               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,2.6.2021
            COM(2021) 510 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles esitatakse nõukogu arvamus Prantsusmaa 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta
            {SWD(2021) 501 final}

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles esitatakse nõukogu arvamus Prantsusmaa 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 5 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

               olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega

               ning arvestades järgmist:

               (1)20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli
                  2
                aktiveerimise kohta
                  3
               . Komisjon esitas teatises oma seisukoha, et üldise vabastusklausli aktiveerimise tingimused on täidetud, sest COVID-19 puhang põhjustab eeldavalt tõsise majanduslanguse. Liikmesriikide rahandusministrid nõustusid 23. märtsil 2020 komisjoni hinnanguga. Üldine vabastusklausel on võimaldanud liikmesriikidele eelarve paindlikkust kriisi lahendamiseks. See on hõlbustanud eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majanduslanguse ajal. Selle aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda liikmesriigi keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse kestlikkust keskpikas perspektiivis. 17. septembril 2020 teatas komisjon oma kestliku majanduskasvu strateegias, et üldise vabastusklausli kohaldamist jätkatakse ka 2021. aastal
                  4
               .

               (2)20. juulil 2020 soovitas nõukogu Prantsusmaal
                  5
                võtta kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida pandeemiale ning toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitati Prantsusmaal, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada keskmises perspektiivis usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada võla kestlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid.

               (3)Euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohaselt peaks eelarvepoliitika olema kõigis euroala liikmesriikides kogu 2021. aasta jooksul toetav ning poliitikameetmed peaksid olema kohandatud riigi oludele ning õigeaegsed, ajutised ja sihipärased
                  6
               . Kui epidemioloogilised ja majandustingimused seda võimaldavad, tuleks erakorralised meetmed järk-järgult lõpetada, võideldes samal ajal kriisi sotsiaalsete ja tööturumõjudega. Ellu tuleks viia sellist eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada keskpikas perspektiivis usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada võla kestlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Liikmesriigid peaksid rakendama reforme, mis parandavad kõigi inimeste seisukohast tervise- ja sotsiaalkaitsesüsteemide ulatust, piisavust ja kestlikkust.

               (4)18. novembril 2020 võttis komisjon vastu oma arvamused euroala liikmesriikide 2021. aasta eelarvekavade kohta, tuginedes eelarvemeetmete kvalitatiivsele hindamisele. Komisjon oli seisukohal, et Prantsusmaa eelarvekava on nõukogus 20. juulil 2020 vastu võetud eelarvepoliitika soovitustega üldiselt kooskõlas ning et enamik kavas sisalduvatest meetmetest toetab märkimisväärse ebakindluse tingimustes majandustegevust. Siiski näib, et mõningad meetmed ei ole ajutised või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega.

               (5)Taasterahastu „NextGenerationEU“, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastu abil tagatakse kestlik, kaasav ja õiglane taastumine. Määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu,
                  7
                jõustus 19. veebruaril 2021. Sellest rahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb ELi rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda, teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, samuti tugevdab see majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. See aga aitab saavutada lähiajal riigi rahanduses taas soodsama seisundi ning tugevdada keskmises ja pikas perspektiivis kestlikku riigi rahandust, majanduskasvu ja töökohtade loomist.

               (6)3. märtsil 2021 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse täiendavad poliitikasuunised eesmärgiga aidata koordineerida eelarvepoliitikat ning valmistada ette liikmesriikide stabiilsus- ja lähenemisprogramme
                  8
               . Üldine eelarvepoliitika peaks liikmesriikide eelarveid ning taaste- ja vastupidavusrahastut arvesse võttes jääma 2021. ja 2022. aastal toetavaks. Pidades aga silmas majandustegevuse eeldatavat järkjärgulist normaliseerumist 2021. aasta teisel poolel, peaks liikmesriikide eelarvepoliitika muutuma 2022. aastal diferentseeritumaks. Liikmesriikide eelarvepoliitikas tuleks arvesse võtta taastumise seisu, riigi rahanduse kestlikkust ning vajadust vähendada majanduslikke, sotsiaalseid ja territoriaalseid erinevusi. Arvestades vajadust toetada ELis kestlikku taastumist, peaksid väikeste kestlikkusriskidega liikmesriigid koostama eelarve nii, et 2022. aastal säiliks toetav eelarvepoliitika, võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu mõju. Kõrge võlatasemega liikmesriigid peaksid järgima konservatiivset eelarvepoliitikat, säilitades samal ajal riiklikult rahastatavad investeeringud ning kasutades taaste- ja vastupidavusrahastust antavaid toetusi täiendavate kvaliteetsete investeerimisprojektide ja struktuurireformide rahastamiseks. 2022. aasta järgsel perioodil tuleks eelarvepoliitikas võtta jätkuvalt arvesse taastumise tugevust, majandusliku ebakindluse taset ja riigi rahanduse kestlikkusega seotud kaalutlusi. Kui eelarvepoliitika suunatakse ümber keskpikas perspektiivis usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, muu hulgas sobival ajal toetusmeetmete järkjärgulise kaotamise kaudu, aitab see tagada keskpikal perioodil riigi rahanduse kestlikkuse.

               (7)3. märtsi 2021. aasta teatises oli komisjoni seisukoht, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, mille peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks on ELi või euroala majandusaktiivsuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Oma 2021. aasta kevadprognoosile tuginedes järeldas komisjon 2. juunil, et tingimused üldise vabastusklausli kohaldamise jätkamiseks 2022. aastal ja kohaldamise lõpetamiseks 2023. aastal on täidetud. Ka pärast üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamist võetakse arvesse iga riigi olukorda
                  9
               .

               (8)Prantsusmaa esitas 30. aprillil 2021 oma 2021. aasta stabiilsusprogrammi kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artikliga 4.

               (9)Eurostati kinnitatud andmete põhjal oli Prantsusmaa valitsemissektori eelarvepuudujääk 2020. aastal 9,2 % SKPst ning valitsemissektori võlg suurenes 115,7 %-ni SKPst. Esmase eelarvepositsiooni aastamuutus oli -6,2 % SKPst, võttes arvesse ka kaalutlusõiguse alusel majanduse toetamiseks võetud eelarvemeetmeid mahus 3,3 % ja automaatsete stabilisaatorite toimimist. Lisaks andis Prantsusmaa ettevõtetele ja kodumajapidamistele likviidsustoetust (nt garantiid ja maksude tasumise edasilükkamine, millel ei ole otsest ja kohest mõju eelarvele), mille hinnanguline maht on 17,4 % SKPst.

               2. juunil 2021 esitas komisjon ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Selles aruandes käsitletakse Prantsusmaa eelarveseisundit, kuna tema valitsemissektori eelarvepuudujääk ületas 2020. aastal aluslepingus sätestatud kontrollväärtust (3 % SKPst) ning valitsemissektori võlg ületas aluslepingus sätestatud kontrollväärtust (60 % SKPst) ja ei vähenenud rahuldavas tempos. Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägikriteerium ei olnud täidetud ja võlakriteerium samuti mitte.

               (10)Eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2021. ja 2022. aasta puhul ettevaatlik. Stabiilsusprogrammi kohaselt on SKP kasv 2021. ja 2022. aastal vastavalt 5 % ja 4 %, samas kui komisjoni prognoosi kohaselt suureneb SKP nendel aastatel 5,7 % ja 4,2 %. 2021. aastal komisjoni eeldatav suurem kasv on tingitud sisemajanduse ja netoekspordi suuremast panusest majanduskasvu kui programmis. Täpsemalt eeldab komisjon, et eratarbimine on vähem dünaamiline, samas kui investeeringud ja eksport peaksid kasvama kiiremini kui stabiilsusprogrammis esitatud makromajandusliku stsenaariumi puhul. 2022. aastaks komisjoni prognoositud suurem kasv on peamiselt tingitud netoekspordi suuremast panusest majanduskasvu, samas kui sisenõudluse üldine panus peaks olema üldjoontes sarnane programmis esitatuga.

               (11)Valitsuse 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt väheneb valitsemissektori eelarvepuudujääk 2020. aasta 9,2 %-lt SKPst 2021. aastal 9,0 %-le SKPst ning võla suhtarv tõuseb 2021. aastal 117,8 %-le SKPst. Programmi kohaselt on esmase eelarvepositsiooni muutus 2021. aastal võrreldes kriisieelse tasemega (2019) -6,2 % SKPst, mis kajastab kaalutlusõiguse alusel majanduse toetamiseks võetud eelarvemeetmeid mahus 4,0 % SKPst ja automaatsete stabilisaatorite toimimist. Need prognoosid on komisjoni 2021. aasta kevadprognoosiga kooskõlas.

               (12)Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja sellega seotud majanduslangusele on Prantsusmaa võtnud eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti tugevalt mõjutatud inimestele ja sektoritele. Sellised jõulised poliitikameetmed on aidanud leevendada SKP vähenemist ja see on omakorda aidanud piirata valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla suurenemist. Eelarvemeetmed peaksid aitama maksimaalselt kaasa majanduse taastumisele, mõjutamata tulevasi eelarvesuundumusi. Seepärast tuleks toetusmeetmete puhul vältida riigi rahandusele püsiva koormuse tekitamist. Kui liikmesriigid võtavad alalisi meetmeid, peaksid nad neid nõuetekohaselt rahastama, et tagada keskpikas perspektiivis eelarveneutraalsus. Need Prantsusmaa 2020. ja 2021. aasta meetmed on kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. Mõni meede, mille valitsus 2020. ja 2021. aastal kaalutlusõiguse alusel vastu võttis ja millest on 2022. aasta puhul teada antud, ei näi olevat ajutine või kompenseeritud tasakaalustava meetmega. 2023. aastal, mis jääb komisjoni prognoosiperioodist väljapoole, on nende mitteajutiste meetmete järelejäänud mõju esialgse hinnangu kohaselt ligikaudu 1 % SKPst, sealhulgas peamiselt tootmismaksude püsiv vähendamine, riigiteenistujate palgatõus (peamiselt tervishoiusüsteemis) ja kapitalisiirded. Need mitteajutised meetmed hõlmavad ka investeeringuid mahus ligikaudu 0,10 % SKPst, mis peaksid toetama keskpika perioodi potentsiaalset majanduskasvu ja seega kestlikkust.

               (13)2021. aasta stabiilsusprogrammis eeldatakse investeeringuid ja reforme, mida rahastatakse taaste- ja vastupidavusrahastust saadavate toetustega, mis ulatuvad 2021. aastal 0,7 %ni SKPst ja alates 2022. aastast 0,9 %ni SKPst. Komisjoni kevadprognoosis on neid toetusi 2021. ja 2022. aastal eelarveprognoosides arvesse võetud vastavalt 0,8 % ja 0,4 % SKPst.

               (14)Määruses (EÜ) nr 1466/97 sätestatud kindlaks määratud eelarvekohanduse näitajaid tuleb vaadelda praeguses kontekstis. Esiteks on SKP lõhe hinnangud märkimisväärselt ebakindlad. Teiseks tuleb olla valmis eelarvepoliitikat kiiresti kohandama vastavalt pandeemia arengule, suunates selle terviseohtude vähenedes erakorraliselt abilt sihipärasematele meetmetele. Kolmandaks iseloomustavad praegust olukorda märkimisväärsed majandustegevust toetavad poliitikameetmed. Võttes arvesse ELi eelarvest (näiteks taaste- ja vastupidavusrahastust) tehtavaid suuri ülekandeid, ei kajasta kindlaks määratud näitajad täielikku impulssi, mille majandus eelarvepoliitikast saab. Sellest lähtuvalt ei näi struktuurne eelarvepositsioon olevat praeguses olukorras sobiv näitaja. Kulude kasvu eesmärki tuleb aga kohandada
                  10
                ja täiendada lisateabega, et täielikult kajastada eelarvepoliitika suundumust.

               Esiteks, nii nagu 2021. aasta eelarvekavade hindamisel kasutatud lähenemisviisi puhul, on erakorralised meetmed kulude koondnäitajast välja jäetud. Kõnealused kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed toetavad tervishoiusüsteeme ning kompenseerivad töötajatele ja ettevõtetele liikumispiirangute ja tarneahela häirete tõttu saamata jäänud tulu; nende meetmete kaotamine avaliku sektori asutuste poolt sõltub rahvatervise ja majandusolukorra normaliseerumisest.

               Teiseks, selleks et praegusel ajal hinnata üldist eelarvepoliitikat, peaks asjakohane kulude koondnäitaja hõlmama ELi eelarvest (näiteks taaste- ja vastupidavusrahastust) tehtavaid suuri ülekandeid.

               Sellest tulenevalt mõõdetakse eelarvepoliitikat esmaste kulude – k.a taaste- ja vastupidavusrahastust antavate toetuste ja muude ELi vahenditega rahastatavad kulud – muutusega (v.a kaalutlusõiguse alusel võetavad tulumeetmed ja kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed).

               Üldisest eelarvepoliitikast kaugemale vaadates on analüüsi eesmärk hinnata seda, kas riiklik eelarvepoliitika on konservatiivne ja eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist, mis on kooskõlas rohe- ja digipöördega. Sel põhjusel pööratakse erilist tähelepanu riiklikult rahastatavate jooksvate esmaste kulude ja investeeringute arengule.

               (15)Prantsusmaa 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt väheneb tema valitsemissektori eelarvepuudujääk 2022. aastal 5,3 %-le SKPst, peamiselt seetõttu, et lõpetatakse 2020. ja 2021. aastal vastu võetud ajutised toetusmeetmed. Valitsemissektori võla suhtarv langeb 2022. aastal 116,3 %-le SKPst. Võlaprognoos on komisjoni 2021. aasta kevadprognoosiga kooskõlas, kuid puudujäägiprognoos ületab komisjoni prognoosi, peamiselt seetõttu, et komisjon eeldab 2021. aastal väiksemat eelarvepuudujääki ja programmis on lähtutud mõnevõrra vähem soodsast makromajanduslikust stsenaariumist.

               Komisjoni prognoosi kohaselt on eespool määratletud üldise eelarvepoliitika mõju (k.a mõju, mida 2022. aastal avaldavad kogunõudlusele nii riiklikust kui ka ELi eelarvest – eelkõige taaste- ja vastupidavusrahastust – rahastatavad investeeringud) hinnanguliselt neutraalne
                  11
               . Taaste- ja vastupidavusrahastust antavate toetuste ja muude ELi vahenditega rahastatavate kulude positiivne panus peaks vähenema 0,3 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavatel investeeringutel peaks olema ekspansiivne panus 0,2 protsendipunkti SKPst
                  12
               . Riiklikult rahastatavatel esmastel jooksvatel kuludel (millest on maha arvatud kaalutlusõigusel põhinevad tulumeetmed) peaks olema ekspansiivne panus 0,2 protsendipunkti SKPst.

               (16)Liikmesriikide eelarvemeetmete kvaliteet näib olevat eriti oluline. Eelarve- ja struktuurireformid, mille eesmärk on parandada riiklike eelarvete struktuuri, võivad toetada potentsiaalset majanduskasvu, tekitada väga vajalikku eelarvepoliitilist manööverdamisruumi ja aidata tagada pikemas perspektiivis riigi rahanduse kestlikkust, muu hulgas kliimamuutusi ja terviseprobleeme silmas pidades. Tulude poolel on COVID-19 kriis suurendanud selliste reformide tähtsust, mille eesmärk on saavutada tõhusamad ja õiglasemad avaliku sektori tulusüsteemid. Kulude poolel on seetõttu aga veelgi olulisem suurendada kestlike ja majanduskasvu soodustavate investeeringute taset ja kvaliteeti, mis on kooskõlas kasvupotentsiaali, majandusliku ja sotsiaalse vastupidavuse edendamise ning rohe- ja digipöörde eesmärkidega. Taaste- ja vastupidavuskavad võimaldavad parandada riiklike eelarvete struktuuri.

               (17)Programmi keskpika perioodi eelarvekavade kohaselt väheneb valitsemissektori eelarvepuudujääk 2023. aasta 4,4 %-lt SKPst 2024. aastal 3,9 %-le, 2025. aastal 3,5 %-le ja 2026. aastal 3,2 %-le SKPst. Valitsemissektori eelarvepuudujääk ei ületa kavakohaselt 2027. aastal 3 % SKPst, sest jõuab 2,8 %ni SKPst.

               Programmi kohaselt on üldise eelarvepoliitika mõju (k.a mõju, mida avaldavad kogunõudlusele nii riiklikust kui ka ELi eelarvest – eelkõige taaste- ja vastupidavusrahastust – rahastatavad investeeringud) 2023. ja 2024. aastal hinnanguliselt keskmiselt 0,4 % SKPst. Programm ei sisalda teavet, mida on vaja, et hinnata ELi rahastatavate kulude, riiklikult rahastatavate investeeringute ja riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude panust üldisesse eelarvepoliitikasse.

               Praegune hinnanguline kümne aasta keskmine nominaalne potentsiaalne majanduskasv on 2,25 %
                  13
               . See hinnang ei hõlma aga taaste- ja vastupidavuskavaga ette nähtud reformide mõju, mis võivad hoogustada Prantsusmaa potentsiaalset majanduskasvu.

               (18)Valitsemissektori võla suhtarv tõuseb 2023. aasta 117,2 %-lt SKPst 2024. aastal 118,0 %-le ja 2025. aastal 118,3 %-le ning väheneb seejärel 2026. ja 2027. aastal vastavalt 118,2 %-le ja 117,7 %-le SKPst. Võttes arvesse kõrget võla suhtarvu, mis prognoosi kohaselt langeb aja jooksul üksnes järk-järgult, järeldatakse, et keskpikas perspektiivis ohustavad Prantsusmaad suured riigi rahanduse kestlikkusega seotud riskid, nagu nähtub viimasest võla kestlikkuse analüüsist
                  14
               .

               (19)Kuna ebakindlus on endiselt väga suur, peaksid eelarvepoliitika suunised jääma valdavalt kvalitatiivseks. Täpsemaid kvantitatiivseid suuniseid perioodi hilisemateks aastateks tuleks anda 2022. aastal, juhul kui ebakindlus on selleks ajaks piisavalt vähenenud.

               Nõukogu on hinnanud 2021. aasta stabiilsusprogrammi ja järelmeetmeid, mida Prantsusmaa on võtnud seoses nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega,

               SOOVITAB PRANTSUSMAAL TEHA JÄRGMIST:

               1.Kasutada 2022. aastal taaste- ja vastupidavusrahastut lisainvesteeringute rahastamiseks, et toetada majanduse taastumist, järgides samal ajal konservatiivset eelarvepoliitikat. Säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud.

               2.Kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada keskpikas perspektiivis usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada keskpikas perspektiivis riigi rahanduse kestlikkus. Samal ajal edendada investeeringuid, et suurendada kasvupotentsiaali.

               3.Pöörata nii eelarve tulude kui ka kulude poolel erilist tähelepanu riigi rahanduse struktuurile ja eelarvemeetmete kvaliteedile, et tagada majanduse kestlik ja kaasav taastumine. Seada prioriteediks kestlikud ja majanduskasvu soodustavad investeeringud, eelkõige toetades rohe- ja digipööret. Seada esikohale eelarve- ja struktuurireformid, mis aitavad rahastada avaliku poliitika prioriteete ja aitavad kaasa riigi rahanduse pikaajalisele kestlikkusele, sealhulgas tugevdades kõigi inimeste seisukohast tervishoiu- ja sotsiaalkaitsesüsteemide katvust, piisavust ja kestlikkust.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)

                        Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud klausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majanduslanguse ajal.

                     (3)

                        Komisjoni teatis nõukogule stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta, Brüssel, 20.3.2020 (COM(2020) 123 final).

                     (4)

                        Komisjoni teatis „2021. aasta kestliku majanduskasvu strateegia“, Brüssel, 17.9.2020 (COM(2020) 575 final).

                     (5)

                        Nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitus, milles käsitletakse Prantsusmaa riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Prantsusmaa 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 282, 26.8.2020, lk 62).

                     (6)

                        Ootab lõplikku vastuvõtmist nõukogus pärast selle kinnitamist Euroopa Ülemkogus. Eurorühmas 16. detsembril 2020 kokku lepitud tekst on kättesaadav veebiaadressil https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14356-2020-INIT/et/pdf

                     (7)

                     ELT
                      L 57, 18.2.2021, lk 17.

                     (8)

                        Komisjoni teatis nõukogule „Üks aasta pärast COVID-19 puhangu algust: eelarvepoliitika meetmed“, Brüssel, 3.3.2021 (COM(2021) 105 final).

                     (9)

                        Komisjoni teatis „Majanduspoliitika koordineerimine 2021. aastal: ületada COVID-19, toetada taastumist ja ajakohastada majandust“, Brüssel, 2.6.2021 (COM(2021)500 final).

                     (10)

                        Eelkõige ei võimalda kulude kasvu eesmärgi raames kasutatud nelja aasta investeeringute tasandamine nõuetekohaselt hinnata riiklikult rahastatud investeeringutest tulenevat eelarvetoetust majanduse taastumiseks.

                     (11)

                        Miinusmärgiga näitaja viitab sellele, et esmaste kulude kasv on suurem kui keskpika perioodi majanduskasv; see osutab ekspansiivsele eelarvepoliitikale.

                     (12)

                        Muudel riiklikult rahastatavatel kapitalikuludel peaks olema neutraalne panus.

                     (13)

                        Komisjoni hinnang ühiselt kokkulepitud metoodika alusel.

                     (14)

                        Vt komisjoni talituste töödokument – statistiline lisa, milles on esitatud 2021. aasta stabiilsus- ja lähenemisprogrammide hindamiseks vajalikud taustandmed.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,2.6.2021
            COM(2021) 503 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles esitatakse nõukogu arvamus Tšehhi 2021. aasta lähenemisprogrammi kohta
            {SWD(2021) 501 final}

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles esitatakse nõukogu arvamus Tšehhi 2021. aasta lähenemisprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 9 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

               olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega

               ning arvestades järgmist:

               (1)20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli
                  2
                aktiveerimise kohta
                  3
               . Komisjon esitas teatises oma seisukoha, et üldise vabastusklausli aktiveerimise tingimused on täidetud, sest COVID-19 puhang põhjustab eeldavalt tõsise majanduslanguse. Liikmesriikide rahandusministrid nõustusid 23. märtsil 2020 komisjoni hinnanguga. Üldine vabastusklausel on võimaldanud liikmesriikidele eelarve paindlikkust kriisi lahendamiseks. See on hõlbustanud eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majanduslanguse ajal. Selle aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda liikmesriigi keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse kestlikkust keskpikas perspektiivis. 17. septembril 2020 teatas komisjon oma kestliku majanduskasvu strateegias, et üldise vabastusklausli kohaldamist jätkatakse ka 2021. aastal
                  4
               .

               (2)20. juulil 2020 soovitas nõukogu Tšehhil
                  5
                võtta kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida pandeemiale ning toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitati Tšehhil järgida juhul, kui majandustingimused võimaldavad, eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada keskpikas perspektiivis usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada võla kestlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid.

               (3)Taasterahastu „NextGenerationEU“, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastu abil tagatakse kestlik, kaasav ja õiglane taastumine. Määrus (EL) 2021/241 taaste- ja vastupidavusrahastu loomise kohta
                  6
                jõustus 19. veebruaril 2021. Sellest rahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb ELi rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda, teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, samuti tugevdab see majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. See aga aitab saavutada lähiajal riigi rahanduses taas soodsama seisundi ning tugevdada keskmises ja pikas perspektiivis kestlikku riigi rahandust, majanduskasvu ja töökohtade loomist.

               (4)3. märtsil 2021 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse täiendavad poliitikasuunised eesmärgiga aidata koordineerida eelarvepoliitikat ning valmistada ette liikmesriikide stabiilsus- ja lähenemisprogramme
                  7
               . Üldine eelarvepoliitika peaks liikmesriikide eelarveid ning taaste- ja vastupidavusrahastut arvesse võttes jääma 2021. ja 2022. aastal toetavaks. Pidades aga silmas majandustegevuse eeldatavat järkjärgulist normaliseerumist 2021. aasta teisel poolel, peaks liikmesriikide eelarvepoliitika muutuma 2022. aastal diferentseeritumaks. Liikmesriikide eelarvepoliitikas tuleks arvesse võtta taastumise seisu, riigi rahanduse kestlikkust ning vajadust vähendada majanduslikke, sotsiaalseid ja territoriaalseid erinevusi. Arvestades vajadust toetada ELis kestlikku taastumist, peaksid väikeste kestlikkusriskidega liikmesriigid koostama eelarve nii, et 2022. aastal säiliks toetav eelarvepoliitika, võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu mõju. Kõrge võlatasemega liikmesriigid peaksid järgima konservatiivset eelarvepoliitikat, säilitades samal ajal riiklikult rahastatavad investeeringud ning kasutades taaste- ja vastupidavusrahastust antavaid toetusi täiendavate kvaliteetsete investeerimisprojektide ja struktuurireformide rahastamiseks. 2022. aasta järgsel perioodil tuleks eelarvepoliitikas võtta jätkuvalt arvesse taastumise tugevust, majandusliku ebakindluse taset ja riigi rahanduse kestlikkusega seotud kaalutlusi. Kui eelarvepoliitika suunatakse ümber keskpikas perspektiivis usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, muu hulgas sobival ajal toetusmeetmete järkjärgulise kaotamise kaudu, aitab see tagada keskpikal perioodil riigi rahanduse kestlikkuse.

               (5)3. märtsi 2021. aasta teatises oli komisjoni seisukoht, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, mille peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks on ELi või euroala majandusaktiivsuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Oma 2021. aasta kevadprognoosile tuginedes järeldas komisjon 2. juunil, et tingimused üldise vabastusklausli kohaldamise jätkamiseks 2022. aastal ja kohaldamise lõpetamiseks 2023. aastal on täidetud. Ka pärast üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamist võetakse arvesse iga riigi olukorda
                  8
               .

               (6)Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artikliga 8 esitas Tšehhi 30. aprillil 2021 oma 2021. aasta stabiilsusprogrammi.

               (7)Eurostati kinnitatud andmete põhjal oli Tšehhi valitsemissektori eelarvepuudujääk 2020. aastal 6,2 % SKPst ning valitsemissektori võlg suurenes 38,1 %ni SKPst. Esmase eelarvepositsiooni aastamuutus oli -6,4 % SKPst, võttes arvesse ka kaalutlusõiguse alusel majanduse toetamiseks võetud eelarvemeetmeid mahus 4,6 % SKPst ja automaatsete stabilisaatorite toimimist. Lisaks andis Tšehhi ettevõtetele ja kodumajapidamistele likviidsustoetust (nt garantiid ja maksude tasumise edasilükkamine, millel ei ole otsest ja kohest mõju eelarvele), mille hinnanguline maht on 6,2 % SKPst.

               2. juunil 2021 esitas komisjon ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Selles aruandes käsitletakse Tšehhi eelarveseisundit, kuna tema valitsemissektori eelarvepuudujääk ületas 2020. aastal aluslepingus sätestatud kontrollväärtust ehk 3 % SKPst. Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägikriteerium ei olnud täidetud.

               (8)Eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2021. aasta puhul realistlik ja 2022. aasta puhul ettevaatlik. Komisjoni prognoos on veidi optimistlikum SKP reaalkasvu osas 2021. aastal (3,4 % võrreldes lähenemisprogrammi 3,1 %-ga) ja optimistlikum 2022. aastal (4,4 % võrreldes lähenemisprogrammi 3,7 %-ga), kuna komisjon eeldab eratarbimise suuremat kasvu 2021. aastal ja suuremat kapitali kogumahutust põhivarasse 2022. aastal.

               (9)Valitsuse 2021. aasta lähenemisprogrammi kohaselt väheneb valitsemissektori eelarvepuudujääk 2020. aasta 6,2 %-lt SKPst 2021. aastal 8,8 %-le SKPst ning võla suhtarv suureneb 2021. aastal 44,8 %-le SKPst. Programmi kohaselt on esmase eelarvepositsiooni muutus 2021. aastal võrreldes kriisieelse tasemega (2019) -9,0 % SKPst, mis kajastab kaalutlusõiguse alusel majanduse toetamiseks võetud eelarvemeetmeid mahus 6,5 % SKPst ja automaatsete stabilisaatorite toimimist. Need prognoosid on kooskõlas komisjoni talituste 2021. aasta kevadprognoosiga.

               (10)Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja sellega seotud majanduslangusele on Tšehhi võtnud vastu eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti tugevalt mõjutatud inimestele ja sektoritele. Sellised jõulised poliitikameetmed on aidanud leevendada SKP vähenemist ja see on omakorda aidanud piirata valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla suurenemist. Eelarvemeetmed peaksid aitama maksimaalselt kaasa majanduse taastumisele, mõjutamata tulevasi eelarvesuundumusi. Seepärast tuleks toetusmeetmete puhul vältida riigi rahandusele püsiva koormuse tekitamist. Kui liikmesriigid võtavad alalisi meetmeid, peaksid nad neid nõuetekohaselt rahastama, et tagada keskpikas perspektiivis eelarveneutraalsus. Need Tšehhi 2020. ja 2021. aasta meetmed on kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. Mõni meede, mille valitsus 2020. ja 2021. aastal kaalutlusõiguse alusel vastu võttis, ei näi olevat ajutine või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. 2023. aastal, mis jääb komisjoni prognoosiperioodist väljapoole, on nende mitteajutiste meetmete järelejäänud mõju hinnanguliselt 2 % SKPst, mis tuleneb peamiselt üksikisiku tulumaksu tulu vähenemisest (mõju 1,9 % SKPst).

               (11)2021. aasta lähenemisprogrammis eeldatakse, et investeeringuid ja reforme rahastatakse taaste- ja vastupidavusrahastust saadavate toetustega, mis ulatuvad 2021. aastal 0,3 %ni, 2022. aastal 0,7 %ni ja 2023. aastal 0,7 %ni SKPst. Komisjoni kevadprognoosis on neid toetusi eelarveprognoosides arvesse võetud.

               (12)Määruses (EÜ) nr 1466/97 sätestatud kindlaks määratud eelarvekohanduse näitajaid tuleb vaadelda praeguses kontekstis. Esiteks on SKP lõhe hinnangud märkimisväärselt ebakindlad. Teiseks tuleb olla valmis eelarvepoliitikat kiiresti kohandama vastavalt pandeemia arengule, suunates selle terviseohtude vähenedes erakorraliselt abilt sihipärasematele meetmetele. Kolmandaks iseloomustavad praegust olukorda märkimisväärsed majandustegevust toetavad poliitikameetmed. Võttes arvesse ELi eelarvest (näiteks taaste- ja vastupidavusrahastust) tehtavaid suuri ülekandeid, ei kajasta kindlaks määratud näitajad täielikku impulssi, mille majandus eelarvepoliitikast saab. Sellest lähtuvalt ei näi struktuurne eelarvepositsioon olevat praeguses olukorras sobiv näitaja. Kulude kasvu eesmärki tuleb aga kohandada
                  9
                ja täiendada lisateabega, et täielikult kajastada eelarvepoliitika suundumust.

               Esiteks, nii nagu 2021. aasta eelarvekavade hindamisel kasutatud lähenemisviisi puhul, on erakorralised meetmed kulude koondnäitajast välja jäetud. Kõnealused kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed toetavad tervishoiusüsteeme ning kompenseerivad töötajatele ja ettevõtetele liikumispiirangute ja tarneahela häirete tõttu saamata jäänud tulu; nende meetmete kaotamine avaliku sektori asutuste poolt sõltub rahvatervise ja majandusolukorra normaliseerumisest.

               Teiseks, selleks et praegusel ajal hinnata üldist eelarvepoliitikat, peaks asjakohane kulude koondnäitaja hõlmama ELi eelarvest (näiteks taaste- ja vastupidavusrahastust) tehtavaid suuri ülekandeid.

               Sellest tulenevalt mõõdetakse eelarvepoliitikat esmaste kulude – k.a taaste- ja vastupidavusrahastust antavate toetuste ja muude ELi vahenditega rahastatavad kulud – muutusega (v.a kaalutlusõiguse alusel võetavad tulumeetmed ja kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed).

               Üldisest eelarvepoliitikast kaugemale vaadates on analüüsi eesmärk hinnata seda, kas riiklik eelarvepoliitika on konservatiivne ja eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist, mis on kooskõlas rohe- ja digipöördega. Sel põhjusel pööratakse erilist tähelepanu riiklikult rahastatavate jooksvate esmaste kulude ja investeeringute arengule.

               (13)Tšehhi 2021. aasta lähenemisprogrammi kohaselt väheneb tema valitsemissektori eelarvepuudujääk 2022. aastal 5,9 %-le SKPst, peamiselt seetõttu, et 2020. ja 2021. aastal vastu võetud ajutisi toetusmeetmeid ei jätkata ning majandus taastub. Valitsemissektori võla suhtarv suureneb kavakohaselt 2022. aastal 48,2 %-le SKPst. Need prognoosid on kooskõlas komisjoni talituste 2021. aasta kevadprognoosiga.

               Komisjoni prognoosi kohaselt on eespool määratletud üldise eelarvepoliitika mõju (k.a mõju, mida 2022. aastal avaldavad kogunõudlusele nii riiklikust kui ka ELi eelarvest – eelkõige taaste- ja vastupidavusrahastust – rahastatavad investeeringud) hinnanguliselt 0,2 % SKPst
                  10
               . Taaste- ja vastupidavusrahastust antavate toetuste ja muude ELi vahenditega rahastatavate kulude positiivne panus peaks suurenema 0,5 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavatel investeeringutel peaks olema pärssiv panus 0,3 protsendipunkti SKPst
                  11
               . Riiklikult rahastatavatel esmastel jooksvatel kuludel (millest on maha arvatud kaalutlusõigusel põhinevad tulumeetmed) peaks olema neutraalne panus.

               (14)Liikmesriikide eelarvemeetmete kvaliteet näib olevat eriti oluline. Eelarve- ja struktuurireformid, mille eesmärk on parandada riiklike eelarvete struktuuri, võivad toetada potentsiaalset majanduskasvu, tekitada väga vajalikku eelarvepoliitilist manööverdamisruumi ja aidata tagada pikemas perspektiivis riigi rahanduse kestlikkust, muu hulgas kliimamuutusi ja terviseprobleeme silmas pidades. Tulude poolel on COVID-19 kriis suurendanud selliste reformide tähtsust, mille eesmärk on saavutada tõhusamad ja õiglasemad avaliku sektori tulusüsteemid. Kulude poolel on seetõttu aga veelgi olulisem suurendada kestlike ja majanduskasvu soodustavate investeeringute taset ja kvaliteeti, mis on kooskõlas kasvupotentsiaali, majandusliku ja sotsiaalse vastupidavuse edendamise ning rohe- ja digipöörde eesmärkidega. Taaste- ja vastupidavuskavad võimaldavad parandada riiklike eelarvete struktuuri.

               (15)Programmi keskpika perioodi eelarvekavade kohaselt väheneb valitsemissektori eelarvepuudujääk 2023. aasta 5,4 %-lt SKPst 2024. aastal 5,2 %-le SKPst. Valitsemissektori eelarvepuudujääk ei naase kavakohaselt programmiperioodi jooksul tasemele alla 3 % SKPst.

               Programmi kohaselt on üldise eelarvepoliitika mõju (k.a mõju, mida avaldavad kogunõudlusele nii riiklikust kui ka ELi eelarvest – eelkõige taaste- ja vastupidavusrahastust – rahastatavad investeeringud) 2023. ja 2024. aastal hinnanguliselt keskmiselt +1.2 % SKPst. Taaste- ja vastupidavusrahastust antavate toetuste ja muude ELi vahenditega rahastatavate kulude positiivne panus peaks vähenema 0,3 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavatel investeeringutel peaks olema pärssiv panus 0,1 protsendipunkti SKPst
                  12
               . Riiklikult rahastatavatel esmastel jooksvatel kuludel (millest on maha arvatud kaalutlusõigusel põhinevad tulumeetmed) peaks olema pärssiv panus 0,8 protsendipunkti SKPst.

               Praegune hinnanguline kümne aasta keskmine nominaalne potentsiaalne majanduskasv on 4¼ %
                  13
               . See hinnang ei hõlma aga taaste- ja vastupidavuskavaga ette nähtud reformide mõju, mis võivad hoogustada Tšehhi potentsiaalset majanduskasvu.

               (16)Valitsemissektori võla suhtarv peaks lähenemisprogrammi kohaselt langema 2023. aasta 51,5 %-lt SKPst 2024. aastal 54,6 %-le SKPst. Viimase võla kestlikkuse analüüsi kohaselt ohustavad keskpikas perspektiivis Tšehhit keskmised riigi rahanduse kestlikkusega seotud riskid
                  14
               .

               (17)Kuna ebakindlus on endiselt väga suur, peaksid eelarvepoliitika suunised jääma valdavalt kvalitatiivseks. Täpsemaid kvantitatiivseid suuniseid perioodi hilisemateks aastateks tuleks anda 2022. aastal, juhul kui ebakindlus on selleks ajaks piisavalt vähenenud.

               Nõukogu on hinnanud 2021. aasta lähenemisprogrammi ja järelmeetmeid, mida Tšehhi on võtnud seoses nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega,

               SOOVITAB TŠEHHIL TEHA JÄRGMIST.

               1.Säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas taaste ja vastupidavusrahastust saadav impulss, ning säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud.

               2.Kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada keskpikas perspektiivis usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada keskpikas perspektiivis riigi rahanduse kestlikkus. Samal ajal edendada investeeringuid, et suurendada kasvupotentsiaali.

               3.Pöörata nii eelarve tulude kui ka kulude poolel erilist tähelepanu riigi rahanduse struktuurile ja eelarvemeetmete kvaliteedile, et tagada majanduse kestlik ja kaasav taastumine. Seada prioriteediks kestlikud ja majanduskasvu soodustavad investeeringud, eelkõige toetades rohe- ja digipööret. Seada esikohale eelarve- ja struktuurireformid, mis aitavad rahastada avaliku poliitika prioriteete ja aitavad kaasa riigi rahanduse pikaajalisele kestlikkusele, sealhulgas tugevdades kõigi inimeste seisukohast tervishoiu- ja sotsiaalkaitsesüsteemide katvust, piisavust ja kestlikkust.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)

                        Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud klausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majanduslanguse ajal.

                     (3)

                        Komisjoni teatis nõukogule stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta, Brüssel, 20.3.2020 (COM(2020) 123 final).

                     (4)

                        Komisjoni teatis „2021. aasta kestliku majanduskasvu strateegia“, Brüssel, 17.9.2020 (COM(2020) 575 final).

                     (5)

                        Nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitus, milles käsitletakse Tšehhi riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Tšehhi 2020. aasta lähenemisprogrammi kohta (ELT C 282, 26.8.2020, lk 15).

                     (6)

                     ELT
                      L57, 18.2.2021, lk 17.

                     (7)

                        Komisjoni teatis nõukogule „Üks aasta pärast COVID-19 puhangu algust: eelarvepoliitika meetmed, Brüssel, 3.3.2021 (COM(2021) 105 final).

                     (8)

                        Komisjoni teatis majanduspoliitika koordineerimise kohta 2021. aastal: COVID-19 kriisi ületamine ning majanduse taastumise ja moderniseerimise toetamine, Brüssel, 2.6.2021 (COM(2021)500 final).

                     (9)

                        Eelkõige ei võimalda kulude kasvu eesmärgi raames kasutatud nelja aasta investeeringute tasandamine nõuetekohaselt hinnata riigi rahastatud investeeringutest tulenevat eelarvetoetust majanduse taastumiseks.

                     (10)

                        Miinusmärgiga näitaja viitab sellele, et esmaste kulude kasv on suurem kui keskpika perioodi majanduskasv; see osutab ekspansiivsele eelarvepoliitikale.

                     (11)

                        Muudel riiklikult rahastatavatel kapitalikuludel peaks olema neutraalne panus.

                     (12)

                        Muudel riiklikult rahastatavatel kapitalikuludel peaks olema neutraalne panus.

                     (13)

                        Komisjoni hinnang ühiselt kokkulepitud metoodika alusel.

                     (14)

                        Vt komisjoni talituste töödokument – statistiline lisa, milles on esitatud 2021. aasta stabiilsus- ja lähenemisprogrammide hindamiseks vajalikud taustandmed.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,2.6.2021
            COM(2021) 504 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles esitatakse nõukogu arvamus Taani 2021. aasta lähenemisprogrammi kohta
            {SWD(2021) 501 final}

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles esitatakse nõukogu arvamus Taani 2021. aasta lähenemisprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 9 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

               olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega

               ning arvestades järgmist:

               (1)20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli
                  2
                aktiveerimise kohta
                  3
               . Komisjon esitas teatises oma seisukoha, et üldise vabastusklausli aktiveerimise tingimused on täidetud, sest COVID-19 puhang põhjustab eeldavalt tõsise majanduslanguse. Liikmesriikide rahandusministrid nõustusid 23. märtsil 2020 komisjoni hinnanguga. Üldine vabastusklausel on võimaldanud liikmesriikidele eelarve paindlikkust kriisi lahendamiseks. See on hõlbustanud eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majanduslanguse ajal. Selle aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda liikmesriigi keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse kestlikkust keskpikas perspektiivis. 17. septembril 2020 teatas komisjon oma kestliku majanduskasvu strateegias, et üldise vabastusklausli kohaldamist jätkatakse ka 2021. aastal
                  4
               .

               (2)20. juulil 2020 soovitas nõukogu Taanil
                  5
                võtta kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida pandeemiale ning toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitati Taanil järgida juhul, kui majandustingimused võimaldavad, eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada keskpikas perspektiivis usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada võla kestlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid.

               (3)Taasterahastu „NextGenerationEU“, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastu abil tagatakse kestlik, kaasav ja õiglane taastumine. Määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu,
                  6
                jõustus 19. veebruaril 2021. Sellest rahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb ELi rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda, teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, samuti tugevdab see majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. See aga aitab saavutada lähiajal riigi rahanduses taas soodsama seisundi ning tugevdada keskmises ja pikas perspektiivis kestlikku riigi rahandust, majanduskasvu ja töökohtade loomist.

               (4)3. märtsil 2021 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse täiendavad poliitikasuunised eesmärgiga aidata koordineerida eelarvepoliitikat ning valmistada ette liikmesriikide stabiilsus- ja lähenemisprogramme
                  7
               . Üldine eelarvepoliitika peaks liikmesriikide eelarveid ning taaste- ja vastupidavusrahastut arvesse võttes jääma 2021. ja 2022. aastal toetavaks. Pidades aga silmas majandustegevuse eeldatavat järkjärgulist normaliseerumist 2021. aasta teisel poolel, peaks liikmesriikide eelarvepoliitika muutuma 2022. aastal diferentseeritumaks. Liikmesriikide eelarvepoliitikas tuleks arvesse võtta taastumise seisu, riigi rahanduse kestlikkust ning vajadust vähendada majanduslikke, sotsiaalseid ja territoriaalseid erinevusi. Arvestades vajadust toetada ELis kestlikku taastumist, peaksid väikeste kestlikkusriskidega liikmesriigid koostama eelarve nii, et 2022. aastal säiliks toetav eelarvepoliitika, võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu mõju. Kõrge võlatasemega liikmesriigid peaksid järgima konservatiivset eelarvepoliitikat, säilitades samal ajal riiklikult rahastatavad investeeringud ning kasutades taaste- ja vastupidavusrahastust antavaid toetusi täiendavate kvaliteetsete investeerimisprojektide ja struktuurireformide rahastamiseks. 2022. aasta järgsel perioodil tuleks eelarvepoliitikas võtta jätkuvalt arvesse taastumise tugevust, majandusliku ebakindluse taset ja riigi rahanduse kestlikkusega seotud kaalutlusi. Kui eelarvepoliitika suunatakse ümber keskpikas perspektiivis usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, muu hulgas sobival ajal toetusmeetmete järkjärgulise kaotamise kaudu, aitab see tagada keskpikal perioodil riigi rahanduse kestlikkuse.

               (5)3. märtsi 2021. aasta teatises oli komisjoni seisukoht, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, mille peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks on ELi või euroala majandusaktiivsuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Oma 2021. aasta kevadprognoosile tuginedes järeldas komisjon 2. juunil, et tingimused üldise vabastusklausli kohaldamise jätkamiseks 2022. aastal ja kohaldamise lõpetamiseks 2023. aastal on täidetud. Ka pärast üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamist võetakse arvesse iga riigi olukorda
                  8
               .

               (6)Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artikliga 8 esitas Taani 29. aprillil 2021 oma 2021. aasta lähenemisprogrammi.

               (7)Eurostati kinnitatud andmete põhjal oli Taani valitsemissektori eelarvepuudujääk 2020. aastal 1,1 % SKPst ning valitsemissektori võlg suurenes 42,2 %ni SKPst. Esmase eelarvepositsiooni aastamuutus oli 5,1 % SKPst, võttes arvesse ka kaalutlusõiguse alusel majanduse toetamiseks võetud eelarvemeetmeid mahus 2,8 % SKPst ja automaatsete stabilisaatorite toimimist. Lisaks andis Taani ettevõtetele ja kodumajapidamistele likviidsustoetust (nt garantiid ja maksude tasumise edasilükkamine, millel ei ole otsest ja kohest mõju eelarvele), mille hinnanguline maht on 28,4 % SKPst.

               2. juunil 2021 esitas komisjon ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Selles aruandes käsitletakse Taani eelarveseisundit, kuna tema valitsemissektori eelarvepuudujääk ületab kavakohaselt 2021. aastal aluslepingus sätestatud kontrollväärtust ehk 3 % SKPst. Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägikriteerium oli täidetud.

               (8)Eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on ettevaatlik 2021. aasta puhul ja realistlik 2022. aasta puhul. 2021. aasta lähenemisprogrammis prognoositakse 2021. aastal SKP reaalkasvuks 2,1 % ja 2022. aastal 3,8 %. Võrdluseks prognoositakse 2021. aasta lähenemisprogrammis 2021. aastal SKP reaalkasvuks 2,9 % ja 2022. aastal 3,5 %. Peamised erinevused on seotud eeldustega, mis käsitlevad COVID-19 pandeemia arengut ja sellega seotud piiranguid 2021. aastal.

               (9)Valitsuse 2021. aasta lähenemisprogrammi kohaselt suureneb valitsemissektori eelarvepuudujääk 2020. aasta -1,1 %-lt SKPst 2021. aastal -3,3 %-le SKPst, aga võla suhtarv langeb 2021. aastal 40,7 %-le SKPst. Programmi kohaselt on esmase eelarvepositsiooni muutus 2021. aastal võrreldes kriisieelse tasemega (2019) -3,2 % SKPst, mis kajastab kaalutlusõiguse alusel majanduse toetamiseks võetud eelarvemeetmeid mahus 1,2 % SKPst ja automaatsete stabilisaatorite toimimist. Komisjoni 2021. aasta kevadprognoosi kohaselt väheneb eelarvepuudujääk 2021. aastal, mis kajastab tugevamat makromajanduslikku stsenaariumi ja pensionisäästude tootlikkuse maksust saadava tulu optimistlikumat prognoosi.

               (10)Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja sellega seotud majanduslangusele on Taani võtnud vastu eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti tugevalt mõjutatud inimestele ja sektoritele. Sellised jõulised poliitikameetmed on aidanud leevendada SKP vähenemist ja see on omakorda aidanud piirata valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla suurenemist. Eelarvemeetmed peaksid aitama maksimaalselt kaasa majanduse taastumisele, mõjutamata tulevasi eelarvesuundumusi. Seepärast tuleks toetusmeetmete puhul vältida riigi rahandusele püsiva koormuse tekitamist. Kui liikmesriigid võtavad alalisi meetmeid, peaksid nad neid nõuetekohaselt rahastama, et tagada keskpikas perspektiivis eelarveneutraalsus. Need Taani 2020. ja 2021. aasta meetmed on kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. Eelarvemeetmed, mille valitsus 2020. ja 2021. aastal kaalutlusõiguse alusel vastu võttis, on ajutised või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega.

               (11)2021. aasta lähenemisprogrammis eeldatakse, et investeeringuid ja reforme rahastatakse taaste- ja vastupidavusrahastust saadavate toetustega, mis ulatuvad 2021. aastal 0,2 %ni, 2022. aastal 0,2 %ni, 2023. aastal 0,1 %ni, 2024. aastal 0,1 %ni ja 2025. aastal 0,03 %ni SKPst. Komisjoni kevadprognoosis on neid toetusi eelarveprognoosides arvesse võetud.

               (12)Määruses (EÜ) nr 1466/97 sätestatud kindlaks määratud eelarvekohanduse näitajaid tuleb vaadelda praeguses kontekstis. Esiteks on SKP lõhe hinnangud märkimisväärselt ebakindlad. Teiseks tuleb olla valmis eelarvepoliitikat kiiresti kohandama vastavalt pandeemia arengule, suunates selle terviseohtude vähenedes erakorraliselt abilt sihipärasematele meetmetele. Kolmandaks iseloomustavad praegust olukorda märkimisväärsed majandustegevust toetavad poliitikameetmed. Võttes arvesse ELi eelarvest (näiteks taaste- ja vastupidavusrahastust) tehtavaid suuri ülekandeid, ei kajasta kindlaks määratud näitajad täielikku impulssi, mille majandus eelarvepoliitikast saab. Sellest lähtuvalt ei näi struktuurne eelarvepositsioon olevat praeguses olukorras sobiv näitaja. Kulude kasvu eesmärki tuleb aga kohandada
                  9
                ja täiendada lisateabega, et täielikult kajastada eelarvepoliitika suundumust.

               Esiteks, nii nagu 2021. aasta eelarvekavade hindamisel kasutatud lähenemisviisi puhul, on erakorralised meetmed kulude koondnäitajast välja jäetud. Kõnealused kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed toetavad tervishoiusüsteeme ning kompenseerivad töötajatele ja ettevõtetele liikumispiirangute ja tarneahela häirete tõttu saamata jäänud tulu; nende meetmete kaotamine avaliku sektori asutuste poolt sõltub rahvatervise ja majandusolukorra normaliseerumisest.

               Teiseks, selleks et praegusel ajal hinnata üldist eelarvepoliitikat, peaks asjakohane kulude koondnäitaja hõlmama ELi eelarvest (näiteks taaste- ja vastupidavusrahastust) tehtavaid suuri ülekandeid.

               Sellest tulenevalt mõõdetakse eelarvepoliitikat esmaste kulude – k.a taaste- ja vastupidavusrahastust antavate toetuste ja muude ELi vahenditega rahastatavad kulud – muutusega (v.a kaalutlusõiguse alusel võetavad tulumeetmed ja kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed).

               Üldisest eelarvepoliitikast kaugemale vaadates on analüüsi eesmärk hinnata seda, kas riiklik eelarvepoliitika on konservatiivne ja eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist, mis on kooskõlas rohe- ja digipöördega. Sel põhjusel pööratakse erilist tähelepanu riiklikult rahastatavate jooksvate esmaste kulude ja investeeringute arengule.

               (13)Taani 2021. aasta lähenemisprogrammi kohaselt väheneb tema valitsemissektori eelarvepuudujääk 2022. aastal 0,9 %-le SKPst, peamiselt seetõttu, et 2020. ja 2021. aastal vastu võetud ajutisi toetusmeetmeid ei jätkata. Valitsemissektori võla suhtarv suureneb kavakohaselt 2022. aastal 41,3 %-le SKPst. Need prognoosid on kooskõlas komisjoni talituste 2021. aasta kevadprognoosiga.

               Komisjoni prognoosi kohaselt on eespool määratletud üldise eelarvepoliitika mõju (k.a mõju, mida 2022. aastal avaldavad kogunõudlusele nii riiklikust kui ka ELi eelarvest – eelkõige taaste- ja vastupidavusrahastust – rahastatavad investeeringud) hinnanguliselt +1.6 % SKPst
                  10
               . Taaste- ja vastupidavusrahastust antavate toetuste ja muude ELi vahenditega rahastatavate kulude positiivne panus peaks jääma muutumatuks. Riiklikult rahastatavatel investeeringutel peaks olema neutraalne panus
                  11
               . Riiklikult rahastatavatel esmastel jooksvatel kuludel (millest on maha arvatud kaalutlusõigusel põhinevad tulumeetmed) peaks olema pärssiv panus 1,0 protsendipunkti SKPst.

               (14)Liikmesriikide eelarvemeetmete kvaliteet näib olevat eriti oluline. Eelarve- ja struktuurireformid, mille eesmärk on parandada riiklike eelarvete struktuuri, võivad toetada potentsiaalset majanduskasvu, tekitada väga vajalikku eelarvepoliitilist manööverdamisruumi ja aidata tagada pikemas perspektiivis riigi rahanduse kestlikkust, muu hulgas kliimamuutusi ja terviseprobleeme silmas pidades. Tulude poolel on COVID-19 kriis suurendanud selliste reformide tähtsust, mille eesmärk on saavutada tõhusamad ja õiglasemad avaliku sektori tulusüsteemid. Kulude poolel on seetõttu aga veelgi olulisem suurendada kestlike ja majanduskasvu soodustavate investeeringute taset ja kvaliteeti, mis on kooskõlas kasvupotentsiaali, majandusliku ja sotsiaalse vastupidavuse edendamise ning rohe- ja digipöörde eesmärkidega. Taaste- ja vastupidavuskavad võimaldavad parandada riiklike eelarvete struktuuri.

               (15)Programmi keskpika perioodi eelarvekavade kohaselt väheneb valitsemissektori eelarvepuudujääk 2023. aasta 0,7 %-lt SKPst 2024. aastal 0,6 %-le SKPst ja jõuab 2025. aastal tasakaalu.

               Programmi kohaselt on üldise eelarvepoliitika mõju (k.a mõju, mida avaldavad kogunõudlusele nii riiklikust kui ka ELi eelarvest – eelkõige taaste- ja vastupidavusrahastust – rahastatavad investeeringud) 2023. ja 2024. aastal hinnanguliselt keskmiselt 0.2 % SKPst. Taaste- ja vastupidavusrahastust antavate toetuste ja muude ELi vahenditega rahastatavate kulude positiivne panus peaks vähenema 0,1 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavatel investeeringutel peaks olema pärssiv panus 0,1 protsendipunkti SKPst
                  12
               . Riiklikult rahastatavatel esmastel jooksvatel kuludel (millest on maha arvatud kaalutlusõigusel põhinevad tulumeetmed) peaks olema neutraalne panus.

               Praegune hinnanguline kümne aasta keskmine nominaalne potentsiaalne majanduskasv on 3½ %
                  13
               . See hinnang ei hõlma aga taaste- ja vastupidavuskavaga ette nähtud reformide mõju, mis võivad hoogustada Taani potentsiaalset majanduskasvu.

               (16)Valitsemissektori võla suhtarv peaks langema 2023. aasta 41,6 %-lt SKPst 2024. aastal 41,3 %-le SKPst. Viimase võla kestlikkuse analüüsi kohaselt ohustavad keskpikas perspektiivis Taanit väiksed riigi rahanduse kestlikkusega seotud riskid
                  14
               .

               (17)Kuna ebakindlus on endiselt väga suur, peaksid eelarvepoliitika suunised jääma valdavalt kvalitatiivseks. Täpsemaid kvantitatiivseid suuniseid perioodi hilisemateks aastateks tuleks anda 2022. aastal, juhul kui ebakindlus on selleks ajaks piisavalt vähenenud.

               Nõukogu on hinnanud 2021. aasta lähenemisprogrammi ja järelmeetmeid, mida Taani on võtnud seoses nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega,

               SOOVITAB TAANIL TEHA JÄRGMIST.

               1.Säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastust saadav impulss, ning säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud.

               2.Kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada keskpikas perspektiivis usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada keskpikas perspektiivis riigi rahanduse kestlikkus. Samal ajal edendada investeeringuid, et suurendada kasvupotentsiaali.

               3.Pöörata nii eelarve tulude kui ka kulude poolel erilist tähelepanu riigi rahanduse struktuurile ja eelarvemeetmete kvaliteedile, et tagada majanduse kestlik ja kaasav taastumine. Seada prioriteediks kestlikud ja majanduskasvu soodustavad investeeringud, eelkõige toetades rohe- ja digipööret. Seada esikohale eelarve- ja struktuurireformid, mis aitavad rahastada avaliku poliitika prioriteete ja aitavad kaasa riigi rahanduse pikaajalisele kestlikkusele, sealhulgas tugevdades kõigi inimeste seisukohast tervishoiu- ja sotsiaalkaitsesüsteemide katvust, piisavust ja kestlikkust.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)

                        Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud klausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majanduslanguse ajal.

                     (3)

                        Komisjoni teatis nõukogule stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta, Brüssel, 20.3.2020 (COM(2020) 123 final).

                     (4)

                        Komisjoni teatis „2021. aasta kestliku majanduskasvu strateegia“, Brüssel, 17.9.2020 (COM(2020) 575 final).

                     (5)

                        Nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitus, milles käsitletakse Taani riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Taani 2020. aasta lähenemisprogrammi kohta (ELT C 282, 26.8.2020, lk 22).

                     (6)

                     ELT
                      L57, 18.2.2021, lk 17.

                     (7)

                        Komisjoni teatis nõukogule „Üks aasta pärast COVID-19 puhangu algust: eelarvepoliitika meetmed“, Brüssel, 3.3.2021 (COM(2021) 105 final).

                     (8)

                        Komisjoni teatis majanduspoliitika koordineerimise kohta 2021. aastal: COVID-19 kriisi ületamine ning majanduse taastumise ja moderniseerimise toetamine, Brüssel, 2.6.2021 (COM(2021)500 final).

                     (9)

                        Eelkõige ei võimalda kulude kasvu eesmärgi raames kasutatud nelja aasta investeeringute tasandamine nõuetekohaselt hinnata riiklikult rahastatud investeeringutest tulenevat eelarvetoetust majanduse taastumiseks.

                     (10)

                        Miinusmärgiga näitaja viitab sellele, et esmaste kulude kasv on suurem kui keskpika perioodi majanduskasv; see osutab ekspansiivsele eelarvepoliitikale.

                     (11)

                        Muudel riiklikult rahastatavatel kapitalikuludel peaks olema pärssiv panus 0,6 protsendipunkti SKPst.

                     (12)

                        Muudel riiklikult rahastatavatel kapitalikuludel peaks olema neutraalne panus.

                     (13)

                        Komisjoni hinnang ühiselt kokkulepitud metoodika alusel.

                     (14)

                        Vt komisjoni talituste töödokument – statistiline lisa, milles on esitatud 2021. aasta stabiilsus- ja lähenemisprogrammide hindamiseks vajalikud taustandmed.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,16.3.2021
            COM(2021) 119 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega antakse luba alustada läbirääkimisi 2010. aasta rahvusvahelise kakaolepingu muutmiseks

               SELETUSKIRI

               Käesolevas soovituses käsitletakse otsust, millega antakse komisjonile luba pidada liidu nimel selliseid läbirääkimisi rahvusvahelise kakaolepingu (edaspidi „leping“)
                  1
                osalise läbivaatamise üle, mida rahvusvaheline kakaonõukogu (edaspidi „kakaonõukogu“) otsustas ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi (UNCTAD) juhtimisel alustada.

               1.ETTEPANEKU TAUST

               2010. aastal sõlmitud rahvusvahelise kakaolepingu läbivaatamine

                  Euroopa Liit on lepingu
                     2
                   osaline.

                  Lepingu eesmärk on tagada tõhustatud rahvusvaheline koostöö üleilmsetes kakao- ja sellega seotud küsimustes, luua foorum valitsustevaheliste kakaoalaste ja ülemaailmse kakaomajanduse parandamist käsitlevate konsultatsioonide pidamiseks, hõlbustada kaubandust üleilmset kakaoturgu käsitleva teabe kogumise ja vahetamise abil ning soodustada suurenenud nõudlust kakao järele.

                  Leping jõustus ajutiselt 1. oktoobril 2012 kümneks aastaks kehtivusega kuni 30. septembrini 2022.

                  Lepingu artikli 7 kohaselt on kakaonõukogu kõigi lepingu rakendamiseks vajalike ülesannete täitmise eest vastutav organ. Lepingu artiklis 12 on sätestatud, et kõik kakaonõukogu otsused tehakse konsensuse alusel, kui lepingus ei ole ette nähtud teisiti. Kui konsensust ei saavutata, tehakse otsused kvalifitseeritud häälteenamusega.

                  Lepingu artikli 10 kohaselt on rahvusvahelise kakaoorganisatsiooni (edaspidi „organisatsioon“) liikmetel kokku 2000 häält. Igal organisatsiooni liikmel on konkreetne arv hääli, mida igal aastal kohandatakse vastavalt lepingus eelnevalt kindlaks määratud kriteeriumidele. Leping ja eelkõige liikmetevaheline häälte jaotus määravad samuti kindlaks liikmete panuse. Praegu on organisatsiooni eelarve suurim rahastaja Euroopa Liit.

                  Kakaonõukogu algatas läbirääkimised, et teha otsus lepingu kehtivuse võimaliku pikendamise kohta enne praeguse tähtaja lõppu. Need läbirääkimised on õige võimalus vaadata leping osaliselt läbi, keskendudes ajakohastamisele ja lihtsustamisele.

                  Komisjoni juhised muudatuste soovitamiseks on sätestatud lisas.

                  Lepingu reformimine, et viia see kooskõlla muudes rahvusvahelistes põhitarbeainete nõukogudes ELi poolt toetatud tegevusega ning pärast 2010. aastat ülemaailmsel kakaoturul toimunud muutustega, on selgelt liidu huvides. Seda on korrapäraselt kirjeldatud viimastel kakaonõukogu istungitel aastatel 2019–2020, millel osalesid ka ELi liikmesriigid.

                  Lepingu artikli 1 kohast lepingu üldeesmärki ei ole kavas muuta.

                  Läbivaadatud lepingus pakutakse välja kaks järgmist peamist muudatust.

               ·Veenduda, et liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed kestliku kakaomajanduse saavutamiseks, võttes arvesse kestliku arengu põhimõtteid, mis on muu hulgas sätestatud 2015. aastal New Yorgis vastu võetud ÜRO kestliku arengu tegevuskavas aastani 2030.

               ·Leppida kokku, et läbivaadatud leping jääb kehtima seni, kuni kakaonõukogu selle kehtetuks tunnistab.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               Õiguslik alus

                  Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikes 3 on sätestatud võimalus anda luba alustada läbirääkimisi ning nimetada sõltuvalt kavandatava lepingu teemast liidu läbirääkija või läbirääkimisrühma juht. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikes 4 on sätestatud, et nõukogu võib anda läbirääkijale juhiseid ning moodustada erikomitee, kellega tuleb läbirääkimiste pidamisel konsulteerida.

               Kohaldamine käesoleval juhtumil

                  Kavandatud läbirääkimisjuhised peaksid andma läbirääkijale liidu nimel vahendid, et saavutada punktis 1 esitatud üldeesmärgid. Need on loetletud lisas.

                  Soovituses esitatud otsuse menetlusõiguslik alus on seega Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõiked 3 ja 4.

               Kokkuvõte

                  Soovituses esitatud otsuse õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõiked 3 ja 4.

               Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

                  Liit on lepinguosaline, keda kakaonõukogus esindab Euroopa Komisjon. Liikmesriigid eraldi ei ole lepinguosalised. Liidu nimel läbirääkimiste pidamine lepingu osalise läbivaatamise üle kuulub liidu ainupädevusse.

               Proportsionaalsus

                  Lepingu läbivaatamine selle täiustamiseks ja ajakohastamiseks on liidu huvides. Praegu on ELi osalemine organisatsioonis kasulik nii liidule kui ka organisatsiooni muudele liikmesriikidele. Lepingu ajakohastamine suurendab eeldatavasti huvi organisatsiooni vastu ja võib tuua sellele uusi liikmeid ning suurendada selle tegevuse mõju.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Euroopa Liit on lepinguosaline ning alates 2010. aastast on ELi kakaosektor ja enamik ELi liikmesriike lepinguosaliseks olemist üldiselt toetanud. Konsultatsioonide alustamist sidusrühmadega ei peeta vajalikuks, sest eesmärk on säilitada ELi liikmesus organisatsioonis, samas on edaspidi kavas lähtuda eeskirjadest, mis vastavad nende muude rahvusvaheliste põhitarbeainete organisatsioonide eeskirjadele, kuhu EL kuulub.

               Mõjuhinnang

                  Täiemahuline mõjuhinnang ei ole vajalik, kuna meetmel ei ole tõenäoliselt märkimisväärset majanduslikku, sotsiaalset ega keskkonnamõju. Lepingu eduka muutmise tulemuseks oleks selle reformitud haldamine, mis on lepingu ajakohastamise oluline lähtepunkt ja selle tulemusena peaksid organisatsiooni liikmed organisatsiooni tegevuses aktiivsemalt osalema.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Läbirääkimiste alustamine ei avalda mõju eelarvele.

               Soovitus:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega antakse luba alustada läbirääkimisi 2010. aasta rahvusvahelise kakaolepingu muutmiseks

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle

               artikli 218 lõikeid 3 ja 4,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

               ning arvestades järgmist:

               (1)Liit on 2010. aastal sõlmitud rahvusvahelise kakaolepingu (edaspidi „leping“)
                  3
                osaline ja rahvusvahelise kakaoorganisatsiooni (edaspidi „organisatsioon“)
                  4
                liige.

               (2)Vastavalt lepingu artiklile 7 täidab rahvusvaheline kakaonõukogu (edaspidi „kakaonõukogu“) kõiki lepingu rakendamiseks vajalikke ülesandeid või korraldab nende täitmist. Lepingu artikli 12 kohaselt tehakse üldjuhul kõik kakaonõukogu otsused konsensuse alusel. Kui konsensust ei saavutata, tehakse otsused kvalifitseeritud häälteenamusega.

               (3)Lepingu artikli 10 kohaselt on organisatsiooni liikmetel kakaonõukogus kokku 2000 häält. Igal liikmel on konkreetne arv hääli, mida igal aastal kohandatakse vastavalt lepingu artiklis 10 sätestatud kriteeriumidele.

               (4)Võttes arvesse kakaosektori tähtsust paljude liikmesriikide ja Euroopa kakaosektori majanduse jaoks, on liidu huvides osaleda rahvusvahelises kakaolepingus.

               (5)Nii tootvate kui ka eksportivate organisatsiooni liikmesriikide osalistest koosnev tehniline töörühm tegi märkimisväärses koguses tööd, et esitada lepingu konkreetsed muudatusettepanekud. Kõiki liikmeid kutsuti esitama soovitusi selle tehnilise analüüsi algatamiseks. EL tegi oma osa sellest tehnilisest tööst. Kakaonõukogu peab algatama lepingu osalise läbivaatamise läbirääkimised piisava ajavaruga enne lepingu kehtivustähtaja lõppu ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi (UNCTAD) juhtimisel. Lepingu läbivaatamisele kuuluvate mis tahes valdkondade üle tuleb pidada ametlikke läbirääkimisi. Need läbirääkimised peavad lõppema hiljemalt 30. septembriks 2022, mis on lepingu praegune kehtivustähtpäev.

               (6)Kõik nendel läbirääkimistel kokku lepitud muudatused tuleks vastu võtta lepingu artiklis 63 sätestatud korras. Kõnealuse artikli kohaselt võib kakaonõukogu konsensuse alusel või kvalifitseeritud häälteenamusega soovitada lepinguosalistele lepingu muutmist. Muudatus jõustub kooskõlas lepingu artikli 63 lõikega 1, mille kohaselt peab teatav protsent lepinguosalistest esitama heakskiitmisteate. Liit kui lepingu artikli 4 kohane organisatsiooni liige ja lepinguosaline peaks saama osaleda nendes läbirääkimistes lepingu institutsioonilise raamistiku muutmise üle.

               (7)Seetõttu on kohane, et komisjonil oleks luba osaleda osalise läbivaatamise läbirääkimistes,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Komisjonile antakse luba pidada liidu nimel läbirääkimisi 2010. aasta rahvusvahelise kakaolepingu muutmiseks.

               Artikkel 2

               Läbirääkimisjuhised on esitatud lisas.

               Artikkel 3

               Läbirääkimisi peetakse, konsulteerides põhitarbeainete töörühmaga.

               Artikkel 4

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ÜRO lepingud,
                  kd 2871
                  , lk 3

                     (2)

                        Nõukogu 17. mai 2011. aasta otsus 2010. aasta rahvusvahelise kakaolepingu Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta (ELT L 259, 4.10.2011, lk 7).

                     (3)

                        Nõukogu 17. mai 2011. aasta otsus 2010. aasta rahvusvahelise kakaolepingu Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta (ELT L 259, 4.10.2011, lk 7).

                     (4)

                        Asutatud 1972. aasta kakaolepinguga: ÜRO lepingud, kd 882, lk 67.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,16.3.2021
            COM(2021) 119 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Soovitus: Nõukogu otsus,
            millega antakse luba alustada läbirääkimisi 2010. aasta rahvusvahelise kakaolepingu muutmiseks

               LISA

               1.Üldised läbirääkimisjuhised

               Muudatusettepanekud

               Rahvusvahelise kakaolepingu (edaspidi „2010. aasta leping“) muudatussoovitused, mille koostas rahvusvahelise kakaolepingu läbivaatamise töörühm 2019. ja 2020. aastal, on teretulnud, kuna need vastavad eesmärkidele, mille EL pakkus välja rahvusvahelistes põhitarbeainete organisatsioonides.

               Läbirääkimisjuhised

               Muudatusettepanekute puhul kehtivad järgmised läbirääkimisjuhised.

               (1)Lepingu artikli 1 kohast lepingu üldeesmärki ei tohiks muuta.

               (2)Leping tuleks sõnastada kooskõlas üldiste kestlikkuspõhimõtetega, et saavutada kestlik kakaomajandus. See hõlmab järgmist:

               ·tuleks võtta arvesse kestliku arengu põhimõtteid, mis on muu hulgas sätestatud 2015. aastal New Yorgis vastu võetud ÜRO kestliku arengu tegevuskavas aastani 2030;

               ·tuleks võtta arvesse Pariisi kliimakokkulepet ja selle osaliste riiklikult kindlaksmääratud panuseid;

               ·tuleks seada eesmärgiks tagada, et kakaotootmine on majanduslikult kestlik, tagades kakaotootjatele korraliku sissetuleku ja inimväärse elu;

               ·tuleks seada eesmärgiks tagada, et kakaotootmine on keskkonnahoidlik, vältides raadamist ja loodusvarade kahjustamist või peatades need;

               ·tuleks seada eesmärgiks, et kakaotootmine on sotsiaalselt kestlik, tagades inimõiguste austamise, ning teha edusamme lapstööjõu kasutamise kaotamiseks;

               ·kogu ülejäänud väärtusahelas tuleks järgida kestliku arengu põhimõtteid.

               (3)Leping jääb kehtima, kuni liikmed selle kehtetuks tunnistavad.

               Üksikasjalikud läbirääkimisjuhised

               Preambul: seda võib olla vaja muuta

               Preambulis võiks lisaks „korralikule sissetulekule“ osutada ka „äraelamist võimaldavale sissetulekule“.

               Artikli 1 punkt j: seda võib olla vaja muuta

               „Piisava sissetuleku“ asemel võiks osutada „korralikule sissetulekule“, et tagada tekstis järjepidevus artikli 2 punktis 21 esitatud „korraliku sissetuleku“ mõistega.

               Artikli 16 lõige 3: tuleks kustutada

               „Tegevdirektori ametikoht roteerub eksportiva liikmesriigi ja importiva liikmesriigi kandidaatide vahel.“

               Artikkel 36: seda võib olla vaja muuta

               „Eeldatava ebakõla puhul võib nõukogu teha soovitusi selle kohta, kuidas maandada tasakaalustamatuse negatiivset mõju esmatootjatele. Need meetmed ei tohi siiski kahjustada konkurentsi.“

               Artikkel 42: seda võib olla vaja muuta

               Kohustus parandada elatustaset ja töötingimusi on teretulnud. Võiks lisada konkreetsema kohustuse võidelda lapstööjõu kasutamise vastu.

               Artikkel 43: seda võib olla vaja muuta

               Võiks lisada konkreetsema kohustuse võidelda raadamise, metsade seisundi halvenemise ja kliimamuutuste vastu.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,30.4.2021
            COM(2021) 220 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega antakse luba alustada Euroopa Liidu nimel läbirääkimisi eesmärgiga sõlmida Euroopa Liidu ja Fääri saarte vaheline leping, mis käsitleb Fääri saarte liidu programmides osalemise üldpõhimõtteid ning Fääri saarte ühinemist liidu teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammiga „Euroopa horisont“ aastateks 2021–2027

               SELETUSKIRI

               1.SOOVITUSE TAUST

                  Käesoleva soovitusega soovitab Euroopa Komisjon Euroopa Liidu Nõukogul anda luba alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Fääri saarte vahelise lepingu üle, mis käsitleb Fääri saarte osalemist kõigis liidu programmides ning Fääri saarte ühinemist liidu teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammiga „Euroopa horisont“ aastateks 2021–2027.

               2.SUHTED FÄÄRI SAARTEGA

                  Ametlikud suhted ELi ja Fääri saarte vahel põhinevad praegu eraldiseisvatel kahepoolsetel lepingutel, mis käsitlevad kalandust (1980), kaubavahetust (1997) ja Fääri saarte osalemist liidu teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammis (sõlmitud 2010 ja 2014, mõlemad lepingud üksnes liidu vastava raamprogrammi kestuse ajaks). Fääri saared ühinesid 2010. aastal ametlikult seitsmenda raamprogrammiga (FP7) ning mitmed Euroopa projektid tõendavad Fääri saarte teadlaste ja instituutide aktiivset osalemist sellistes teadusvaldkondades nagu keskkond, okeanoloogia, kliimamuutused, ökosüsteemid ja kalavarude majandamine. Fääri saarte ühinemine kaheksanda raamprogrammiga „Horisont 2020“ andis alates 2014. aastast Fääri saarte teadlastele, uurimisinstituutidele ja ettevõtjatele täieliku juurdepääsu liidu rahastamisele ning teadus- ja innovatsioonialasele koostööle võrdsetel alustel liikmesriikide ja muude raamprogrammiga „Horisont 2020“ ühinenud kolmandate riikide asutustega. See osalemine on muutunud Fääri saarte teadusringkondade jaoks väga oluliseks ning kujutab endast Fääri saarte ja ELi suhete uut ja edukat sammast. Kuna liidu raamprogrammiga ühinemise lepingud on ajaliselt piiratud iga järgneva ELi programmi kestusega, ei ole praegu kehtivat rahvusvahelist lepingut, mis reguleeriks Fääri saarte asutuste osalemist programmis „Euroopa horisont“ või edendaks teadus- ja innovatsioonikoostööd ELi ja Fääri saarte teadusringkondade vahel.

               3.TAUST – LEPING, MIS KÄSITLEB FÄÄRI SAARTE OSALEMIST LIIDU PROGRAMMIDES JA PROGRAMMISPETSIIFILISI SÄTTEID

                  Fääri saared väljendasid 14. mai 2020. aasta kavatsusavalduses ametlikku huvi ühineda programmiga „Euroopa horisont“. Programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse artikli [16] lõike 1 punktis d, mis käsitleb kolmandate riikide ühinemist programmiga, on sätestatud, et kolmandad riigid ja muud territooriumid osalevad programmis lepingu alusel, mis hõlmab kolmanda riigi osalemist liidu programmides. Fääri saared vastavad kolmandate riikide raamprogrammiga „Euroopa horisont“ ühinemise kriteeriumidele, mis on sätestatud programmi „Euroopa horisont“ käsitlevas määruses, eelkõige kuna neil on hea teadus-, tehnoloogia- ja innovatsioonialane võimekus; nad on võtnud kohustuse järgida õigusnormidel põhinevat avatud turumajandust, sealhulgas käsitleda intellektuaalomandi õigusi õiglaselt ja erapooletult ja austada inimõigusi, ning neil on demokraatlikud institutsioonid; ning nad edendavad aktiivselt selliseid poliitikaid, mis parandavad nende kodanike majanduslikku ja sotsiaalset heaolu.

                  Selleks et tagada Fääri saarte katkematu ühinemine ELi teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammidega ning kehtestada Fääri saarte liidu programmides osalemise üldine raamistik, soovitatakse anda luba alustada läbirääkimisi järgmise sisuga lepingu üle:

               ·liidu programmides osalemise üldpõhimõtted, sealhulgas kolmanda riigi rahaline osalus;

               ·programmispetsiifilised tingimused, mis on seotud Fääri saarte ühinemisega raamprogrammiga „Euroopa horisont“, vastavalt raamprogrammis sätestatud tingimustele.

                  Kavandatavas lepingus sätestatakse üldtingimused, mida kohaldatakse mis tahes võimaliku osalemise suhtes muudes liidu programmides ja mida täiendatakse programmispetsiifiliste tingimustega lepingu protokollide kujul, mille üle võidakse tulevikus läbirääkimisi pidada, kui lepinguosalised leiavad, et see on nende ühistes huvides.

                  Seoses programmispetsiifiliste tingimustega, millega nähakse ette Fääri saarte ühinemine raamprogrammiga „Euroopa horisont“, tuleks ette näha ühinemine programmi kõikide osadega, välja arvatud kaitsealaste teadusuuringute eriprogrammiga, mis on loodud [Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) .../..., millega luuakse Euroopa Kaitsefond]. Sellega tagatakse, et varasem täielik ühinemine programmiga „Horisont 2020“ ja sellele eelnenud seitsmenda raamprogrammiga jätkub (Fääri saared on teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammiga täielikult ühinenud alates 2010. aastast). Kuigi Fääri saarte teadusuuringute ja innovatsioonisüsteemi struktuuri ja mõõtme tõttu on I ja III samba ühe toetusesaajaga rahastamisvahendites (peamiselt VKEde rahastamisvahend) osalemise olnud piiratud, kasutati märkimisväärset osa ELi toetusest eelmise raamprogrammi koostöömeetmetele. Sellist osalemist on hinnatud mõlemale lepinguosalisele kasulikuks ning sellel on eriline lisaväärtus sellistes teemavaldkondades nagu keskkond, tervis ja toit ning ookeaniuuringud. Fääri saared on olnud viimaste raamprogrammide netorahastaja märkimisväärses ulatuses. Kavandatavas lepingus sätestatakse õiglased ja tasakaalustatud tingimused Fääri saarte rahalise panuse kohta. Leping tugineb ka programmi „Horisont 2020“ raames saadud kogemustele ja sisaldab sarnaselt eelmisele assotsieerimislepingule vastastikkuse klauslit, millega tagatakse, et liidus asuvatel õigussubjektidel ja teadlastel on võimalikult ulatuslik juurdepääs osalemiseks raamprogrammiga „Euroopa horisont“ samaväärsetes Fääri saarte teadus- ja innovatsiooniprogrammides vastavalt Fääri saarte siseriiklikes õigusaktides sätestatud tingimustele.

               4.ÕIGUSLIK ALUS

                  Soovitatud otsuse menetlusõiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikli 218 lõiked 3 ja 4.

               Soovitus:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega antakse luba alustada Euroopa Liidu nimel läbirääkimisi eesmärgiga sõlmida Euroopa Liidu ja Fääri saarte vaheline leping, mis käsitleb Fääri saarte liidu programmides osalemise üldpõhimõtteid ning Fääri saarte ühinemist liidu teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammiga „Euroopa horisont“ aastateks 2021–2027

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 218 lõikeid 3 ja 4,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

               ning arvestades, et tuleks alustada läbirääkimisi eesmärgiga sõlmida leping, mis käsitleb Fääri saarte liidu programmides osalemise üldpõhimõtteid ning Fääri saarte ühinemist liidu teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammiga „Euroopa horisont“ aastateks 2021–2027,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Käesolevaga antakse Euroopa Komisjonile luba pidada liidu nimel läbirääkimisi lepingu üle, mis käsitleb Fääri saarte liidu programmides osalemise üldpõhimõtteid ning Fääri saarte ühinemist liidu teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammiga „Euroopa horisont“ aastateks 2021–2027.

               Artikkel 2

               Läbirääkimisjuhised on esitatud käesoleva otsuse lisas.

               Artikkel 3

               Läbirääkimiste pidamisel konsulteeritakse [Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikes 4 osutatud erikomiteega].

               Artikkel 4

               Käesolev otsus on adresseeritud Euroopa Komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,30.4.2021
            COM(2021) 220 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Soovitus:NÕUKOGU OTSUS,
            millega antakse luba alustada Euroopa Liidu nimel läbirääkimisi eesmärgiga sõlmida Euroopa Liidu ja Fääri saarte vaheline leping, mis käsitleb Fääri saarte liidu programmides osalemise üldpõhimõtteid ning Fääri saarte ühinemist liidu teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammiga „Euroopa horisont“ aastateks 2021–2027

               LISA

               JUHISED LÄBIRÄÄKIMISTE PIDAMISEKS Euroopa Liidu ja Fääri saarte vahelise LEPINGU ÜLE, mis käsitleb Fääri saarte liidu programmides osalemise üldpõhimõtteid ning Fääri saarte ühinemist liidu teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammiga „Euroopa horisont“ aastateks 2021–2027

               1.Lepingus tuleks sätestada Fääri saarte kõigis liidu programmides osalemise põhimõtted ja tingimused. Lepinguga:

               (a)tagatakse õiglane tasakaal liidu programmides osaleva kolmanda riigi osamaksete ja saadava kasu vahel;

               (b)nähakse ette programmides osalemise tingimused, sealhulgas eri programmide osamaksete kalkulatsioon, ja nende halduskulud. Kõnealuseid osamakseid käsitatakse vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõikele 5 sihtotstarbelise tuluna;

               (c)ei anta kolmandale riigile mingit otsustusõigust liidu programmi üle;

               (d)kindlustatakse liidu õigus tagada usaldusväärne finantsjuhtimine ja kaitsta oma finantshuve.

               2.Käesolevas lepingus tuleks sätestada kõigis liidu programmides osalemise üldpõhimõtted. Lepinguga tuleks ette näha, et Fääri saarte võimalik tulevane ühinemine muude liidu programmidega peaks toimuma käesoleva lepingu protokollide vormis. Sellised protokollid peaks vastu võtma lepingu alusel loodud organ.

               3.Kui [Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Euroopa horisont“] jõustub, tuleks lepingus sätestada tingimused Fääri saarte osalemiseks teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Euroopa horisont“ (2021–2027) kõigis osades, mida rakendatakse eriprogrammi kaudu, mis on kehtestatud [otsusega.../..., millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Euroopa horisont“ rakendamise eriprogramm], ning rahalise toetuse kaudu Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudile (EIT). Kõnealused põhimõtted ja tingimused peaksid olema kooskõlas [Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Euroopa horisont“ ja kehtestatakse selle osalemis- ja levitamisreeglid, Euroopa Parlamendi ja nõukogu [kuupäev] otsusega XXX, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Euroopa horisont“ rakendamise eriprogramm] ja kõigi muude programmi rakendamisega seotud eeskirjadega.

               4.Lepingus tuleks kindlaks määrata Fääri saarte poolt liidu üldeelarvesse makstava rahalise toetuse tase.

               5.Lepinguga tuleks ette näha Fääri saarte vaatlejastaatus programmi „Euroopa horisont“ komitees.

               6.Lepinguga tuleks ette näha vastastikkuse klausel, millega tagatakse liidus asuvate õigussubjektide võimalikult suur vastastikune osalemine Fääri saarte samaväärse(te)s programmi(de)s.

               7.Lepingus tuleks sätestada liidu rahaliste vahendite usaldusväärse finantsjuhtimise eeskirjad. Eelkõige tuleks lepinguga ette näha liidu finantshuvide piisav kaitse, sealhulgas meetmed, mis hõlmavad õigusnormide rikkumise, sealhulgas pettuste ennetamist, avastamist, parandamist ja uurimist; kadumaläinud, alusetult väljamakstud või ebaõigesti kasutatud vahendite tagasinõudmist ning vajaduse korral halduskaristuste määramist ja raha sissenõudmist. Euroopa Komisjon (OLAF) võib korraldada haldusjuurdlusi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi, Euroopa Prokuratuur võib uurida liidu finantshuve kahjustavaid kuritegusid ja esitada nende eest süüdistusi.

               8.Komisjon peaks läbirääkimiste käigus hindama võimalust lisada klausel ajutise kohaldamise kohta.

               9.Leping peaks olema kooskõlas asjaomaste ELi poliitikasuundade ja eesmärkidega.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,22.2.2021
            COM(2021) 76 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega antakse luba alustada 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe artikli XXVIII alusel läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Panama vahelise lepingu üle osas, mis puudutab Panama poolt vedela piima ja kondenspiima suhtes kehtestatud WTO tariifikvootide tühistamist

               SELETUSKIRI

               ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Panama teatas 12. augusti 2020. aasta teatisega G/SECRET/45 WTO liikmetele oma kavatsusest tühistada oma kontsessioonide loendist CXLI tariifiridade 0401.10.00, 0401.20.10, 0401.20.90, 0402.91.91, 0402.91.92, 0402.91.99, 0402.99.91, 0402.99.92 ja 0402.99.99 alla kuuluva vedela ja kondenspiima tariifikvoodid, kooskõlas 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (edaspidi „GATT 1994“) artiklis XXVIII:1 ette nähtud menetlusega. Samal ajal märkis Panama, et on valmis GATT 1994 artikli XXVIII alusel pidama läbirääkimisi ja konsulteerima asjaomaste liikmetega (st liikmed, kellel on asjaomaste tariifiridade suhtes oluline tarnimishuvi ja algne läbirääkimisõigus). Selleks on Panama esitanud päritoluriikide kaupa impordistatistika, mis hõlmab kolme viimast aastat, mille kohta andmed kättesaadavad on.

                  GATT 1994 artikli XXVIII kohaselt on ELil WTO liikmena, kellel on tariifiridade 0402.91.91, 0402.91.92, 0402.91.99, 0402.99.91, 0402.99.92 ja 0402.99.99 alla kuuluva kondenspiima suhtes algne läbirääkimisõigus ning tariifiridade 0401.10.00, 0401.20.10, 0401.20.90 alla kuuluva vedela piima suhtes oluline tarnimishuvi, õigus pidada Panamaga läbirääkimisi asjakohase kompensatsiooni üle, millega hoida kontsessioonide üldtase sellisena, et see ei oleks kaubandusele vähem soodne kui enne Panama kavandatud muudatust.

               Vastavalt GATTi nõukogu poolt 10. novembril 1980 vastu võetud XXVIII artikli alusel peetavate läbirääkimiste protseduuridele
                  1
                esitas EL 26. oktoobril 2020 huviavalduse kui liige, kellel on HSi rubriiki 0402 kuuluvate kaupade suhtes algne läbirääkimisõigus, ja kui liige, kellel on HSi rubriiki 0401 10 ja 0401 20 kuuluvate kaupade suhtes oluline tarnimishuvi.

               Ettepaneku eesmärk on saada nõukogult komisjonile volitused läbirääkimiste alustamiseks Panamaga vastavalt GATT 1994 artiklile XXVIII, et leppida kokku piisavas kompensatsioonis ELi jaoks pärast Panama otsust tühistada kontsessioonide loendis CXLI teatavad vedela ja kondenspiima suhtes kohaldatavad kontsessioonid.

               Käesolev ettepanek ei piira komisjoni 29. juuli 2015. aasta soovituse (millega antakse luba alustada läbirääkimisi vastavalt GATT 1994 artiklile XXIV:6 ja/või artiklile XXVIII nende WTO liikmetega, kes muudavad oma kontsessioone) (COM(2015) 369 final) kohaldamist.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Ettepanek on kooskõlas ELi kaubanduspoliitikaga ja WTO reeglitega.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  Ei kohaldata.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Komisjon ei määra kindlaks materiaalõiguslikku alust, kui ta soovitab nõukogul võtta vastu otsus, millega antakse luba pidada läbirääkimisi rahvusvahelise lepingu üle. Seetõttu nähakse käesoleva ettepaneku õigusliku alusena ette artikli 218 lõiked 3 ja 4.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

                  Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõike 3 kohaselt ei kohaldata subsidiaarsuse põhimõtet valdkondades, mis kuuluvad ELi ainupädevusse. Ühine kaubanduspoliitika on Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 3 loetletud valdkonnana, mis kuulub liidu ainupädevusse. Üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXVIII kohastel läbirääkimistel käsitletakse kaubanduspoliitikaga seotud küsimusi.

               •Proportsionaalsus

               Käesolevas soovituses tehakse nõukogule ettepanek lubada komisjonil alustada ELi nimel läbirääkimisi Panamaga GATT 1994 artikli XXVIII alusel. Panama teatas WTO liikmetele kavatsusest pidada läbirääkimisi GATT 1994 artikli XXVIII alusel, et tühistada oma kontsessioonide loendist CXLI tariifiridade 0401.10.00, 0401.20.10, 0401.20.90, 0402.91.91, 0402.91.92, 0402.91.99, 0402.99.91, 0402.99.92 ja 0402.99.99 alla kuuluva vedela ja kondenspiima tariifikvoodid. WTO reeglite kohaselt on ELil WTO liikmena, kellel on tariifiridade 0402.91.91, 0402.91.92, 0402.91.99, 0402.99.91, 0402.99.92 ja 0402.99.99 alla kuuluva kondenspiima suhtes algne läbirääkimisõigus ning tariifiridade 0401.10.00, 0401.20.10, 0401.20.90 alla kuuluva vedela piima suhtes oluline tarnimishuvi, õigus pidada Panamaga läbirääkimisi asjakohase kompensatsiooni üle. Komisjoni soovitus on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega ja vajalik eespool nimetatud eesmärkide saavutamiseks.

               •Vahendi valik

                  Eesmärgi saavutamise ainus võimalik vahend on rahvusvaheline leping. Seega on vaja luba rahvusvahelise lepingu üle peetavate läbirääkimiste alustamiseks.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

                  Ei kohaldata.

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Ei kohaldata. WTO reeglite kohaselt peavad GATT 1994 artikli XXVIII alusel peetavad läbirääkimised olema võimalikult suures osas salajased.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

                  Ei kohaldata.

               •Mõjuhinnang

                  Ei kohaldata.

               •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

                  Ei kohaldata.

               •Põhiõigused

                  Ei kohaldata.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Ei kohaldata.

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

                  Ei kohaldata.

               •Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul)

                  Ei kohaldata.

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

                  Ei kohaldata.

               Soovitus:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega antakse luba alustada 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe artikli XXVIII alusel läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Panama vahelise lepingu üle osas, mis puudutab Panama poolt vedela piima ja kondenspiima suhtes kehtestatud WTO tariifikvootide tühistamist

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

                  võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 218 lõikeid 3 ja 4,

                  võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

                  ning arvestades järgmist:

               (1)Panama teatas 12. augustil 2020 Maailma Kaubandusorganisatsiooni (edaspidi „WTO“) liikmetele oma kavatsusest alustada läbirääkimisi 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (edaspidi „GATT 1994“) artikli XXVIII alusel, et tühistada oma kontsessioonide loendist CXLI tariifiridade 0401.10.00, 0401.20.10, 0401.20.90, 0402.91.91, 0402.91.92, 0402.91.99, 0402.99.91, 0402.99.92 ja 0402.99.99 alla kuuluva vedela ja kondenspiima tariifikvoodid, kooskõlas GATT 1994 artiklis XXVIII:1 ette nähtud menetlusega.

               (2)Liit kui WTO liige, kellel on kondenspiima hõlmavate tariifiridade suhtes algne läbirääkimisõigus ning vedelat piima hõlmavate tariifiridade suhtes oluline tarnimishuvi, esitas Panamale 26. oktoobril 2020 huviavalduse kontsessioonide kohta, mille üle GATT 1994 artikli XXVIII alusel läbirääkimisi ja konsultatsioone peetakse.

               (3)Seepärast tuleks komisjonile anda luba alustada Panamaga GATT 1994 artikli XXVIII alusel läbirääkimisi, et leppida kokku piisavas kompensatsioonis ELi jaoks pärast Panama otsust tühistada kontsessioonide loendis CXLI teatavad vedela ja kondenspiima suhtes kohaldatavad kontsessioonid,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Käesolevaga antakse komisjonile luba pidada liidu nimel läbirääkimisi lepingu sõlmimiseks Panamaga vastavalt GATT 1994 artiklile XXVIII pärast Panama otsust tühistada oma kontsessioonide loendist CXLI tariifiridade 0401.10.00, 0401.20.10, 0401.20.90, 0402.91.91, 0402.91.92, 0402.91.99, 0402.99.91, 0402.99.92 ja 0402.99.99 alla kuuluva vedela ja kondenspiima tariifikvoodid.

               Artikkel 2

               Läbirääkimisjuhised on esitatud lisas.

               Artikkel 3

                  Läbirääkimiste käigus konsulteeritakse kaubanduspoliitika komiteega.

               Artikkel 4

                  Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        10. novembril 1980 vastu võetud suunised, GATTi dokumendid C/113 ja C/113/Corr.1, GATTi BISD 27S/26-28.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,22.2.2021
            COM(2021) 76 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Soovitus:NÕUKOGU OTSUS,
            millega antakse luba alustada 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe artikli XXVIII alusel läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Panama vahelise lepingu üle osas, mis puudutab Panama poolt vedela piima ja kondenspiima suhtes kehtestatud WTO tariifikvootide tühistamist

               LISA

               ·Komisjon peab läbirääkimisi lepingu sõlmimiseks Panamaga vastavalt GATT 1994
                  1
                artiklile XXVIII pärast Panama otsust tühistada oma kontsessioonide loendist CXLI tariifiridade 0401.10.00, 0401.20.10, 0401.20.90, 0402.91.91, 0402.91.92, 0402.91.99, 0402.99.91, 0402.99.92 ja 0402.99.99 alla kuuluva vedela ja kondenspiima tariifikvoodid.

               ·Komisjon peab läbirääkimisi, et leppida Panamaga kokku piisavas kompensatsioonis pärast Panama otsust tühistada oma kontsessioonide loendist CXLI vedela ja kondenspiima tariifikvoodid.

               ·Komisjon järgib läbirääkimistel WTO asjakohaseid sätteid, eelkõige GATT 1994 artiklit XXVIII ja käsituslepet GATT 1994 artikli XXVIII tõlgendamise kohta
                  2
               .

               ·Komisjon teatab nõukogule läbirääkimiste tulemustest ning vajaduse korral ka probleemidest, mis võivad läbirääkimiste käigus ette tulla.

                     (1)

                        https://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/gatt47_01_e.htm.

                     (2)

                        https://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/12-28_e.htm.