari ei ole võtnud tõhusaid meetmeid vastuseks nõukogu soovitusele ning 2005. aasta kavandatud puudujäägi saavutamisest ollakse tõenäoliselt kaugel. Ungari on liikmesriik, kelle suhtes kehtib erand. See tähendab, et Ungari suhtes ei kohaldata asutamislepingu artikli 104 lõikeid 9 ja 11, kuid Ungari on kohustatud hoiduma ülemäärasest eelarvepuudujäägist. Seega saab ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse käigus adresseerida sellele riigile edasisi soovitusi ainult asutamislepingu artikli 104 lõike 7 alusel.Kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 7 võttis nõukogu 8. märtsil 2005 vastu Ungarit käsitleva uue soovituse, lähtudes komisjoni soovitusest[1]. Nõukogu soovitas Ungari ametiasutustel võtta keskpika perioodi jooksul meetmeid, et viia eelarvepuudujääk aastaks 2008 usaldusväärsel ja jätkusuutlikul moel alla 3% SKTst. Selles soovituses viidati eelarvepuudujäägi vähendamise kavale, mis on sätestatud nõukogu 8. märtsi 2005. aasta arvamuses detsembris 2004 esitatud Ungari ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta, ning rõhutati selle tähtsust võlgade vähendamisel ja väliskaubandusbilansi parandamisel. Ajavahemikul 2004–2008 olid valitsemissektori eelarvepuudujäägi asjaomased eesmärgid vastavalt 4,4%, 3,6%, 2,9%, 2,2% ja 1,6%[2]. Selleks soovitati võtta 8. juuliks 2005 tõhusad lisameetmed, võimaluse korral struktuurilised meetmed, et saavutada 2005. aasta kavandatud puudujääk 3,6% SKTst.[3] Lisaks sellele soovitas nõukogu Ungari ametiasutustel seada igasuguste maksude vähendamise ajastuse ja elluviimise eelduseks detsembris 2004 esitatud ajakohastatud lähenemisprogrammi kavandatud puudujäägi saavutamine. Peale selle soovitati Ungari ametiasutustel liikuda edasi kavandatud avaliku halduse ning tervishoiu- ja haridussüsteemide reformidega, mis on samuti seotud riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse parandamisega, ning kasutada iga võimalust eelarve korrigeerimise kiirendamiseks.13. juulil 2005. aastal esitas komisjon teatise nõukogule,[4] mille aluseks võeti koostamise ajal olemasolev teave, sealhulgas märtsis ja juunis valitsuse võetud parandusmeetmed kõrvalekallete kompenseerimiseks kogusummas 1,5% SKTst, ning Ungari valitsuse kindel otsus jätkata vajadusel meetmeid. Selle taustal ilmnes, et 2005. aastaks kavandatud puudujääki 3,6% SKTst oli võimalik saavutada ning et Ungari valitsus oli võtnud tõhusaid meetmeid vastuseks nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitusele meetmete kohta, et saavutada 2005. aastaks kavandatud puudujääk 8. juuliks 2005. Komisjon jõudis järeldusele, et edasisi samme ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse käigus vaja võtta ei ole. Samas rõhutas komisjon, et Ungari eelarve seisund on endiselt ebakindel. Eelkõige toodi esile, et 2005. aastaks kavandatud eelarvepuudujäägi saavutamiseks on vaja (i) kõigi kavandatud meetmete tõhusat rakendamist ja (ii) lisameetmeid, mida valitsus on avalikult kohustunud võtma, kui aasta lõpu poole ilmneb veelgi ülekulusid. Lisaks rõhutati, et eelarvepuudujäägi eesmärgiks seatud 2,9% SKTst saavutamine 2006. aastal nõuaks olulisi korrigeerimisi ja otsustavaid meetmeid, sealhulgas mõistliku eelarve vastuvõtmist 2006. aastaks. Teatises märgiti, et komisjon peaks soovitama nõukogul tugevdada eelarve järelevalvet ja võtta ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames ettenähtud meetmeid, juhul kui mõnes hilisemas etapis ilmneb, et kavandatud meetmeid ei rakendata.Hiljutised muutused, mis märkimisväärselt halvendavad eelarveseisundit ja väljavaateid20. septembril 2005 esitasid Ungari ametiasutused ajakohastatud ülemäärase puudujäägi teatise, milles 2005. aasta puudujäägiks kujunes 6,1% SKTst algselt kavandatud 3,6% SKTst asemel, kuigi makromajanduslikus stsenaariumis ei toimunud märkimisväärseid muutusi. Selles ajakohastatud teatises võeti arvesse, et olemasolevate maanteede, sealhulgas 2005. aasta lõpus valmivate maanteede kavandatud müüki riigi omandisse kuuluvale teedeettevõttele (AAK) ei saa käsitleda kui puudujääki vähendavat meedet ning et valitsemissektori töötajatele 13. kuupalga väljamaksmist tuleb kajastada selle aasta sees, mille kohta see väljamakse käib, kuigi väljamakse tehakse sageli alles järgmise aasta alguses[5]. Need asjaolud suurendavad 2005. aasta puudujääki vastavalt 1,9% ja 0,1%. Teatises oli esitatud ka täiendav kõrvalekalle 0,5% SKTst. Pool sellest mahajäämusest tuleneb käibemaksutulude alalaekumisest, mis on omakorda osaliselt seotud poliitilise meetmega[6]. Puudujäägi teine osa on seotud ülekuludega. Ungari valitsus teavitas komisjoni, et vastupidi eelnevatele lubadustele ei kavatse ta võtta meetmeid sellise arengu korrigeerimiseks. Lisaks statistilisele selgitusele ja kompenseerimata kõrvalekalletele tuleb samuti märkida, et võrreldes märtsi teatisega suurendati 2005. aasta teise samba pensioniskeemi makseid 0,2% SKTst (1,1%lt SKTst kuni 1,3%le SKTst), seega teatatud eelarvepuudujäägi, milleks on 6,1% SKTst, halvenemine võrreldes 2005. aasta nõukogu soovituses eesmärgiks seatud 3,6% SKTst on tegelikult 2,7%[7]. 2005. aasta tulemus võib osutuda veelgi halvemaks edasiste kõrvalekallete korral (mida ei saa välistada eelkõige kulude poolel), mida samuti ei kompenseerita parandusmeetmetega. Septembri teatise kohaselt jääb 2005. aasta valitsemissektori võla suhe SKTsse alla 60%, peatudes 57,1% juures. Välisvääringus nomineeritud võlad moodustavad valitsemissektori võlast ligikaudu kolmandiku ja seega mõjutab võla suhet SKTsse vahetuskursside kõikumine.2006. aasta puudujäägi puhul leiti juba 2005. aasta juuli teatises, et isegi kui 2005. aasta eesmärgiks seatud 3,6% SKTst saavutatakse, osutub 2006. aasta eesmärgiks seatud 2,9% SKTst saavutamine raskeks, eelkõige arvestades maanteedega seotud ühekordsete meetmete lõppemist ja eespool osutatud kavandatavaid maksukärpeid (viimasega jääb hinnanguliselt saamata tulu suurusjärgus 1,1% SKTst). Sel ajal peeti veel vajalikuks valitsuse poolt heaks kiidetud parandusmeetmete võtmist. 30. septembril esitas valitsus 2006. aasta eelarve ettepaneku, milles nähti ette eelarve puudujääk 4,7% SKTst. Samas näib, et kõnealune puudujääk ei sisalda täies ulatuses 2005. aastal tarnitavate sõjalennukite arvelevõtmist. Euroopa rahvamajanduse arvepidamise süsteemi (ESA 95) kohaselt tuleb kõnealused kulud kirjendata 2005. aastal, kuigi suurem osa makseid lükatakse edasi tulevastesse perioodidesse. Uueks eelarvepuudujäägiks seatud 5,2% SKTst (sisaldab sõjalennukite täielikku arvelevõtmist) on oluliselt suurem võrreldes artikli 104 lõike 7 kohase nõukogu 2005. aasta märtsi soovitusega (heaks kiidetud nõukogu arvamuses 2004. aasta detsembri ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta ja nõukogu soovituses), milles eelarvepuudujäägiks oli seatud 2,9% SKTst. Algse ja uue eesmärgi vaheline erinevus on tõenäoliselt suurem kui 2,3% SKTst, võttes arvesse hiljuti teatatud samasugust kasvu 2005. aasta pensionifondide maksete puhul.Lisaks on ohus 2006. aasta tunduvalt suurem eelarvepuudujääk: kõrvuti puudujäägi kõrge tasemega 2005. aastal (sisaldab otsust, mille kohaselt maanteede müük ei ole käsitletav 2005. aasta valitsemissektori tuluna), millel on üldmõju 2006. aastale, ning ESA eeskirjadest tuleneva kohustusega kajastada sõjalennukite ost lennukite tegeliku tarnimise perioodis, mille tulemusena lisandub 2006. aastal 0,5% SKTst, tuleb arvesse võtta ka järgmisi asjaolusid: (i) maksureformi negatiivne mõju tuludele (1,1 protsentpunkti SKTst), (ii) otsus, mille kohaselt tõstetakse „100 sammu” reformikava raames peretoetusi 0,4% võrra SKTst. Eespool osutatu põhjal võib eeldada, et puudujääk kasvab 2006. aasta täpsustatud eesmärgist oluliselt kõrgemale, kui parandusmeetmeid ei võeta. Valitsus on märku andnud, et vastupidi ajakohastatud lähenemisprogrammis esitatud kavale paigutatakse uute maanteede ehitamisega seotud kulud ümber avaliku ja erasektori ettevõtjate partnerluse raamesse ning seega väheneks 2006. aasta valitsussektori investeerimiskulutused 1,2% võrra SKTst. Selline ümberpaigutus oleks kooskõlas ka ESA eeskirjadega. Kuid isegi kui ümberpaigutuse vastavus leiaks kinnitust (mis sellegipoolest tõstataks küsimuse selle korrigeerimise jätkusuutlikkuse kohta), on endiselt vaja korrigeerimist ligikaudu 2% ulatuses, et saavutada 2006. aasta täpsustatud puudujääk. Valitsuses hiljuti vastu võetud eelarveprojekt samas ei sisalda struktuurilisi meetmeid, mis toetaksid sellist olulist vähendamist.Lisaks rikub nii 2005. kui 2006. aasta puudujäägi eesmärkide läbivaatamine veel ühte nõukogu märtsi soovituse üksikasja, nimelt nõuet seada igasuguste maksude vähendamise ajastamise ja elluviimise eelduseks ajakohastatud lähenemisprogrammis kavandatud puudujäägi saavutamine. 2006. aasta eelarve ei sisalda mitte ainult olulist maksude vähendamist, vaid ka käibemaksu vähendamise (bensiini puhul) varasemat kohaldamist alates oktoobrist 2005.Kokkuvõtteks:(i) Meetmed 2005. aasta eesmärgiks seatud puudujäägi saavutamiseks, mille Ungari võttis vastuseks nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitusele, on osutunud ebapiisavaks, kuna nõukogu 2005. aasta märtsi soovituses seatud eesmärk jääb olulises ulatuses saavutamata. Selle põhjuseks on maanteede kavandatud müügi asjakohane statistiline töötlemine ja kõrvalekalded suurusjärgus ligikaudu 0,5% SKTst. Erinevalt varasematest lubadustest otsustas valitsus nende arengute korrigeerimiseks meetmeid mitte võtta. Tuleb märkida, et 2005. aasta eesmärk 3,6% oli esitatud 2004. aasta detsembri ajakohastatud lähenemisprogrammis,[8] mille nõukogu oli kinnitanud oma asjakohases arvamuses;(ii) ajakohastatud lähenemisprogrammis püstitatud 2006. aasta eesmärgist ja nõukogu 2005. aasta märtsi soovitusest on 2006. aasta viimase eelarve koostamisel loobutud. Lisaks ei suudetaks saavutada ka tunduvalt kõrgemat eesmärki;(iii) eelkõige maksude kavandatud vähendamine 2006. aastal on vastuolus nõukogu soovitusega, milles soovitati seada igasuguste maksude vähendamise ajastamise ja elluviimise eelduseks detsembris 2004 esitatud ajakohastatud lähenemisprogrammis kavandatud puudujäägi saavutamine; ning(iv) ajavahemiku 2005–2006 oluline kõrvalekalle kavast korrigeerida ülemäärane eelarvepuudujääk aastaks 2008, mille esitasid Ungari ametiasutused ja mis kiideti heaks nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitusega, muudab küsitavaks selle korrigeerimise usaldusväärsuse ning koos struktuurireformide venimisega süvendab tasakaalu puudumist makromajanduses.Kui nõukogu leiab vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõike 8 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1056/2005) artikli 4 lõike 1 sätetele, et vastuseks artikli 104 lõike 7 kohastele soovitustele ei ole tõhusaid meetmeid võetud, võtab nõukogu vastu sellekohase otsuse. Neid järeldusi silmas pidades on komisjon arvamusel, et ei ole võetud tõhusaid meetmeid vastuseks artikli 104 lõike 7 kohasele nõukogu 2005. aasta märtsi soovitusele selles ette nähtud ajavahemiku jooksul, ning komisjon soovitab nõukogul vastav otsus vastu võtta.Soovitus:NÕUKOGU OTSUS,milles sätestatakse kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõikega 8, et Ungari võetud meetmed vastuseks asutamislepingu artikli 104 lõike 7 alusel antud nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitusele on osutunud ebapiisavaksEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 104 lõiget 8,võttes arvesse komisjoni soovitustning arvestades järgmist:(1) Vastavalt asutamislepingu artiklile 104 hoiduvad liikmesriigid ülemäärasest riigieelarve puudujäägist.(2) Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil muuta riigi rahandus usaldusväärseks, mis on hindade stabiilsust ning töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva kasvu tingimuste tugevdamise vahendiks. Stabiilsuse ja kasvu pakt sisaldab nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kiirendamise ja selgitamise kohta[9] valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi kiireks korrigeerimiseks.(3) Amsterdamis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu 17. juuni 1997. aasta otsuses[10] stabiilsuse ja kasvu pakti kohta on ametlikult kutsutud kõiki pooli, nimelt liikmesriike, nõukogu ja komisjoni rakendama asutamislepingut ning stabiilsuse ja kasvu pakti rangelt ning õigeaegselt.(4) 5. juuli 2004. aasta otsusega 2004/918/EÜ otsustas nõukogu kooskõlas artikli 104 lõikega 6, et Ungaris on ülemäärane eelarvepuudujääk[11].(5) Kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 7 ja määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikega 4 võttis nõukogu 5. juulil 2004 vastu soovituse[12] Ungari ametiasutustele ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks võimalikult kiiresti ning keskmise tähtajaga meetmete võtmiseks, et saavutada eesmärk viia puudujääk alla 3% SKTst aastaks 2008 usaldusväärsel ning jätkusuutlikul viisil kooskõlas Ungari ametiasutuste esitatud ja nõukogu 5. juuli 2004. aasta arvamusega heaks kiidetud lähenemisprogrammis täpsustatud eelarvepuudujäägi vähendamise kavaga[13]. Kõnesolevas soovituses seati Ungari valitsusele 2005. aasta kavandatud eelarvepuudujäägi (4,1% SKTst) saavutamiseks vajalike tõhusate meetmete võtmise tähtajaks 5. november 2004.(6) 18. jaanuaril 2005 tunnistas nõukogu kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 8 ning võttes arvesse komisjoni soovitust, et Ungari on valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamiseks 2004. ja 2005. aastal võtnud enne 5. novembri tähtaega mitmeid meetmeid. Siiski ei ole see eesmärkide saavutamiseks piisav ning ei hoia ära kõrvalekaldumist mais 2004. aastal Ungari lähenemisprogrammis esitatud eelarve tasakaalustamise kavast. Nõukogu rõhutab, et valitsuse jätkuvat püüet korrigeerida ülemäärane eelarvepuudujääk 2008. aastaks tuleb toetada otsustavate meetmetega eelarve edasiseks tasakaalustamiseks ja struktuurireformide otsustavaks jätkamiseks. Seda arvestades jõudis nõukogu otsusele, et vastuseks 5. juuli 2004. aasta soovitusele ei ole Ungari 5. novembriks 2004 võtnud tõhusaid meetmeid.(7) Kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 7 ja määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikega 4 võttis nõukogu 8. märtsil 2005 vastu teise soovituse[14] Ungari ametiasutustele ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks võimalikult kiiresti ning keskmise tähtajaga meetmete võtmiseks, et viia puudujääk 2008. aastaks alla 3% SKTst usaldusväärsel ning jätkusuutlikul viisil kooskõlas Ungari ametiasutuste esitatud ja nõukogu 8. märtsi 2005. aasta arvamusega heaks kiidetud lähenemisprogrammis täpsustatud eelarvepuudujäägi vähendamise kavaga. Kõnesolevas soovituses seati Ungari valitsusele 2005. aasta kavandatud eelarvepuudujäägi (3,6% SKTst) saavutamiseks vajalike tõhusate meetmete võtmise tähtajaks 8. juuli 2005[15].(8) 13. juulil 2005. aastal võttis komisjon vastu teatise Ungari kohta. Teatise aluseks võeti koostamise ajal olemasolev teave, sealhulgas märtsis ja juunis valitsuse võetud parandusmeetmed kõrvalekallete kompenseerimiseks kogusummas 1,5% SKTst, ning Ungari valitsuse kindel otsus jätkata vajadusel meetmeid. Teatises tuuakse esile, et kehtestatud tähtajaks 8. juuli 2005 on Ungari ametiasutused võtnud tõhusaid meetmeid, kuid olukord on endiselt raske ning edaspidi on vaja täiendavaid meetmeid.(9) Hiljutised muutused aga näitavad, et Ungari ametiasutuste poolt võetud meetmed on osutunud ebapiisavaks.-  Nõukogu soovituses (heaks kiidetud nõukogu 2005. aasta märtsi arvamuses 2004. aasta detsembri ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta) eesmärgiks seatud 3,6% SKTst jäädakse kaugele maha ning vastupidiselt varasemale on valitsus otsustanud kõrvalekallete likvideerimiseks uusi meetmeid mitte võtta. Seda kinnitab ka Ungari ametiasutuste 20. septembri 2005 ülemäärase puudujäägi teatises esitatud 2005. aasta puudujääk 6,1% SKTst. 2005. aasta tulemus võib osutuda veelgi halvemaks edasiste kõrvalekallete korral (mida ei saa välistada eelkõige kulude poolel), mida samuti ei kompenseerita parandusmeetmetega. Käesoleva teatise kohaselt jääb 2005. aasta valitsemissektori võla suhe SKTsse alla 60%, peatudes 57,1% juures. Kuna välisvääringus nomineeritud võlad moodustavad valitsemissektori võlast ligikaudu kolmandiku ja seega mõjutab võla suhet SKTsse vahetuskursside kõikumine.-  Ajakohastatud lähenemisprogrammis ja nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovituses esitatud 2006. aasta eesmärgi saavutamisest, milles nähti ette puudujäägi vähendamine 2,9%ni SKTst, on ametiasutused loobunud. Isegi 2006. aasta eelarveprojektis kavandatud uus ja tunduvalt kõrgem eesmärk 5,2% SKTst[16] jääks saavutamata, sest kavandatava maksureformiga kaasneb tulude vähenemine 1,1% võrra SKTst ning hiljaaegu vastu võetud 2006. aasta eelarveprojekt ei näe ette struktuurilisi meetmeid, mis toetaksid kulude olulist vähenemist.-  Eelkõige maksude vähendamine 2006. aastal on vastuolus nõukogu soovitusega, milles nähti ette igasuguste maksude vähendamise ajastamise ja elluviimise eelduseks 2004. aasta detsembri ajakohastatud lähenemisprogrammis esitatud puudujäägi saavutamine.-  Ajavahemiku 2005–2006 oluline kõrvalekalle kavast korrigeerida ülemäärane eelarvepuudujääk aastaks 2008, mille esitasid Ungari ametiasutused ja mis kiideti heaks nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitusega, muudab küsitavaks selle korrigeerimise usaldusväärsuse ning koos struktuurireformide venimisega süvendab tasakaalu puudumist makromajanduses.(10) Kooskõlas Euroopa Ülemkogu stabiilsuse ja kasvu pakti käsitleva resolutsiooniga nõustus Ungari avalikustama nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovituse.ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Ungari võetud meetmed vastuseks nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitusele on osutunud ebapiisavaks.Artikkel 2Käesolev otsus on adresseeritud Ungari Vabariigile.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja

[1] Vt http://register.consilium.eu.int/pdf/en/05/st07/st07145.en05.pdf

[2] Võrdlemise eesmärgil on kõik arvandmed kooskõlas 23. septembri 2004. aasta Eurostati otsusega, mille kohaselt võib teise samba pensionifonde ajutiselt kajastada üldises valitsemissektori koosseisus, isegi kui see on võimalik ainult kuni 2007. aasta märtsi eelarveteatise avaldamiseni. Siin on mõeldud makseid teise samba pensioniskeemidesse, mida tõsteti märtsis 2005: 0,9% SKTst 2004. aastal, 1,1% SKTst 2005. aastal ja 1,2% SKTst 2006.–2008. aastal. Neid arvnäitajaid tõsteti omakorda septembris 2005 (vt joonealune märkus 7).

[3] Sel ajal olid komisjoni talitused arvamusel, et 2005. aasta puudujäägiks kujuneb 4,1% SKTst.

[4] Komisjoni teatis nõukogule, mis käsitleb Ungari võetud meetmeid vastuseks asutamislepingu artikli 104 lõike 7 alusel antud nõukogu 8. märtsi 2005. aasta soovitusele seoses ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlemisega (SEK(2005) 951) http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/edp/com_actkhu_en.pdf

[5] 2005. aasta septembris kuulutas Ungari Konstitutsioonikohus sellise edasilükkamise (ning asjaolu, et avaliku sektori töötajatel, kes lõpetasid töösuhte 2004. aasta lõpuks, ei olnud õigus 13. kuupalka saada) konstitutsiooniga vastuolus olevaks.

[6] Käibemaksust saamata jääv tulu suurusjärgus 0,015 protsendipunkti SKTst on seotud otsusega lükata üldise käibemaksu (ainult bensiini käibemaksu) alandamist edasi kuni 1. jaanuarini 2006.

[7] Kooskõlas ametiasutuste otsusega, mis käsitleb joonealuses märkuses 2 viidatud teise samba pensionifondide ajutist liigitamist, arvutati 2005. aasta eesmärgiks seatud 3,6% SKTst, võttes arvesse makseid teise samba pensioniskeemi, mis märtsis 2005 teatatu kohaselt moodustab 1,1% SKTst, kusjuures 2004. aasta detsembri ajakohastatud lähenemisprogrammi esialgne eesmärk suurusjärgus 4,7% SKTst neid makseid ei sisaldanud. Kui võrrelda viimast teatatud puudujääki ajakohastatud lähenemisprogrammi eesmärgiga, tuleb septembri teatise kohaselt pensionifondi tehtud enammaksed summas 1,3% SKTst kõrvaldada, mille tulemusena tekib puudujääk 7,4% SKTst.

[8] See sisaldab makseid teise samba pensioniskeemi (mille suuruseks märtsis 2005 oli 1,1% SKTst ), kusjuures 2004. aasta detsembri ajakohastatud lähenemisprogrammi esialgne eesmärk suurusjärgus 4,7% SKTst neid makseid ei sisaldanud.

[9] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1056/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 5).

[10] EÜT C 236, 2.8.1997, lk 1.

[11] http://ue.eu.int/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/ecofin/81342.pdf#page=8 (ELT L 389/27, 30.12.2004, lk 27).

[12] http://register.consilium.eu.int/pdf/en/04/st11/st11218.en04.pdf#page=2.

[13] http://register.consilium.eu.int/pdf/en/04/st11/st11194.en04.pdf#page=2.

[14] http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/edp/com_ass_hu_22_dec_en.pdf

[15] Võrreldes eelmise kavandatud eelarvepuudujäägiga, milleks oli 3,8% SKTst, tuleneb erinevus teise samba pensioniskeemi maksete suurenemisest 0,2 protsendipunkti võrra SKTst vastavalt 2005. aasta märtsi eelarveteatisele.

[16] See näitaja sisaldab sõjalennukite ostu kajastamist, mille tulemusena lisandub 2006. aasta esialgsele puudujäägile 4,7% SKTst veel 0,5% SKTst.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,22.5.2017
            COM(2017) 530 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega tühistatakse otsus 2010/288/EL ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Portugalis

               Soovitus:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega tühistatakse otsus 2010/288/EL ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Portugalis

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 126 lõiget 12,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

               ning arvestades järgmist:

               (1)2. detsembril 2009 otsustas nõukogu komisjoni soovituse põhjal otsusega 2010/288/EL
                  1
                aluslepingu artikli 126 lõike 6 kohaselt, et Portugalil on ülemäärane eelarvepuudujääk. Nõukogu märkis, et 2009. aastaks ette nähtud valitsemissektori eelarvepuudujääk oli 5,9 % SKPst, mis ületab asutamislepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst. Valitsemissektori koguvõlg (mis oli olnud üle aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse 60 % SKPst alates 2005. aastast) pidi 2009. aastaks jõudma 74,5 %-ni SKPst.

               (2)Aluslepingu artikli 126 lõike 7 ja määruse (EÜ) nr 1467/97
                  2
                artikli 3 lõike 4 kohaselt esitas nõukogu komisjoni soovituse põhjal samal kuupäeval Portugalile soovituse korrigeerida ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2013. aastaks. Nõukogu kehtestas tõhusate meetmete võtmise tähtpäevaks 2. juuni 2010.

               (3)Vastuseks Portugali ametiasutuste taotlusele saada rahalist abi liidult, vääringuna eurot kasutavatelt liikmesriikidelt ja Rahvusvaheliselt Valuutafondilt (IMF) otsustas nõukogu anda Portugalile rahalist abi. 17. mail 2011 kirjutasid komisjon ja Portugali ametiasutused alla konkreetseid majanduspoliitilisi tingimusi käsitlevale vastastikuse mõistmise memorandumile
                  3
               . Sestsaadik on nõukogu esitanud asutamislepingu artikli 126 lõike 7 alusel Portugalile kaks uut soovitust (9. oktoobril 2012 ja 21. juunil 2013), millega pikendati ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tähtaega vastavalt 2014. ja 2015. aastani. Mõlemas soovituses leidis nõukogu, et Portugal on rakendanud tõhusaid meetmeid, kuid et on toimunud ootamatuid majandust kahjustavaid sündmusi, millel on olulised negatiivsed tagajärjed riigi rahandusele. Kooskõlas määruse (EL) nr 472/2013
                  4
                artikli 10 lõike 2 punktiga a vabastati Portugal eraldi aruandlusest ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames ja ta esitas aruanded oma makromajandusliku kohandamisprogrammi raames
                  5
               .

               (4)12. juulil 2016 otsustas nõukogu kooskõlas aluslepingu artikli 126 lõikega 8, et Portugal ei ole vastuseks nõukogu 21. juuni 2013. aasta soovitusele võtnud tõhusaid meetmeid. 8. augustil 2016 võttis nõukogu aluslepingu artikli 126 lõike 9 kohaselt vastu otsuse, millega teatati Portugalile, et ta peab ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks võtma puudujääki vähendavaid meetmeid, ning ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise uueks tähtajaks seati 2016. aasta. Nõukogu kehtestas tõhusate meetmete võtmise tähtpäevaks 15. oktoobri 2016.

               (5)16. novembril 2016 jõudis komisjon järeldusele, et Portugal on aluslepingu artikli 126 lõike 9 alusel kooskõlas nõukogu 8. augusti 2016. aasta otsusega võtnud tõhusaid meetmeid.

               (6)Vastavalt aluslepingutele lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli artiklile 4 esitab komisjon andmed kõnealuse menetluse rakendamiseks. Nimetatud protokolli kohaldamise osana peavad liikmesriigid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 479/2009
                  6
                artiklile 3 esitama kaks korda aastas (enne 1. aprilli ja enne 1. oktoobrit) andmed valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla kohta ning muud sellega seotud muutujad.

               (7)Esitatud andmete põhjal peaks nõukogu tegema otsuse tunnistada kehtetuks otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta. Lisaks tuleks otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta tühistada üksnes juhul, kui komisjoni prognooside kohaselt ei ületa puudujääk prognoosiperioodil aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst
                  7
               .

               (8)Lähtudes andmetest, mille komisjon (Eurostat) esitas määruse (EÜ) nr 479/2009 artikli 14 kohaselt pärast Portugali poolt aprillis 2017 esitatud teatist, 2017. aasta stabiilsusprogrammist ja komisjoni 2017. aasta kevadprognoosist, on võimalik teha järgmised järeldused.

               –Olles 2015. aastal jõudnud 4,4 %-ni SKPst (3,1 % SKPst, kui ühekordsed meetmed maha arvata), vähenes valitsemissektori eelarvepuudujääk 2016. aastal 2,0 %-ni SKPst (2,3 % SKPst, kui ühekordsed meetmed maha arvata). Kui võrrelda 2016. aasta eelarve-eesmärkidega, tulenes eelarvepuudujäägi vähenemine 2016. aastal peamiselt jooksvate kulude kontrolli all hoidmisest (-0,9 % SKPst), eelkõige vahetarbimise osas, ja ettenähtust väiksematest kapitalimahutustest (-0,5 % SKPst), mis enam kui korvas nii maksutulude kui ka maksuväliste tulude alalaekumise (1,1 % SKPst).

               –Portugali valitsuse poolt 28. aprillil 2017 esitatud 2017.–2021. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt on 2017. aastal kavas eelarvepuudujäägi vähenemine 1,5 %-ni SKPst ja 2018. aastal 1,0 %-ni SKPst. Komisjoni 2017. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepuudujääk 2017. aastal 1,8 % SKPst ja 2018. aastal 1,9 % SKPst ning jääb seega prognoosiperioodil allapoole aluslepingus sätestatud kontrollväärtust, milleks on 3 % SKPst. Nendes prognoosides ei arvestata pangatoetusmeetmete
                  8
                võimalikku puudujääki suurendavat mõju, kuivõrd need meetmed ei tohiks ohustada eelarvepuudujäägi jätkusuutlikku vähendamist.

               –Struktuurne eelarvepositsioon (st majandustsükliga kohandatud valitsemissektori eelarvepositsioon ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) paranes 2016. aastal 0,3 % võrra SKPst.

               –Valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis oli 2015. aastal 129,2 %, kasvas 2016. aastal 130,4 %-le, tingituna võlakoormuse muutuse ja eelarvepositsiooni vahelisest erinevusest, millel oli võlataset suurendav mõju. Komisjoni 2017. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks võlasuhe esmaste eelarveülejääkide tulemusena kahanema 2017. aastal 128,5 %-ni ja 2018. aastal 126,2 %-ni.

               (9)Kooskõlas aluslepingu artikli 126 lõikega 12 tuleb nõukogu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta tühistada, kui ülemäärane eelarvepuudujääk asjaomases liikmesriigis on nõukogu arvates korrigeeritud.

               (10)Nõukogu arvates on ülemäärane eelarvepuudujääk Portugalis korrigeeritud ja seega tuleks otsus 2010/288/EL tühistada.

               (11)Alates 2017. aastast ehk ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimisele järgnevast aastast kohaldatakse Portugali suhtes stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning Portugal peaks liikuma sobival kiirusel keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas, muu hulgas järgides kulueesmärki, ja täitma võlakriteeriumi vastavalt määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikele 1a,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Üldise hinnangu kohaselt on ülemäärane eelarvepuudujääk Portugalis korrigeeritud.

               Artikkel 2

               Otsus 2010/288/EL tühistatakse.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus on adresseeritud Portugali Vabariigile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  Nõukogu 2. detsembri 2009. aasta otsus 2010/288/EL ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Portugalis (ELT L 125, 21.5.2010, lk 44).

                     (2)
                  Nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrus (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6).

                     (3)
                  Nõukogu 17. mai 2011. aasta rakendusotsus 2011/344/EL Portugalile liidu finantsabi andmise kohta (ELT L 159, 17.6.2011, lk 88).

                     (4)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrus (EL) nr 473/2013 euroala liikmesriikide eelarvekavade seire ja hindamise ning nende ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tagamise ühiste eeskirjade kohta (ELT L 140, 27.5.2013, lk 11).

                     (5)
                  Kõik ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlustega seotud dokumendid on kättesaadavad järgmisel veebisaidil:

                     https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/economic-and-fiscal-policy-coordination/eu-economic-governance-monitoring-prevention-correction/stability-and-growth-pact/corrective-arm-excessive-deficit-procedure/excessive-deficit-procedures-overview_en

                     (6)
                  Nõukogu 25. mai 2009. aasta määrus (EÜ) nr 479/2009 Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta (ELT L 145, 10.6.2009, lk 1).

                     (7)
                  Kooskõlas dokumendiga „Stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise täpsustused ning juhised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta“, mille majandus- ja rahanduskomitee võttis vastu 5. juulil 2016. Dokument on kättesaadav veebisaidil:

                     http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/legal_texts/index_en.htm

                  .

                     (8)
                  Komisjoni 10. märtsi 2017. aasta otsus – SA.47178 – Portugal – Panga Caixa Geral de Depósitos S.A. rekapitaliseerimine,

                     http://europa.eu/rapid/press-release_IP-17-556_en.htm