title: Komisjoni soovitus, 18. juuni 2019, Madalmaade lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta

text:
               3.9.2019

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 297/72

      KOMISJONI SOOVITUS,
      18. juuni 2019,
      Madalmaade lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta
      (2019/C 297/19)
      EUROOPA KOMISJON,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peavad liikmesriigid esitama komisjonile ajavahemikku 2021–2030 hõlmava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõikega 1 ja I lisaga. Esimesed lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektid tuli esitada 31. detsembriks 2018.

                  (2)

                  Madalmaad esitasid oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti 20. detsembril 2018. Selle kava projekti esitamisega algab komisjoni ja liikmesriikide vahelise järkjärgulise protsessi esimene etapp, et kõnealused energia- ja kliimakavad lõplikult vormistada ja seejärel ellu rakendada.

                  (3)

                  Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peab komisjon hindama lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projekte. Komisjon hindas põhjalikult Madalmaade lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti ning võttis seejuures arvesse määruse (EL) 2018/1999 asjakohaseid sätteid. Kõnealune hinnang (2) avaldatakse koos käesoleva soovitusega. Allpool esitatud soovitused põhinevad sellel hinnangul.

                  (4)

                  Eelkõige käsitletakse komisjoni soovitustes järgmist: i) eesmärkide ja panuste ulatuslikkus, et ühiselt saavutada energialiidu eesmärgid, eriti liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärgid, samuti elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud; ii) liikmesriikide ja liidu tasandi eesmärkidega seotud poliitikasuunad ja meetmed ning muud poliitikasuunad ja meetmed, mis võivad piiriüleselt asjakohased olla; iii) täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mida võidakse nõuda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades; iv) lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud olemasolevate ning kavandatud poliitikasuundade ja meetmete koostoime ja järjepidevus energialiidu ühe mõõtme ning eri mõõtmete piires.

                  (5)

                  Soovituste väljatöötamisel võttis komisjon ühelt poolt arvesse vajadust liita kõigi liikmesriikide kavandatud arvulised panused, et hinnata eesmärki liidu tasandil, ning teiselt poolt vajadust anda asjaomasele liikmesriigile piisavalt aega võtta komisjoni soovitusi nõuetekohaselt arvesse enne oma riikliku kava lõplikku vormistamist.

                  (6)

                  Komisjoni soovitused liikmesriikide taastuvenergiaeesmärkide kohta põhinevad määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemil, mis tugineb objektiivsetele kriteeriumidele.

                  (7)

                  Energiatõhususalaste soovituste puhul on komisjon lähtunud hinnangust, mis on antud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektides esitatud riiklike eesmärkide ulatusele võrreldes liidu tasandi eesmärkide saavutamiseks vajalike ühiste jõupingutustega, võttes vajaduse korral arvesse teavet riigi konkreetse eripära kohta. Riikide lõplik panus energiatõhususse peaks kajastama nende kulutõhusa energiasäästu potentsiaali ning seda peaks toetama kindla, pikaajalise hoonete renoveerimise strateegiaga ja sellekohaste meetmetega, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (3) artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Samuti peaksid liikmesriigid tõendama, et on nõuetekohaselt võtnud arvesse esimest energiatõhususe põhimõtet, ja selgitama täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-sisaldusega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile.

                  (8)

                  Vastavalt juhtimismäärusele peavad liikmesriigid andma üldülevaate investeeringutest, mis on vajalikud lõimitud riiklikus energia- ja kliimakava projektis esitatud eesmärkide ja panuste saavutamiseks, ning üldhinnangu nende investeeringute allikate kohta. Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid tagama riikide poliitikasuundade ja meetmete läbipaistvuse ja prognoositavuse ning seega investeerimiskindluse.

                  (9)

                  Samal ajal on komisjon Euroopa 2018.–2019. poolaasta ühe osana tähelepanelikult keskendunud liikmesriikide energia- ja kliimapoliitikaga seotud investeeringute vajadustele. Euroopa poolaasta raames on komisjon käsitlenud seda küsimust 2019. aasta aruandes Madalmaade kohta (4) ja komisjoni soovituses, mis käsitleb nõukogu soovitust Madalmaadele (5). Lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektide hindamisel võttis komisjon arvesse Euroopa poolaasta raames tehtud viimaseid järeldusi ja antud soovitusi. Komisjoni soovitused täiendavad Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. Ühtlasi peaksid liikmesriigid tagama, et nende lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võetakse arvesse Euroopa poolaasta raames antud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi.

                  (10)

                  Peale selle peab liikmesriik vastavalt juhtimismäärusele võtma nõuetekohaselt arvesse kõiki soovitusi, mis komisjon on andnud 31. detsembriks 2019 esitatava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kohta, ja kui asjaomane liikmesriik ei järgi soovitust või suurt osa sellest, peaks liikmesriik esitama ja avalikustama selle põhjused.

                  (11)

                  Vastavalt asjaoludele peaksid liikmesriigid esitama oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas ning järgmiste aastate ajakohastatud versioonides need samad andmed, mis nad esitavad Eurostatile või Euroopa Keskkonnaametile. Ühtede ja samade allikate ning olemasolu korral ka Euroopa statistika kasutamine on oluline modelleerimise ja prognooside lähtestsenaariumi arvutamiseks. Euroopa statistika kasutamine võimaldab paremini võrrelda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades kasutatud andmeid ja prognoose.

                  (12)

                  Lõplik lõimitud riiklik energia- ja kliimakava peab sisaldama kõiki määruse (EL) 2018/1999 I lisas esitatud üksikasju. Seoses sellega tuleks hinnata kavandatud poliitikasuundade ja meetmete makromajanduslikku mõju ja niivõrd, kui see on võimalik, mõju tervisele, keskkonnale, tööhõivele ja haridusele ning oskustele ja sotsiaalmõju. Lõpliku lõimitud riikliku kliima- ja energiakava ettevalmistamisse tuleb kaasata avalikkus ja muud sidusrühmad. Neid ja muid üksikasju on kirjeldatud käesoleva soovitusega koos avaldatud talituste töödokumendis (6).

                  (13)

                  Kava projektis on põhiliselt lähtutud Madalmaade praegusest poliitikast, täpsemalt 2017. aasta koalitsioonikokkuleppest ja 2013. aasta energiakokkuleppest (Energieakkoord). Energialiidu kõikide eri valdkondadega seoses tuleks lisada mitmesugust teavet seoses kavandatud eesmärgiga ning sellekohaste poliitikasuundade ja meetmetega, samuti tuleks esitada nende suundade ja meetmete mõju hinnang. Erilist tähelepanu tuleb pöörata CO2-heite vähendamise ja energiatõhususe ning muude valdkondade vaheliste seoste haldamisele ning eelkõige esitada konkreetsemad ja arvuliselt väljendatud eesmärgid seoses energiajulgeoleku, siseturu ning teadusuuringute, innovatsiooni ja konkurentsivõimega, ning selgitada, kuidas need toetavad CO2-heite vähendamise, taastuvate energiaallikate ja energiatõhususe valdkonnas seatud kõrgete eesmärkide saavutamist. Paremini tuleks selgitada seda, kuidas on arvesse võetud esimest energiatõhususe põhimõtet. Samamoodi peavad teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime valdkonnas seatud eesmärgid toetama muudes Euroopa Liidu poliitikavaldkondades kavandatud jõupingutusi.

                  (14)

                  Lõplikule lõimitud riiklikule kliima- ja energiakavale tuleks kasuks, kui selles laiendatakse konkurentsivõime teemat, et see hõlmaks vähese CO2-heitega tehnoloogialahendusi, sealhulgas CO2-heite vähendamist energeetikasektoris ja CO2-mahukates tööstussektorites. Soovitatav oleks esitada sellekohased mõõdetavad eesmärgid ning nende saavutamiseks ette nähtud poliitikasuunad ja meetmed, esitades asjakohased ettevõtlus- ja tööstuspoliitika seosed.

                  (15)

                  Komisjon on Madalmaadele antud soovitustes lähtunud Madalmaade poolt esitatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektist, mis avaldatakse koos käesoleva soovitusega, (7)

            SOOVITAB MADALMAADEL TEHA JÄRGMIST:

                  1.

                  Püüda anda oma heakskiidetud panus, s.o taastuvenergia osakaal 27–35 % aastaks 2030, liidu 2030. aasta taastuvenergia eesmärki, rakendades selleks üksikasjalikke ja arvuliste eesmärkidega poliitikasuundi ja meetmeid, mis on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivist (EL) 2018/2001 (8) tulenevate kohustustega, et see eesmärk õigel ajal ja kulutõhusalt saavutada. Lisada soovituslik trajektoor, mis määruse (EL) 2018/1999 artikli 4 punkti a alapunkti 2 kohaselt hõlmab kõiki võrdlustasemeid. Tagada, et Madalmaade 2020. aasta taastuvenergiaeesmärk, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/28/EÜ (9) I lisas, täidetaks täielikult ja oleks alates 2021. aastast edasiseks lähtealuseks, ning selgitada, kuidas Madalmaad kavatsevad sellise lähtealuse saavutada ja seda säilitada. Esitada trajektoorid ja sellekohased meetmed kütte-, jahutus- ja transpordisektoris, et täita direktiivi (EL) 2018/2001 artiklist 23 tulenevat soovituslikku eesmärki ja kõnealuse direktiivi artiklist 25 tulenevat transpordisektori eesmärki. Esitada täiendavad üksikasjad oma tarbeks toodetavat taastuvenergiat ja taastuvenergiakogukondi hõlmava raamistiku väljatöötamist käsitlevate haldusmenetluste lihtsustamise kohta kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artiklitega 21 ja 22.

                  2.

                  Vaadata läbi oma lõppenergia tarbimisse antav panus, pidades silmas vajadust teha suuremaid jõupingutusi liidu 2030. aasta energiatõhususeesmärgi saavutamiseks, ning määrata kindlaks täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mis võiksid anda veelgi suuremat energiasäästu aastaks 2030. Loetleda Madalmaade 2020. aasta energiatõhususeesmärkide saavutamiseks juba kehtestatud poliitikasuundi ja meetmeid täiendavad poliitikasuunad ja meetmed. Lõplikus lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas tuleb esitada energiasäästu eeldatav mõju, saavutamise ajakava ja energiat säästvad sektorid. Jätkata jõupingutusi energiasäästukohustuse kavade ellurakendamisel ka pärast 2020. aastat ja võtta arvesse, et aastatel 2021–2030 on energiasäästukohustus palju suurem kui praegu.

                  3.

                  Täpsustada meetmeid, millega toetatakse selliste energiajulgeoleku eesmärkide saavutamist nagu energiasüsteemi mitmekesistamine ja selle sõltuvuse vähendamine, sealhulgas süsteemi paindlikkuse ja piisava elektritootmisvõimsuse tagamise meetmeid, pidades silmas taastuvatele energiaallikate kohta seatud kõrget eesmärki.

                  4.

                  Selgitada riiklikke ja rahastamiseesmärke teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime valdkonnas (eelkõige seoses energialiiduga), mida on vaja saavutada ajavahemikus 2021–2030, nii et need oleksid hõlpsalt mõõdetavad ning toetaksid lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas muudele valdkondadele seatud eesmärkide täitmist. Toetada nende eesmärkide saavutamist konkreetsete ja piisavate poliitikasuundade ja meetmetega, sealhulgas teiste liikmesriikidega koos välja töötatavate suundade ja meetmetega, näiteks energiatehnoloogia strateegilise kava kaudu.

                  5.

                  Tihendada viiepoolsel energiafoorumil praegu juba tehtavat suurepärast piirkondlikku koostööd, mis põhineb 4. märtsi 2019. aasta poliitilisel deklaratsioonil seda koostööd laiendada, et võtta konkreetselt teemaks riiklike energia- ja kliimakavade väljatöötamine ja järelevalve, eriti asjakohastes piiriülese koostöö küsimustes.

                  6.

                  Anda üldülevaade investeeringutest, mida on vaja kliima-ja energiaeesmärkide saavutamiseks, ning üldhinnang nende investeeringute allikatele, sealhulgas asjakohasele rahastamisele riigi, piirkonna ja liidu tasandil.

                  7.

                  Loetleda kõik energiatoetused, sealhulgas eelkõige fossiilkütuste toetused, ning nende järkjärguliseks kõrvaldamiseks võetud meetmed ja koostatud kavad.

                  8.

                  Täiendada analüüsi teabega, milline on seos õhukvaliteeti ja õhkuheidet käsitleva poliitikaga, lisades täpsemad arvandmed kavandatud poliitikasuundade ja meetmete alusel prognoositud õhusaasteainete heite kohta.

                  9.

                  Paremini lõimida kavva ausa ja õiglase ülemineku aspektid ning eelkõige täpsustada kavandatud eesmärkide, poliitikasuundade ja meetmete mõju sotsiaalvaldkonnale, tööhõivele ja oskustele. Lisada sihtotstarbeline hinnang energiaostuvõimetuse küsimusele ning sellekohased eesmärgid või konkreetsed poliitikasuunad või erimeetmed, nagu on sätestatud määruses (EL) 2018/1999.

         Brüssel, 18. juuni 2019

               Komisjoni nimel

               komisjoni liige

            Miguel ARIAS CAÑETE

         (1)  ELT L 328, 21.12.2018, lk 1.

         (2)  SWD(2019) 227.

         (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (ELT L 315, 14.11.2012, lk 1).

         (4)  SWD(2019) 1018 final.

         (5)  COM(2019) 519 final, 5. juuni 2019.

         (6)  SWD(2019) 227.

         (7)  SWD(2019) 227.

         (8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82).

         (9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 140, 5.6.2009, lk 16).


title: Komisjoni soovitus, 18. juuni 2019, Austria lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta

text:
               3.9.2019

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 297/76

      KOMISJONI SOOVITUS,
      18. juuni 2019,
      Austria lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta
      (2019/C 297/20)
      EUROOPA KOMISJON,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peavad liikmesriigid esitama komisjonile ajavahemikku 2021–2030 hõlmava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõikega 1 ja I lisaga. Esimesed lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektid tuli esitada 31. detsembriks 2018.

                  (2)

                  Austria esitas oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti 21. detsembril 2018. Selle kavaprojekti esitamisega algab komisjoni ja liikmesriikide vahelise järkjärgulise protsessi esimene etapp, et kõnealused energia- ja kliimakavad lõplikult vormistada ja seejärel ellu rakendada.

                  (3)

                  Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peab komisjon hindama lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projekte. Komisjon hindas põhjalikult Austria lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti ning võttis seejuures arvesse määruse (EL) 2018/1999 asjakohaseid sätteid. Kõnealune hinnang (2) avaldatakse koos käesoleva soovitusega. Allpool esitatud soovitused põhinevad sellel hinnangul.

                  (4)

                  Eelkõige käsitletakse komisjoni soovitustes järgmist: i) eesmärkide ja panuste ulatuslikkus, et ühiselt saavutada energialiidu eesmärgid, eriti liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärgid, samuti elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud; ii) liikmesriikide ja liidu tasandi eesmärkidega seotud poliitikasuunad ja meetmed ning muud poliitikasuunad ja meetmed, mis võivad piiriüleselt asjakohased olla; iii) täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mida võidakse nõuda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades; iv) lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud olemasolevate ning kavandatud poliitikasuundade ja meetmete koostoime ja järjepidevus energialiidu ühe mõõtme ning eri mõõtmete piires.

                  (5)

                  Soovituste väljatöötamisel võttis komisjon ühelt poolt arvesse vajadust liita kõigi liikmesriikide kavandatud arvulised panused, et hinnata eesmärki liidu tasandil, ning teiselt poolt vajadust anda asjaomasele liikmesriigile piisavalt aega võtta komisjoni soovitusi nõuetekohaselt arvesse enne oma riikliku kava lõplikku vormistamist.

                  (6)

                  Komisjoni soovitused liikmesriikide taastuvenergiaeesmärkide kohta põhinevad määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemil, mis tugineb objektiivsetele kriteeriumidele.

                  (7)

                  Energiatõhususalaste soovituste puhul on komisjon lähtunud hinnangust, mis on antud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektides esitatud riiklike eesmärkide ulatusele võrreldes liidu tasandi eesmärkide saavutamiseks vajalike ühiste jõupingutustega, võttes vajaduse korral arvesse teavet riigi konkreetse eripära kohta. Riikide lõplik panus energiatõhususse peaks kajastama nende kulutõhusa energiasäästu potentsiaali ning seda peaks toetama kindla, pikaajalise hoonete renoveerimise strateegiaga ja sellekohaste meetmetega, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (3) artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Samuti peaksid liikmesriigid tõendama, et on nõuetekohaselt võtnud arvesse esimest energiatõhususe põhimõtet, ja selgitama täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-sisaldusega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile.

                  (8)

                  Vastavalt juhtimismäärusele peavad liikmesriigid andma üldülevaate investeeringutest, mis on vajalikud lõimitud riiklikus energia- ja kliimakava projektis esitatud eesmärkide ja panuste saavutamiseks, ning üldhinnangu nende investeeringute allikate kohta. Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid tagama riikide poliitikasuundade ja meetmete läbipaistvuse ja prognoositavuse ning seega investeerimiskindluse.

                  (9)

                  Samal ajal on komisjon Euroopa 2018.–2019. poolaasta ühe osana tähelepanelikult keskendunud liikmesriikide energia- ja kliimapoliitikaga seotud investeeringute vajadustele. Euroopa poolaasta raames on komisjon käsitlenud seda küsimust 2019. aasta aruandes Austria kohta (4) ja komisjoni soovituses, mis käsitleb nõukogu soovitust Austriale (5). Lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektide hindamisel võttis komisjon arvesse Euroopa poolaasta raames tehtud viimaseid järeldusi ja antud soovitusi. Komisjoni soovitused täiendavad Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. Ühtlasi peaksid liikmesriigid tagama, et nende lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võetakse arvesse Euroopa poolaasta raames antud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi.

                  (10)

                  Peale selle peab liikmesriik vastavalt juhtimismäärusele võtma nõuetekohaselt arvesse kõiki soovitusi, mis komisjon on andnud 31. detsembriks 2019 esitatava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kohta, ja kui asjaomane liikmesriik ei järgi soovitust või suurt osa sellest, peaks liikmesriik esitama ja avalikustama selle põhjused.

                  (11)

                  Vastavalt asjaoludele peaksid liikmesriigid esitama oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas ning järgmiste aastate ajakohastatud versioonides need samad andmed, mis nad esitavad Eurostatile või Euroopa Keskkonnaametile. Ühtede ja samade allikate ning olemasolu korral ka Euroopa statistika kasutamine on oluline modelleerimise ja prognooside lähtestsenaariumi arvutamiseks. Euroopa statistika kasutamine võimaldab paremini võrrelda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades kasutatud andmeid ja prognoose.

                  (12)

                  Lõplik lõimitud riiklik energia- ja kliimakava peab sisaldama kõiki määruse (EL) 2018/1999 I lisas esitatud üksikasju. Seoses sellega tuleks hinnata kavandatud poliitikasuundade ja meetmete makromajanduslikku mõju ja niivõrd, kui see on võimalik, mõju tervisele, keskkonnale, tööhõivele ja haridusele ning oskustele ja sotsiaalmõju. Lõpliku lõimitud riikliku kliima- ja energiakava ettevalmistamisse tuleb kaasata avalikkus ja muud sidusrühmad. Neid ja muid üksikasju on kirjeldatud käesoleva soovitusega koos avaldatud talituste töödokumendis (6).

                  (13)

                  Austria võiks oma lõplikus kavas veelgi täpsemalt esitada CO2-heite vähendamise, siseturu ja energiatõhususe vahelisi seoseid, pidades eelkõige silmas energiasüsteemi käimasolevat ümberkorraldamist, et muuta süsteem 100 % taastuvenergial põhinevaks, ja sellise ümberkorraldamise võimalikku mõju näiteks omavahelise ühendatuse 15 % eesmärgi saavutamisele. Pidades silmas bioenergia tähtsust Austrias taastuvenergia ja kasvuhoonegaaside heite kohta seatud eesmärkide saavutamisel, oleks soovitav täpsemalt analüüsida maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest tuleneva arvestusliku heite ja heite sidumise ning õhusaasteainete heite mõju. Kuna hüdroelektrienergia on tähtis, võiks käsitleda ka kliimamuutuste mõju energiajulgeolekule.

                  (14)

                  Lõplikule lõimitud riiklikule kliima- ja energiakavale tuleks kasuks, kui selles pöörataks suuremat tähelepanu tööstuse konkurentsivõimele ning Austria konkurentsivõime tugevatele külgedele ja võimalikele probleemidele üleminekul CO2-neutraalsele energeetikasektorile. Soovitatav oleks esitada mõõdetavad eesmärgid ning nende saavutamiseks ettenähtud poliitikasuunad ja meetmed, esitades asjakohased ettevõtlus-, tööstus- ja hariduspoliitika seosed.

                  (15)

                  Komisjon on Austriale antud soovitustes lähtunud Austria poolt esitatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektist, mis avaldatakse koos käesoleva soovitusega, (7)

            SOOVITAB AUSTRIAL TEHA JÄRGMIST:

                  1.

                  Lisada meetmed, mida Austria kavatseb võtta ehitus- ja transpordisektoris, et saavutada 2030. aastaks kasvuhoonegaaside heite eesmärk –36 % võrreldes 2005. aastaga sektorites, mis ei kuulu ELi heitkogustega kauplemise süsteemi, täpsemalt meetmed, mida kavatsetakse võtta põllumajanduses ning seoses maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest tuleneva heitega. Täpsustada, kuidas kavatsetakse kasutada paindlikke võimalusi seoses selliste sektorite heitega, mis kuuluvad jõupingutuste jagamist käsitleva otsuse kohaldamisalasse, on seotud maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsandusega ning kuuluvad heitkogustega kauplemise süsteemi.

                  2.

                  Esitada liidu 2030. aasta taastuvenergiaeesmärgi saavutamiseks omapoolse panusena taastuvenergia osakaaluks vähemalt 46 %, nagu on märgitud määruse (EL) 2018/1999 II lisas, ja samal ajal säilitada taastuvatest energiaallikatest pärit elektrienergia kohta kõrge eesmärk. Lisada lõplikku lõimitud riiklikku energia- ja kliimakavva soovituslik trajektoor, mis määruse (EL) 2018/1999 artikli 4 punkti a alapunkti 2 kohaselt hõlmab kõiki võrdlustasemeid vastavalt taastuvenergia osakaalule, pidades silmas vajadust suurendada jõupingutusi selle eesmärgi ühiseks saavutamiseks. Esitada üksikasjalikud arvuliselt väljendatud poliitikasuunad ja meetmed, mis on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 (8) sätestatud kohustustega ning võimaldavad kõnealuse panuse õigel ajal ja kulutõhusalt saavutada. Lisaks esitada veel trajektoorid ja sellekohased meetmed kütte-, jahutus- ja transpordisektoris, et täita direktiivi (EL) 2018/2001 artiklist 23 tulenev soovituslik eesmärk ja kõnealuse direktiivi artiklist 25 tulenev transpordisektori eesmärk. Esitada täiendavad üksikasjad oma tarbeks toodetavat taastuvenergiat ja taastuvenergiakogukondi hõlmavate raamistike loomise kohta kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artiklitega 21 ja 22.

                  3.

                  Vaadata läbi oma panused ning määrata kindlaks poliitikasuunad ja meetmed, mis võiksid anda veelgi suuremat energiasäästu aastaks 2030, pidades silmas asjaolu, et liidus 2030. aastaks seatud energiatõhususeesmärgi saavutamiseks on vaja rohkem pingutada. Täpsustada riigi panust, mille kohta praegu on kaks varianti, ning esitada see nii primaar- kui ka lõppenergia tarbimisena. Põhjendada täpsemalt pärast 2020. aastat rakendatavate poliitikasuundade ja meetmete kohta tehtud esialgseid hinnanguid ning lisada lõplikku lõimitud riiklikku energia- ja kliimakavva nende suundade ja meetmete rakendamise ajakava, selged eesmärgid, eeldatav mõju ja sääst.

                  4.

                  Seada konkreetsed eesmärgid nafta- ja gaasivarustuse ning kolmandatest riikidest pärit tarnete mitmekesistamisele, energiaimpordist sõltuvuse vähendamisele ning riigi energiasüsteemi vastupidavamaks ja paindlikumaks muutmisele.

                  5.

                  Selgitada täpsemalt riiklikke ja rahastamiseesmärke teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime valdkonnas (eelkõige seoses energialiiduga), mida on vaja saavutada kuni 2030. aastani, nii et need oleksid hõlpsalt mõõdetavad ning toetaksid lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas muudele valdkondadele seatud eesmärkide täitmist. Toetada nende eesmärkide saavutamist konkreetsete ja piisavate poliitikasuundade ja meetmetega, sealhulgas teiste liikmesriikidega koos välja töötatavate suundade ja meetmetega, näiteks Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava kaudu.

                  6.

                  Jätkata lõimitud riikliku energia- ja kliimakava lõplikuks vormistamiseks ja ellurakendamiseks piirkondlikku koostööd, sealhulgas konsultatsioone naaberriikidega, täpsemalt Kesk- ja Kagu-Euroopa gaasivõrkude ühendamise kõrgetasemelises töörühmas ja viiepoolsel energiafoorumil, pidades eelkõige silmas Austria osatähtsust piirkonna gaasibörsil ja tema eesmärki suurendada taastuvate energiaallikate osakaalu elektrienergiasektoris 100 %ni.

                  7.

                  Anda üldülevaade investeeringutest, mida on vaja energia- ja kliimaeesmärkide saavutamiseks, ning üldhinnang investeeringute allikatele, sealhulgas asjakohasele rahastamisele riigi, piirkonna ja liidu tasandil.

                  8.

                  Loetleda kõik energiatoetused, sealhulgas eelkõige fossiilkütuste toetused, ning võetud ja kavandatud meetmed nende järkjärguliseks kõrvaldamiseks.

                  9.

                  Lisada analüüs selle kohta, milline on koostoime õhukvaliteeti ja õhkuheidet käsitlevate meetmetega, ning kirjeldada mõju õhusaastele eri stsenaariumide korral, lisades sellekohase teabe, ning võtta arvesse eri valdkondade omavahelist koostoimet ja kompromisside mõju.

                  10.

                  Paremini lõimida kavva ausa ja õiglase ülemineku aspektid ning eelkõige täpsustada kavandatud eesmärkide, poliitikasuundade ja meetmete mõju sotsiaalvaldkonnale, tööhõivele ja oskustele. Töötada välja täpsem energiaostuvõimetuse probleemide lahendamise kord, esitada täiendavad üksikasjad olemasolevate ja võimalike meetmete ning energiaostuvõimetuse kõrvaldamise kavade ja nende eeldatava mõju kohta ning viia samal ajal lõpule määruses (EL) 2018/1999 sätestatud analüüs.

         Brüssel, 18. juuni 2019

               Komisjoni nimel

               komisjoni liige

            Miguel ARIAS CAÑETE

         (1)  ELT L 328, 21.12.2018, lk 1.

         (2)  SWD(2019) 226.

         (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (ELT L 315, 14.11.2012, lk 1).

         (4)  SWD(2019) 1019 final.

         (5)  COM(2019) 520 final, 5. juuni 2019.

         (6)  SWD(2019) 226 final.

         (7)  SWD(2019) 226 final.

         (8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82).


title: Komisjoni soovitus, 18. juuni 2019, Rumeenia lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta

text:
               3.9.2019

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 297/88

      KOMISJONI SOOVITUS,
      18. juuni 2019,
      Rumeenia lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta
      (2019/C 297/23)
      EUROOPA KOMISJON,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peavad liikmesriigid esitama komisjonile ajavahemikku 2021–2030 hõlmava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõikega 1 ja I lisaga. Esimesed lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektid tuli esitada 31. detsembriks 2018.

                  (2)

                  Rumeenia esitas oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti 31. detsembril 2018. Selle kava projekti esitamisega algab komisjoni ja liikmesriikide vahelise järkjärgulise protsessi esimene etapp, et kõnealused energia- ja kliimakavad lõplikult vormistada ja seejärel ellu rakendada.

                  (3)

                  Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peab komisjon hindama lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projekte. Komisjon hindas põhjalikult Rumeenia lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti ning võttis seejuures arvesse määruse (EL) 2018/1999 asjakohaseid sätteid. Kõnealune hinnang (2) avaldatakse koos käesoleva soovitusega. Allpool esitatud soovitused põhinevad sellel hinnangul.

                  (4)

                  Eelkõige käsitletakse komisjoni soovitustes järgmist: i) eesmärkide ja panuste ulatuslikkus, et ühiselt saavutada energialiidu eesmärgid, eriti liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärgid, samuti elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud; ii) liikmesriikide ja liidu tasandi eesmärkidega seotud poliitikasuunad ja meetmed ning muud poliitikasuunad ja meetmed, mis võivad piiriüleselt asjakohased olla; iii) täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mida võidakse nõuda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades; iv) lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud olemasolevate ning kavandatud poliitikasuundade ja meetmete koostoime ja järjepidevus energialiidu ühe mõõtme ning eri mõõtmete piires.

                  (5)

                  Soovituste väljatöötamisel võttis komisjon ühelt poolt arvesse vajadust liita kõigi liikmesriikide kavandatud arvulised panused, et hinnata eesmärki liidu tasandil, ning teiselt poolt vajadust anda asjaomasele liikmesriigile piisavalt aega võtta komisjoni soovitusi nõuetekohaselt arvesse enne oma riikliku kava lõplikku vormistamist.

                  (6)

                  Komisjoni soovitused liikmesriikide taastuvenergiaeesmärkide kohta põhinevad määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemil, mis tugineb objektiivsetele kriteeriumidele.

                  (7)

                  Energiatõhususalaste soovituste puhul on komisjon lähtunud hinnangust, mis on antud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud riiklike eesmärkide ulatusele võrreldes liidu tasandi eesmärkide saavutamiseks vajalike ühiste jõupingutustega, võttes vajaduse korral arvesse teavet riigi konkreetse eripära kohta. Riikide lõplik panus energiatõhususse peaks kajastama nende kulutõhusa energiasäästu potentsiaali ning seda peaks toetama kindla, pikaajalise hoonete renoveerimise strateegiaga ja sellekohaste meetmetega, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (3) artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Samuti peaksid liikmesriigid tõendama, et on nõuetekohaselt võtnud arvesse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet, ja selgitama täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-heitega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile.

                  (8)

                  Vastavalt juhtimismäärusele peavad liikmesriigid andma üldülevaate investeeringutest, mis on vajalikud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud eesmärkide ja panuste saavutamiseks, ning üldhinnangu nende investeeringute allikate kohta. Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid tagama riikide poliitikasuundade ja meetmete läbipaistvuse ja prognoositavuse ning seega investeerimiskindluse.

                  (9)

                  Samal ajal on komisjon Euroopa 2018.–2019. poolaasta ühe osana tähelepanelikult keskendunud liikmesriikide energia- ja kliimapoliitikaga seotud investeerimisvajadustele. Euroopa poolaasta raames on komisjon käsitlenud seda küsimust 2019. aasta aruandes Rumeenia kohta (4) ja komisjoni soovituses, mis käsitleb nõukogu soovitust Rumeeniale (5). Lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projektide hindamisel võttis komisjon arvesse Euroopa poolaasta raames tehtud viimaseid järeldusi ja antud soovitusi. Komisjoni soovitused täiendavad Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. Ühtlasi peaksid liikmesriigid tagama, et nende lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võetakse arvesse Euroopa poolaasta raames antud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi.

                  (10)

                  Peale selle peab liikmesriik vastavalt juhtimismäärusele võtma nõuetekohaselt arvesse kõiki soovitusi, mis komisjon on andnud 31. detsembriks 2019 esitatava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kohta, ja kui asjaomane liikmesriik ei järgi soovitust või suurt osa sellest, peaks liikmesriik esitama ja avalikustama selle põhjused.

                  (11)

                  Vastavalt asjaoludele peaksid liikmesriigid esitama oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas ning järgmiste aastate ajakohastatud versioonides need samad andmed, mis nad esitavad Eurostatile või Euroopa Keskkonnaametile. Ühtede ja samade allikate ning olemasolu korral ka Euroopa statistika kasutamine on oluline modelleerimise ja prognooside lähtestsenaariumi arvutamiseks. Euroopa statistika kasutamine võimaldab paremini võrrelda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades kasutatud andmeid ja prognoose.

                  (12)

                  Lõplik lõimitud riiklik energia- ja kliimakava peab sisaldama kõiki määruse (EL) 2018/1999 I lisas esitatud üksikasju. Seoses sellega tuleks hinnata kavandatud poliitikasuundade ja meetmete makromajanduslikku mõju ja niivõrd, kui see on võimalik, mõju tervisele, keskkonnale, tööhõivele ja haridusele ning oskustele ja sotsiaalmõju. Lõpliku lõimitud riikliku kliima- ja energiakava ettevalmistamisse tuleb kaasata avalikkus ja muud sidusrühmad. Neid ja muid üksikasju on kirjeldatud käesoleva soovitusega koos avaldatud talituste töödokumendis (6).

                  (13)

                  Lõplikus kavas tuleb täpsemalt hinnata poliitikasuundade ja meetmete vahelisi seoseid ja kirjeldada, kuidas Rumeenia kavatseb neid arvesse võtta. Eelkõige tuleks kavas kirjeldada CO2-heite vähendamise, energiajulgeoleku ja energia siseturu mõõtme koostoimet energiatõhususe esikohale seadmise põhimõttega. Tuleb hinnata kivisöe ja gaasi kavandatava edasise kasutamise ja CO2-heite vähendamise eesmärkide koostoimet 2030. aasta kontekstis. Samamoodi tuleks poliitikaseoste ja horisontaalse mõju hinnang lisada selliste laialdase mõjuga poliitikasuundade ja meetmete puhul nagu kavandatav uus võimsus, mis on vastuolus energiatõhususe suurendamise ja CO2-heite vähendamise mõõtmega, uusimad reguleerivad meetmed, milles käsitletakse energiaturgu vastuolus siseturu ja energiavarustuskindluse eesmärkidega, ning transpordisektori CO2-heite vähendamise ja taastuvate energiaallikate suurema kasutamise mõju võrgule. Samuti tuleb hinnata seda, millist mõju avaldab metsa biomassi suurem kasutamine energia ja soojuse tootmiseks maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest pärinevale arvestuslikule heitele ja selle heite sidumisele. Lisaks peavad teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime mõõtme all seatud eesmärgid toetama muude energialiidu mõõtmete jaoks kavandatud jõupingutusi.

                  (14)

                  Lõplikule lõimitud riiklikule kliima- ja energiakavale tuleks kasuks, kui selles hinnataks riikliku konkurentsistrateegia (2014–2020) tulemusi, esitataks põhjalik analüüs selle kohta, milline on vähese CO2-heitega tehnoloogialahenduste sektori praegune seisund üleilmsel turul, ning toodaks välja konkurentsivõimelised ja võimalikud probleemsed valdkonnad. Seda võiks täiendada ka põhjalikumate meetmetega, et käsitleda võimalikku seost ringmajandusega.

                  (15)

                  Komisjon on Rumeeniale antud soovitustes lähtunud Rumeenia esitatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektile antud hinnangust, mis avaldatakse koos käesoleva soovitusega, (7)

            SOOVITAB RUMEENIAL TEHA JÄRGMIST:

                  1.

                  Märgatavalt suurendada Rumeenia panust liidu 2030. aasta taastuvenergia eesmärki, st suurendada taastuvenergia osakaalu Rumeenias vähemalt 34 %ni aastaks 2030, nagu on märgitud määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemis. Lisada lõplikku lõimitud riiklikku energia- ja kliimakavva soovituslik trajektoor, mis määruse (EL) 2018/1999 artikli 4 punkti a alapunkti 2 kohaselt hõlmab kõiki võrdlustasemeid, vastavalt taastuvenergia osakaalule, pidades silmas vajadust suurendada jõupingutusi selle eesmärgi ühiseks saavutamiseks. Esitada üksikasjalikud arvuliselt väljendatud poliitikasuunad ja meetmed, mis on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 (8) sätestatud kohustustega ning võimaldavad kõnealuse panuse õigel ajal ja kulutõhusalt saavutada. Suurendada jõupingutusi kütte- ja jahutussektoris, et täita direktiivi (EL) 2018/2001 artiklis 23 esitatud soovituslik eesmärk, ning kehtestada asjakohased meetmed, et täita lõimitud riikliku energia- ja kliimakavas transpordisektorile seatud eesmärk kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikliga 25. Kehtestada meetmed litsentsimismenetluse ja lubade andmise korra lihtsustamiseks ning esitada täiendavad üksikasjad oma tarbeks toodetavat taastuvenergiat ja taastuvenergiakogukondi hõlmavate tugiraamistike kohta kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artiklitega 21 ja 22. Esitada täiendavad üksikasjad nende erimeetmete kohta, mille abil tagada biomassitarnete kestlikkus ja biomassi säästev kasutamine energeetikasektoris, pidades silmas biomassi osatähtsust Rumeenia energiaallikate jaotuses, eriti kütte- ja jahutussektoris.

                  2.

                  Seada märgatavalt kõrgem eesmärk lõpp- ja primaarenergia tarbimise vähendamisele aastaks 2030, pidades silmas asjaolu, et liidus 2030. aastaks seatud energiatõhususeesmärgi saavutamiseks on vaja rohkem pingutada. Teha ettepanek selliste poliitikasuundade ja meetmete kohta, mis aitaksid energiasäästu aastaks 2030 veelgi suurendada. Selgitada olemasolevaid poliitikasuundi ja meetmeid ning esitada üksikasjalikum teave terveks ajavahemikuks 2021–2030 kavandatavate poliitikasuundade ja meetmete kohta, eriti nende eeldatava säästu ja mõju ning rakendamise ajakava kohta.

                  3.

                  Täpsustada meetmeid, millega toetatakse selliste energiajulgeoleku eesmärkide saavutamist nagu energiasüsteemi mitmekesistamine ja selle sõltuvuse vähendamine, eelkõige meetmeid, millega tagatakse süsteemi paindlikkus ja usaldusväärne gaasivarustuse mitmekesistamise strateegia, sh asjakohased taristuprojektid ja põhjendamatute gaasitootmispiirangute kõrvaldamine, võttes arvesse Musta mere piirkonna varude potentsiaali. Esitada üksikasjalik pikaajalise tuumamaterjalide ja tuumkütusega varustatuse tagamise strateegia, pidades eelkõige silmas tuumaenergia tootmise võimsuse arengut, ning üksikasjalik kütusetsükli kodumaise võimsuse säilitamise strateegia.

                  4.

                  Sõnastada turgude lõimimise tulevikueesmärgid, eelkõige meetmed likviidsete ja konkurentsivõimeliste jae- ja hulgimüügiturgude arendamiseks, nii riigis konkurentsi edendamise kui ka piiriüleste kaubandustõkete, sh ekspordipiirangute kõrvaldamise kaudu. Vähendada hulgimüügihinna reguleerimise negatiivset mõju ning esitada selge väljavaade, et tagada riigi õigusaktide kooskõla liidu õigusega avatud ja liberaliseeritud turgude ja vaba hinnakujunduse valdkonnas, lisades täielikult turupõhistele hindadele järk-järgult üleminemise strateegia ja ajakava ning samal ajal ka sihipärased meetmed haavatavate tarbijate kaitsmiseks.

                  5.

                  Selgitada riiklikke ja rahastamiseesmärke teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime valdkonnas (eelkõige seoses energialiiduga), mida on vaja saavutada ajavahemikus 2020–2030, nii et need eesmärgid oleksid hõlpsalt mõõdetavad ning toetaksid lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas muude mõõtmete jaoks seatud eesmärkide täitmist. Toetada nende eesmärkide saavutamist konkreetsete ja asjakohaste poliitikasuundade ja meetmetega, sealhulgas teiste liikmesriikidega koos välja töötatavate suundade ja meetmetega, näiteks energiatehnoloogia strateegilise kava kaudu.

                  6.

                  Tõhustada naaberliikmesriikidega ja selliste hästi toimivate piirkondliku koostöö raamistikega nagu Kesk- ja Kagu-Euroopa energiavõrkude ühendamise kõrgetasemelise töörühmaga tehtavat piirkondlikku koostööd, eriti gaasi- ja elektritaristu, taastuvad energiaallikad, energiatõhususe, teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime valdkonnas, võttes arvesse ühiseid väljakutseid ja eesmärke. Koostöö tihendamise potentsiaal on suur, võttes arvesse elektrisektori kavandatavat arengut, sh vajadust arvestada taastuvate energiaallikate suurema osakaalu ja keskkonnahoidliku transpordiga, mis võib mõjutada piirkonna elektriühendusi ja kaubandust.

                  7.

                  Laiendata energiastrateegia eesmärkide kohta esitatud investeerimisvajaduste ja -riskide analüüsi, andes üldhinnangu investeerimisvajadustele, et saavutada lõimitud riikliku energia- ja kliimakava eesmärgid. Anda üldhinnang kõnealuste investeeringute allikatele, sealhulgas asjakohasele rahastamisele riigi, piirkonna ja liidu tasandil. Samuti kaaluda rahastamisallikana heitkoguste kulutõhusat loovutamist teistele liikmesriikidele Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/842 (9) alusel.

                  8.

                  Loetleda kõik energiatoetused, sealhulgas eelkõige fossiilkütuste toetused, ning nende järkjärguliseks kõrvaldamiseks võetud meetmed ja koostatud kavad.

                  9.

                  Lisaks analüüsida, milline on seos õhukvaliteeti ja õhkuheidet käsitleva poliitikaga, lisades nõutavad arvandmed kavandatud poliitikasuundade ja meetmete alusel prognoositud õhusaasteainete heite kohta.

                  10.

                  Lõimida paremini ausa ja õiglase ülemineku aspektid, võttes eelkõige arvesse mõju ühiskonnale ja tööhõivele, esitades konkreetsemad meetmed ja ajakava energiaostuvõimetuse probleemi lahendamiseks, nagu on sätestatud määruses (EL) 2018/1999. Arutada vajadusi ja meetmeid, mis keskenduvad struktuursetele probleemidele, mis kaasnevad puhtale energeetikale üleminekuga ühest tööstusharust sõltuvates piirkondades, nt kivisöetööstusest sõltuvates piirkondades või muudes energiamahukates sektorites.

         Brüssel, 18. juuni 2019

               Komisjoni nimel

               komisjoni liige

            Miguel ARIAS CAÑETE

         (1)  ELT L 328, 21.12.2018, lk 1.

         (2)  SWD(2019) 273.

         (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (ELT L 315, 14.11.2012, lk 1).

         (4)  SWD (2019) 1022 final.

         (5)  COM (2019) 523 final, 5. juuni 2019.

         (6)  SWD(2019) 273.

         (7)  SWD(2019) 273.

         (8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82).

         (9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/842, milles käsitletakse liikmesriikide kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heidet aastatel 2021–2030, millega panustatakse kliimameetmetesse, et täita Pariisi kokkuleppega võetud kohustused, ning millega muudetakse määrust (EL) nr 525/2013 (ELT L 156, 19.6.2018, lk 26).


title: Komisjoni soovitus, 18. juuni 2019, Slovakkia lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta

text:
               3.9.2019

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 297/96

      KOMISJONI SOOVITUS,
      18. juuni 2019,
      Slovakkia lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta
      (2019/C 297/25)
      EUROOPA KOMISJON,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peavad liikmesriigid esitama komisjonile ajavahemikku 2021–2030 hõlmava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõikega 1 ja I lisaga. Esimesed lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektid tuli esitada 31. detsembriks 2018.

                  (2)

                  Slovakkia esitas oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti 21. jaanuaril 2019. Selle kava projekti esitamisega algab komisjoni ja liikmesriikide vahelise järkjärgulise protsessi esimene etapp, et kõnealused energia- ja kliimakavad lõplikult vormistada ja seejärel ellu rakendada.

                  (3)

                  Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peab komisjon hindama lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projekte. Komisjon hindas põhjalikult Slovakkia lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti ning võttis seejuures arvesse määruse (EL) 2018/1999 asjakohaseid sätteid. Kõnealune hinnang (2) avaldatakse koos käesoleva soovitusega. Allpool esitatud soovitused põhinevad sellel hinnangul.

                  (4)

                  Eelkõige käsitletakse komisjoni soovitustes järgmist: i) eesmärkide ja panuste ulatuslikkus, et ühiselt saavutada energialiidu eesmärgid, eriti liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärgid, samuti elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud; ii) liikmesriikide ja liidu tasandi eesmärkidega seotud poliitikasuunad ja meetmed ning muud poliitikasuunad ja meetmed, mis võivad piiriüleselt asjakohased olla; iii) täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mida võidakse nõuda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades; iv) lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud olemasolevate ning kavandatud poliitikasuundade ja meetmete koostoime ja järjepidevus energialiidu ühe mõõtme ning eri mõõtmete piires.

                  (5)

                  Soovituste väljatöötamisel võttis komisjon ühelt poolt arvesse vajadust liita kõigi liikmesriikide kavandatud arvulised panused, et hinnata eesmärki liidu tasandil, ning teiselt poolt vajadust anda asjaomasele liikmesriigile piisavalt aega võtta komisjoni soovitusi nõuetekohaselt arvesse enne oma riikliku kava lõplikku vormistamist.

                  (6)

                  Komisjoni soovitused liikmesriikide taastuvenergiaeesmärkide kohta põhinevad määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemil, mis tugineb objektiivsetele kriteeriumidele.

                  (7)

                  Energiatõhususalaste soovituste puhul on komisjon lähtunud hinnangust, mis on antud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud riiklike eesmärkide ulatusele võrreldes liidu tasandi eesmärkide saavutamiseks vajalike ühiste jõupingutustega, võttes vajaduse korral arvesse teavet riigi konkreetse eripära kohta. Riikide lõplik panus energiatõhususse peaks kajastama nende kulutõhusa energiasäästu potentsiaali ning seda peaks toetama kindla, pikaajalise hoonete renoveerimise strateegiaga ja sellekohaste meetmetega, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (3) artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Samuti peaksid liikmesriigid tõendama, et on nõuetekohaselt võtnud arvesse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet, ja selgitama täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-heitega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile.

                  (8)

                  Vastavalt juhtimismäärusele peavad liikmesriigid andma üldülevaate investeeringutest, mis on vajalikud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud eesmärkide ja panuste saavutamiseks, ning üldhinnangu nende investeeringute allikate kohta. Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid tagama riikide poliitikasuundade ja meetmete läbipaistvuse ja prognoositavuse ning seega investeerimiskindluse.

                  (9)

                  Samal ajal on komisjon Euroopa 2018.–2019. poolaasta ühe osana tähelepanelikult keskendunud liikmesriikide energia- ja kliimapoliitikaga seotud investeerimisvajadustele. Euroopa poolaasta raames on komisjon käsitlenud seda küsimust 2019. aasta aruandes Slovakkia kohta (4) ja komisjoni soovituses, mis käsitleb nõukogu soovitust Slovakkiale (5). Lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projektide hindamisel võttis komisjon arvesse Euroopa poolaasta raames tehtud viimaseid järeldusi ja antud soovitusi. Komisjoni soovitused täiendavad Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. Ühtlasi peaksid liikmesriigid tagama, et nende lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võetakse arvesse Euroopa poolaasta raames antud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi.

                  (10)

                  Peale selle peab liikmesriik vastavalt juhtimismäärusele võtma nõuetekohaselt arvesse kõiki soovitusi, mis komisjon on andnud 31. detsembriks 2019 esitatava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kohta, ja kui asjaomane liikmesriik ei järgi soovitust või suurt osa sellest, peaks liikmesriik esitama ja avalikustama selle põhjused.

                  (11)

                  Vastavalt asjaoludele peaksid liikmesriigid esitama oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas ning järgmiste aastate ajakohastatud versioonides need samad andmed, mis nad esitavad Eurostatile või Euroopa Keskkonnaametile. Ühtede ja samade allikate ning olemasolu korral ka Euroopa statistika kasutamine on oluline modelleerimise ja prognooside lähtestsenaariumi arvutamiseks. Euroopa statistika kasutamine võimaldab paremini võrrelda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades kasutatud andmeid ja prognoose.

                  (12)

                  Lõplik lõimitud riiklik energia- ja kliimakava peab sisaldama kõiki määruse (EL) 2018/1999 I lisas esitatud üksikasju. Seoses sellega tuleks hinnata kavandatud poliitikasuundade ja meetmete makromajanduslikku mõju ja niivõrd, kui see on võimalik, mõju tervisele, keskkonnale, tööhõivele ja haridusele ning oskustele ja sotsiaalmõju. Lõpliku lõimitud riikliku kliima- ja energiakava ettevalmistamisse tuleb kaasata avalikkus ja muud sidusrühmad. Neid ja muid üksikasju on kirjeldatud käesoleva soovitusega koos avaldatud talituste töödokumendis (6).

                  (13)

                  Lõplikus kavas tuleks kindlaks määrata eri mõõtmete vahelised seosed ja nende mõõtmete sidusus. Terviklikku lähenemisviisi, mida juba järgiti mitme sidusrühmaga peetud riiklikel energiaostuvõimetust käsitlevatel aruteludel, mille puhul võeti arvesse siseturu ja energiatõhususe mõõdet, tuleks laiendada kõigile mõõtmetele. Samuti tuleks käsitleda kliimamuutuste mõju energiajulgeoleku riski seisukohast. Teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime mõõtme all seatud eesmärgid peavad toetama muude energialiidu mõõtmete jaoks kavandatud jõupingutusi.

                  (14)

                  Lõplikule lõimitud riiklikule kliima- ja energiakavale tuleks kasuks, kui selles esitataks põhjalik analüüs selle kohta, milline on vähese CO2-heitega tehnoloogialahenduste sektori praegune seisund üleilmsel turul, tuues välja konkurentsivõimelised ja võimalikud probleemsed valdkonnad, märkides edasised eesmärgid ning poliitikasuunad ja meetmed nende saavutamiseks ning esitades asjakohased seosed ettevõtlus- ja tööstuspoliitikaga. Samuti tuleks kasuks, kui sellest nähtuks suurem seos ringmajandusega, rõhutades sealset kasvuhoonegaaside heite vähendamise potentsiaali.

                  (15)

                  Komisjon on Slovakkiale antud soovitustes lähtunud Slovakkia esitatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektile antud hinnangust, mis avaldatakse koos käesoleva soovitusega, (7)

            SOOVITAB SLOVAKKIAL TEHA JÄRGMIST:

                  1.

                  Suurendada liidu 2030. aasta taastuvenergia eesmärgi saavutamiseks antavat panust märkimisväärselt, s.o suurendada Slovakkias taastuvenergia osakaalu vähemalt 24 %ni aastaks 2030, nagu on märgitud määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemis. Lisada lõplikku lõimitud riiklikku energia- ja kliimakavva soovituslik trajektoor, mis määruse (EL) 2018/1999 artikli 4 punkti a alapunkti 2 kohaselt hõlmab kõiki võrdlustasemeid, vastavalt taastuvenergia osakaalule, pidades silmas vajadust suurendada jõupingutusi selle eesmärgi ühiseks saavutamiseks. Esitada üksikasjalikud arvuliselt väljendatud poliitikasuunad ja meetmed, mis on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 (8) sätestatud kohustustega ning võimaldavad kõnealuse panuse õigel ajal ja kulutõhusalt saavutada. Suurendada jõupingutusi kütte- ja jahutussektoris, et täita direktiivi (EL) 2018/2001 artiklis 23 esitatud soovituslik eesmärk, ning kehtestada asjakohased meetmed, et täita lõimitud riikliku energia- ja kliimakavas transpordisektorile seatud eesmärk kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikliga 25. Esitada konkreetsed meetmed halduskoormuse vähendamiseks ning oma tarbeks toodetavat taastuvenergiat ja taastuvenergiakogukondi hõlmavate tugiraamistike kohta kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artiklitega 21 ja 22. Esitada täiendavad üksikasjad nende erimeetmete kohta, mille abil tagada biomassitarnete kestlikkus ja biomassi säästev kasutamine energeetikasektoris, pidades silmas biomassi osatähtsust Slovakkia energiaallikate jaotuses, eriti kütte- ja jahutussektoris.

                  2.

                  Seada kõrgem eesmärk nii lõpp-a kui ka primaarenergia tarbimise vähendamisele, pidades silmas vajadust teha suuremaid jõupingutusi liidu 2030. aasta energiatõhususeesmärgi saavutamiseks, ning määrata kindlaks täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mis võiksid anda veelgi suuremat energiasäästu aastaks 2030. Esitada osana üksikasjalikumast mõjuhinnangust täpsed arvandmed kavandatavatest poliitikasuundadest ja meetmetest eeldatavasti saadava energiasäästu kohta.

                  3.

                  Täpsustada meetmeid, millega toetatakse selliste energiajulgeoleku eesmärkide saavutamist nagu energiasüsteemi mitmekesistamine ja selle sõltuvuse vähendamine, sealhulgas süsteemi paindlikkuse tagamise meetmeid, pikaajaline tuumamaterjalide ja tuumkütusega varustatus, pidades silmas tuumaenergia tootmise võimsuse arengut.

                  4.

                  Sõnastada täpselt turgude lõimimise tulevikueesmärgid, eelkõige meetmed konkurentsivõimelisemate hulgi- ja jaemüügiturgude arendamiseks, liikudes sealhulgas täielikult turupõhiste hindade kasutuselevõtu suunas.

                  5.

                  Selgitada riiklikke ja rahastamiseesmärke teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime valdkonnas (eelkõige seoses energialiiduga), mida on vaja saavutada ajavahemikus 2023–2030, nii et need eesmärgid oleksid hõlpsalt mõõdetavad ning toetaksid lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas muude mõõtmete jaoks seatud eesmärkide täitmist. Toetada nende eesmärkide saavutamist konkreetsete ja asjakohaste poliitikasuundade ja meetmetega, sealhulgas teiste liikmesriikidega koos välja töötatavate suundade ja meetmetega, näiteks energiatehnoloogia strateegilise kava kaudu.

                  6.

                  Jätkata konsulteerimist naaberliikmesriikidega ja piirkondlikku koostööd Visegrádi rühmas (Tšehhi, Ungari, Poola ja Slovakkia) ning Kesk- ja Kagu-Euroopa energiavõrkude ühendamise kõrgetasemelises töörühmas, samuti sellist kahepoolset koostööd, mida tehakse näiteks Tšehhiga elektrijaotussüsteemide valdkonnas. Piirkondlikes suhetes tuleks keskenduda energia siseturu suuremale lõimimisele, hinnates süsteemi piisavust, süsteemi õiglase ümberkorraldamise küsimusi, CO2-heite vähendamist ning taastuvate energiaallikate kasutamist ja selle mõju energiasüsteemile.

                  7.

                  Laiendada investeerimisvajaduste ja -allikate (asjakohane rahastamine riigi, piirkonna ja liidu tasandil) analüüsi, mis hõlmab praegu üksnes energiatõhusust ja teadusuuringuid, ning anda üldhinnang investeeringutele, mida on vaja energia- ja kliimaeesmärkide saavutamiseks. Samuti kaaluda rahastamisallikana heitkoguste kulutõhusat loovutamist teistele liikmesriikidele Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/842 (9) alusel.

                  8.

                  Loetleda kõik energiatoetused, sealhulgas eelkõige fossiilkütuste toetused, ning nende järkjärguliseks kõrvaldamiseks võetud meetmed ja koostatud kavad.

                  9.

                  Lisada analüüs selle kohta, milline on koostoime õhukvaliteeti ja õhkuheidet käsitlevate meetmetega, ning kirjeldada mõju õhusaastele eri stsenaariumide korral ja esitada vastavad arvandmed, lisades sellekohase teabe, ning võtta arvesse eri valdkondade omavahelist koostoimet ja kompromisside mõju.

                  10.

                  Paremini lõimida kavva ausa ja õiglase ülemineku aspektid ning eelkõige täpsustada kavandatud eesmärkide, poliitikasuundade ja meetmete mõju sotsiaalvaldkonnale, tööhõivele ja oskustele. Lõplikus lõimitud riiklikus kliima- ja energiakavas tuleks käsitleda süsteemi ümberkorraldamise mõju Horna Nitra kivisöekaevanduspiirkonna elanikele ning see tuleks seostada valitsuse poolt kõnealuse piirkonna ümberkorraldamiseks ette nähtud tegevuskavaga, samuti tuleks käsitleda energiamahukates sektorites tehtavaid kohandusi. Töötada välja täpsem energiaostuvõimetuse probleemi lahendamise kord, sealhulgas anda sihtotstarbeline hinnang energiaostuvõimetuse probleemile vastavalt määrusele (EL) 2018/1999.

         Brüssel, 18. juuni 2019

               Komisjoni nimel

               komisjoni liige

            Miguel ARIAS CAÑETE

         (1)  ELT L 328, 21.12.2018, lk 1.

         (2)  SWD(2019) 274.

         (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (ELT L 315, 14.11.2012, lk 1).

         (4)  SWD (2019) 1024 final.

         (5)  COM (2019) 525 final, 5. juuni 2019.

         (6)  SWD(2019) 274.

         (7)  SWD(2019) 274.

         (8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82).

         (9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/842, milles käsitletakse liikmesriikide kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heidet aastatel 2021–2030, millega panustatakse kliimameetmetesse, et täita Pariisi kokkuleppega võetud kohustused, ning millega muudetakse määrust (EL) nr 525/2013 (ELT L 156, 19.6.2018, p. 26).


title: Komisjoni soovitus, 18. juuni 2019, Soome lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta

text:
               3.9.2019

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 297/100

      KOMISJONI SOOVITUS,
      18. juuni 2019,
      Soome lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta
      (2019/C 297/26)
      EUROOPA KOMISJON,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peavad liikmesriigid esitama komisjonile ajavahemikku 2021–2030 hõlmava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõikega 1 ja I lisaga. Esimesed lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektid tuli esitada 31. detsembriks 2018.

                  (2)

                  Soome esitas oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti 20. detsembril 2018. Selle kavaprojekti esitamisega algab komisjoni ja liikmesriikide vahelise järkjärgulise protsessi esimene etapp, et kõnealused energia- ja kliimakavad lõplikult vormistada ja seejärel ellu rakendada.

                  (3)

                  Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peab komisjon hindama lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projekte. Komisjon hindas põhjalikult Soome lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti ning võttis seejuures arvesse määruse (EL) 2018/1999 asjakohaseid sätteid. Kõnealune hinnang (2) avaldatakse koos käesoleva soovitusega. Allpool esitatud soovitused põhinevad sellel hinnangul.

                  (4)

                  Eelkõige käsitletakse komisjoni soovitustes järgmist: i) eesmärkide ja panuste ulatuslikkus, et ühiselt saavutada energialiidu eesmärgid, eriti liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärgid, samuti elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud; ii) liikmesriikide ja liidu tasandi eesmärkidega seotud poliitikasuunad ja meetmed ning muud poliitikasuunad ja meetmed, mis võivad piiriüleselt asjakohased olla; iii) täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mida võidakse nõuda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades; iv) lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud olemasolevate ning kavandatud poliitikasuundade ja meetmete koostoime ja järjepidevus energialiidu ühe mõõtme ning eri mõõtmete piires.

                  (5)

                  Soovituste väljatöötamisel võttis komisjon ühelt poolt arvesse vajadust liita kõigi liikmesriikide kavandatud arvulised panused, et hinnata eesmärki liidu tasandil, ning teiselt poolt vajadust anda asjaomasele liikmesriigile piisavalt aega võtta komisjoni soovitusi nõuetekohaselt arvesse enne oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava lõplikku vormistamist.

                  (6)

                  Komisjoni soovitused liikmesriikide taastuvenergiaeesmärkide kohta põhinevad määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemil, mis tugineb objektiivsetele kriteeriumidele.

                  (7)

                  Energiatõhususalaste soovituste puhul on komisjon lähtunud hinnangust, mis on antud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektides esitatud riiklike eesmärkide ulatusele võrreldes liidu tasandi eesmärkide saavutamiseks vajalike ühiste jõupingutustega, võttes vajaduse korral arvesse teavet riigi konkreetse eripära kohta. Riikide lõplik panus energiatõhususse peaks kajastama nende kulutõhusa energiasäästu potentsiaali ning seda peaks toetama kindla, pikaajalise hoonete renoveerimise strateegiaga ja sellekohaste meetmetega, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (3) artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Samuti peaksid liikmesriigid tõendama, et on nõuetekohaselt võtnud arvesse esimest energiatõhususe põhimõtet, ja selgitama täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-sisaldusega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile.

                  (8)

                  Vastavalt juhtimismäärusele peavad liikmesriigid andma üldülevaate investeeringutest, mis on vajalikud lõimitud riiklikus energia- ja kliimakava projektis esitatud eesmärkide ja panuste saavutamiseks, ning üldhinnangu nende investeeringute allikate kohta. Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid tagama riikide poliitikasuundade ja meetmete läbipaistvuse ja prognoositavuse ning seega investeerimiskindluse.

                  (9)

                  Samal ajal on komisjon Euroopa 2018.–2019. poolaasta ühe osana tähelepanelikult keskendunud liikmesriikide energia- ja kliimapoliitikaga seotud investeeringute vajadustele. Euroopa poolaasta raames on komisjon käsitlenud seda küsimust 2019. aasta aruandes Soome kohta (4) ja komisjoni soovituses, mis käsitleb nõukogu soovitust Soomele (5). Lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektide hindamisel võttis komisjon arvesse Euroopa poolaasta raames tehtud viimaseid järeldusi ja antud soovitusi. Komisjoni soovitused täiendavad Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. Ühtlasi peaksid liikmesriigid tagama, et nende lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võetakse arvesse Euroopa poolaasta raames antud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi.

                  (10)

                  Peale selle peab liikmesriik vastavalt juhtimismäärusele võtma nõuetekohaselt arvesse kõiki soovitusi, mis komisjon on andnud 31. detsembriks 2019 esitatava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kohta, ja kui asjaomane liikmesriik ei järgi soovitust või suurt osa sellest, peaks liikmesriik esitama ja avalikustama selle põhjused.

                  (11)

                  Vastavalt asjaoludele peaksid liikmesriigid esitama oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas ning järgmiste aastate ajakohastatud versioonides need samad andmed, mis nad esitavad Eurostatile või Euroopa Keskkonnaametile. Ühtede ja samade allikate ning olemasolu korral ka Euroopa statistika kasutamine on oluline modelleerimise ja prognooside lähtestsenaariumi arvutamiseks. Euroopa statistika kasutamine võimaldab paremini võrrelda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades kasutatud andmeid ja prognoose.

                  (12)

                  Lõplik lõimitud riiklik energia- ja kliimakava peab sisaldama kõiki määruse (EL) 2018/1999 I lisas esitatud üksikasju. Seoses sellega tuleks hinnata kavandatud poliitikasuundade ja meetmete makromajanduslikku mõju ja niivõrd, kui see on võimalik, mõju tervisele, keskkonnale, tööhõivele ja haridusele ning oskustele ja sotsiaalmõju. Lõpliku lõimitud riikliku kliima- ja energiakava ettevalmistamisse tuleb kaasata avalikkus ja muud sidusrühmad. Neid ja muid üksikasju on kirjeldatud käesoleva soovitusega koos avaldatud talituste töödokumendis (6).

                  (13)

                  Soome peaks oma lõplikus kavas arvesse võtma kavandatud poliitikasuundade ja meetmete omavahelist seost, täpsemalt järgmist: CO2-heite vähendamise, energiajulgeoleku ja energia siseturu valdkonna koostoime energiatõhususe esimese põhimõttega, selgitades täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-sisaldusega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile. Lõplikus kavas on oluline käsitleda ka poliitikasuundi, mida kavandatakse kivisöel töötavate elektrijaamade tegevuse järkjärguliseks lõpetamiseks ja naftakasutuse vähendamiseks ning asendamiseks metsajääkide ja biokütustega, ning taastuvatest energiaallikatest toodetava elektrienergia üha suuremaks kasutuselevõtuks ja elektrivõrkude tugevdamiseks vajalikul määral. Samamoodi peavad teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime valdkonnas seatud eesmärgid toetama muudes Euroopa Liidu poliitikavaldkondades kavandatud jõupingutusi.

                  (14)

                  Lõplikule lõimitud riiklikule kliima- ja energiakavale tuleks kasuks, kui selles esitatakse põhjalik analüüs selle kohta, milline on vähese CO2-heitega tehnoloogialahenduste praegune seisund üleilmsel turul, tuues välja konkurentsivõimelised ja võimalikud probleemsed valdkonnad, märkides edasised eesmärgid ning poliitikasuunad ja meetmed nende saavutamiseks ning esitades asjakohased seosed ettevõtlus- ja tööstuspoliitika vahel. Samuti tuleks kasuks, kui sellest nähtuks suurem seos ringmajandusega, rõhutades sealset kasvuhoonegaaside heite vähendamise potentsiaali.

                  (15)

                  Komisjon on Soomele antud soovitustes lähtunud Soome poolt esitatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektist, mis avaldatakse koos käesoleva soovitusega, (7)

            SOOVITAB SOOMEL TEHA JÄRGMIST:

                  1.

                  Täpsustada, kuidas plaanitakse täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EL) 2018/841 (8) tulenevat kohustust, mille kohaselt maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest pärit heitkogused ei oleks suuremad kui sidujates seotud heitkogused, võttes arvesse paindlikke võimalusi seoses selliste sektorite heitega, mis kuuluvad jõupingutuste jagamist käsitleva otsuse kohaldamisalasse ning on seotud maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsandusega. Selleks on vaja kohaldada maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse kohta kehtivaid raamatupidamiseeskirju. Esitada arvudes väljendatuna mõju, mida kogu ajavahemikul 2021–2030 avaldavad poliitikasuunad ja meetmed, mis on kavandatud selleks, et saavutada 2030. aastaks kasvuhoonegaaside heite eesmärk –39 % võrreldes 2005. aastaga ELi heitkogustega kauplemise süsteemi mittekuuluvates sektorites tekkiva heite osas.

                  2.

                  Suurendada Soome panust liidu 2030. aasta taastuvenergia osakaalu eesmärki, st suurendada Soomes taastuvenergia osakaalu vähemalt 51 %ni aastaks 2030, nagu on märgitud määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemis. Lisada lõplikku lõimitud riiklikku energia- ja kliimakavva soovituslik trajektoor, mis määruse (EL) 2018/1999 artikli 4 punkti a alapunkti 2 kohaselt hõlmab kõiki võrdlustasemeid, vastavalt taastuvenergia osakaalule, pidades silmas vajadust suurendada jõupingutusi selle eesmärgi ühiseks saavutamiseks. Esitada üksikasjalikud arvuliselt väljendatud poliitikasuunad ja meetmed, mis on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 (9) sätestatud kohustustega ning võimaldavad kõnealuse panuse õigel ajal ja kulutõhusalt saavutada. Esitada täiendavad üksikasjad nende erimeetmete kohta, mida kavatsetakse võtta selleks, et tagada biomassi pikaajaline säästev kasutamine energeetikasektoris, pidades silmas biomassi osatähtsust Soome energiaallikate jaotuses. Esitada täiendavad üksikasjad oma tarbeks toodetavat taastuvenergiat ja taastuvenergiakogukondi hõlmavate raamistike loomise kohta kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artiklitega 21 ja 22.

                  3.

                  Kehtestada märgatavalt kõrgem eesmärk lõpp- ja primaarenergia tarbimise vähendamisele aastaks 2030, pidades silmas asjaolu, et liidus 2030. aastaks seatud energiatõhususeesmärgi saavutamiseks on vaja rohkem pingutada. Toetada seda tegevust poliitikasuundade ja meetmetega, mis aitaksid energiasäästu aastaks 2030 veelgi suurendada. Jälgida energiasäästuvõimalusi elamu- ja tööstussektoris ning määrata kindlaks kõige asjakohasemad säästumeetmed. Hinnata sisemajanduse koguprodukti (SKP) eeldatava suurenemise ja sellega kaasneva suurema energiatarbimise põhjuseid ning määrata kindlaks erimeetmed selle mõju leevendamiseks.

                  4.

                  Täpsustada meetmeid, millega toetatakse selliste energiajulgeoleku eesmärkide saavutamist nagu energiasüsteemi mitmekesistamine ja selle sõltuvuse vähendamine, sealhulgas süsteemi paindlikkuse tagamise meetmeid, ning strateegiat, millega tagada pikaajaline tuumamaterjalide ja -kütusega varustatus, pidades eelkõige silmas tuumaenergia tootmise võimsuse arengut.

                  5.

                  Selgitada täpsemalt riiklikke ja rahastamiseesmärke teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime valdkonnas (eelkõige seoses energialiiduga), mida on vaja saavutada kuni 2030. aastani, nii et need oleksid hõlpsalt mõõdetavad ning toetaksid lõplikus lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas muudele valdkondadele seatud eesmärkide täitmist. Toetada nende eesmärkide saavutamist konkreetsete ja piisavate poliitikasuundade ja meetmetega, sealhulgas teiste liikmesriikidega koos välja töötatavate suundade ja meetmetega, näiteks Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava kaudu.

                  6.

                  Laiendada praegust head piirkondlikku koostööd Põhjamaade (Taani, Soome, Island, Norra ja Rootsi) vahel ka uutesse valdkondadesse ja geograafiliselt, et kaasata sinna ka Balti riigid (Eesti, Läti ja Leedu). Piirkondlikes suhetes tuleks keskenduda energia siseturu ja energiajulgeoleku küsimustele, pidades silmas eesmärki suurendada taastuvatest energiaallikatest toodetava elektri osakaalu elektrisüsteemis ja arvestades seda, et tänu koostööle suureneb elektriimport/-eksport ja vajadus muuta süsteem paindlikumaks.

                  7.

                  Loetleda kõik energiatoetused, sealhulgas eelkõige fossiilkütuste toetused, ning võetud ja kavandatud meetmed nende järkjärguliseks kõrvaldamiseks.

                  8.

                  Lisada analüüs selle kohta, milline on koostoime õhukvaliteeti ja õhkuheidet käsitlevate meetmetega, ning kirjeldada mõju õhusaastele eri stsenaariumide korral, lisades sellekohase teabe, ning võtta arvesse eri valdkondade omavahelist koostoimet ja kompromisside mõju.

                  9.

                  Paremini lõimida kavva ausa ja õiglase ülemineku aspektid ning eelkõige täpsustada kavandatud eesmärkide ning poliitikasuundade ja meetmete mõju sotsiaalvaldkonnale, tööhõivele ja oskustele.

         Brüssel, 18. juuni 2019

               Komisjoni nimel

               komisjoni liige

            Miguel ARIAS CAÑETE

         (1)  ELT L 328, 21.12.2018, lk 1.

         (2)  SWD(2019) 276.

         (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (ELT L 315, 14.11.2012, lk 1).

         (4)  SWD (2019) 1025 final.

         (5)  COM (2019) 526 final, 5. juuni 2019.

         (6)  SWD(2019) 276.

         (7)  SWD(2019) 276.

         (8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/841, millega lisatakse maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest tulenev kasvuhoonegaaside heide ja sellest tulenevate kasvuhoonegaaside sidumine 2030. aasta kliima- ja energiapoliitika raamistikku ning millega muudetakse määrust (EL) nr 525/2013 ja otsust nr 529/2013/EL (ELT L 156, 19.6.2018, lk 1).

         (9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82).


title: Komisjoni soovitus, 18. juuni 2019, Rootsi lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta

text:
               3.9.2019

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 297/104

      KOMISJONI SOOVITUS,
      18. juuni 2019,
      Rootsi lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta
      (2019/C 297/27)
      EUROOPA KOMISJON,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peavad liikmesriigid esitama komisjonile ajavahemikku 2021–2030 hõlmava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõikega 1 ja I lisaga. Esimesed lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektid tuli esitada 31. detsembriks 2018.

                  (2)

                  Rootsi esitas oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti 17. jaanuaril 2019. Selle kava projekti esitamisega algab komisjoni ja liikmesriikide vahelise järkjärgulise protsessi esimene etapp, et kõnealused energia- ja kliimakavad lõplikult vormistada ja seejärel ellu rakendada.

                  (3)

                  Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peab komisjon hindama lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projekte. Komisjon hindas põhjalikult Rootsi lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti ning võttis seejuures arvesse määruse (EL) 2018/1999 asjakohaseid sätteid. Kõnealune hinnang (2) avaldatakse koos käesoleva soovitusega. Allpool esitatud soovitused põhinevad sellel hinnangul.

                  (4)

                  Eelkõige käsitletakse komisjoni soovitustes järgmist: i) eesmärkide ja panuste ulatuslikkus, et ühiselt saavutada energialiidu eesmärgid, eriti liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärgid, samuti elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud; ii) liikmesriikide ja liidu tasandi eesmärkidega seotud poliitikasuunad ja meetmed ning muud poliitikasuunad ja meetmed, mis võivad piiriüleselt asjakohased olla; iii) täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mida võidakse nõuda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades; iv) lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud olemasolevate ning kavandatud poliitikasuundade ja meetmete koostoime ja järjepidevus energialiidu ühe mõõtme ning eri mõõtmete piires.

                  (5)

                  Soovituste väljatöötamisel võttis komisjon ühelt poolt arvesse vajadust liita kõigi liikmesriikide kavandatud arvulised panused, et hinnata eesmärki liidu tasandil, ning teiselt poolt vajadust anda asjaomasele liikmesriigile piisavalt aega võtta komisjoni soovitusi nõuetekohaselt arvesse enne oma riikliku kava lõplikku vormistamist.

                  (6)

                  Komisjoni soovitused liikmesriikide taastuvenergiaeesmärkide kohta põhinevad määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemil, mis tugineb objektiivsetele kriteeriumidele.

                  (7)

                  Energiatõhususalaste soovituste puhul on komisjon lähtunud hinnangust, mis on antud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektides esitatud riiklike eesmärkide ulatusele võrreldes liidu tasandi eesmärkide saavutamiseks vajalike ühiste jõupingutustega, võttes vajaduse korral arvesse teavet riigi konkreetse eripära kohta. Riikide lõplik panus energiatõhususse peaks kajastama nende kulutõhusa energiasäästu potentsiaali ning seda peaks toetama kindla, pikaajalise hoonete renoveerimise strateegiaga ja sellekohaste meetmetega, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (3) artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Samuti peaksid liikmesriigid tõendama, et on nõuetekohaselt võtnud arvesse esimest energiatõhususe põhimõtet, ja selgitama täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-sisaldusega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile.

                  (8)

                  Vastavalt juhtimismäärusele peavad liikmesriigid andma üldülevaate investeeringutest, mis on vajalikud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud eesmärkide ja panuste saavutamiseks, ning üldhinnangu nende investeeringute allikate kohta. Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid tagama riikide poliitikasuundade ja meetmete läbipaistvuse ja prognoositavuse ning seega investeerimiskindluse.

                  (9)

                  Samal ajal on komisjon Euroopa 2018.–2019. poolaasta ühe osana tähelepanelikult keskendunud liikmesriikide energia- ja kliimapoliitikaga seotud investeeringute vajadustele. Euroopa poolaasta raames on komisjon käsitlenud seda küsimust 2019. aasta aruandes Rootsi kohta (4) ja komisjoni soovituses, mis käsitleb nõukogu soovitust Rootsile (5). Lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektide hindamisel võttis komisjon arvesse Euroopa poolaasta raames tehtud viimaseid järeldusi ja antud soovitusi. Komisjoni soovitused täiendavad Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. Ühtlasi peaksid liikmesriigid tagama, et nende lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võetakse arvesse Euroopa poolaasta raames antud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi.

                  (10)

                  Peale selle peab liikmesriik vastavalt juhtimismäärusele võtma nõuetekohaselt arvesse kõiki soovitusi, mis komisjon on andnud 31. detsembriks 2019 esitatava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kohta, ja kui asjaomane liikmesriik ei järgi soovitust või suurt osa sellest, peaks liikmesriik esitama ja avalikustama selle põhjused.

                  (11)

                  Vastavalt asjaoludele peaksid liikmesriigid esitama oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas ning järgmiste aastate ajakohastatud versioonides need samad andmed, mis nad esitavad Eurostatile või Euroopa Keskkonnaametile. Ühtede ja samade allikate ning olemasolu korral ka Euroopa statistika kasutamine on oluline modelleerimise ja prognooside lähtestsenaariumi arvutamiseks. Euroopa statistika kasutamine võimaldab paremini võrrelda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades kasutatud andmeid ja prognoose.

                  (12)

                  Lõplik lõimitud riiklik energia- ja kliimakava peab sisaldama kõiki määruse (EL) 2018/1999 I lisas esitatud üksikasju. Seoses sellega tuleks hinnata kavandatud poliitikasuundade ja meetmete makromajanduslikku mõju ja niivõrd, kui see on võimalik, mõju tervisele, keskkonnale, tööhõivele ja haridusele ning oskustele ja sotsiaalmõju. Lõpliku lõimitud riikliku kliima- ja energiakava ettevalmistamisse tuleb kaasata avalikkus ja muud sidusrühmad. Neid ja muid üksikasju on kirjeldatud käesoleva soovitusega koos avaldatud talituste töödokumendis (6).

                  (13)

                  Rootsi peaks oma lõplikus lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võtma ka arvesse seoseid eri poliitikavaldkondade vahel, täpsemalt CO2-heite vähendamise, energiajulgeoleku ja energia siseturu valdkonna koostoimet energiatõhususe esimese põhimõttega. Samuti tuleb lõplikus kavas käsitleda selliseid olulisi teemasid nagu kavandatud poliitikasuundade seos taastuvate energiaallikate osakaalu plaanitava suurendamisega elektrienergiasektoris ja elektrivõrkude tugevdamine vajalikul määral. Teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime valdkonnas seatud eesmärgid peavad toetama muudes Euroopa Liidu poliitikavaldkondades kavandatud jõupingutusi. Kuna hüdroelektrienergia on tähtis, võiks käsitleda ka kliimamuutuste mõju energiajulgeolekule.

                  (14)

                  Rootsi võiks oma lõplikus lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas tugineda üldeesmärgile töötada välja tehnoloogialahendused ja teenused, mida Rootsi ettevõtjad saavad müüa, ning esitada põhjalikuma ülevaate vähese CO2-heitega tehnoloogialahenduste konkurentsivõime kohta. Samuti oleks kasulik esitada põhjalikum teave selle kohta, milline on seos ringmajandusega.

                  (15)

                  Komisjon on Rootsile antud soovitustes lähtunud Rootsi poolt esitatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektist, mis avaldatakse koos käesoleva soovitusega, (7)

            SOOVITAB ROOTSIL TEHA JÄRGMIST:

                  1.

                  Töötada välja strateegia, kuidas täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EL) 2018/841 (8) tulenev kohustus, mille kohaselt maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest pärit heitkogused ei oleks suuremad kui sidujates seotud heitkogused, tuginedes kohaldatavatele raamatupidamiseeskirjadele. Pöörata erilist tähelepanu selliste poliitikasuundade ja meetmete mõjule, mis hõlmavad heitkogustega kauplemise süsteemi, jõupingutuste jagamist käsitleva otsuse kohaldamisalasse kuuluvat heidet ning maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest pärit heidet.

                  2.

                  Kinnitada, et vastavalt lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis märgitule on Rootsi heakskiidetud panus liidu 2030. aasta taastuvenergia eesmärki taastuvenergia osakaal Rootsis 65 % aastaks 2030 kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2018/2001 (9) artikliga 3 ja määruse (EL) 2018/1999 artikliga 4. Seda panust tuleks toetada üksikasjalike arvuliselt väljendatud poliitikasuundade ja meetmetega, mis on kooskõlas direktiivis (EL) 2018/2001 sätestatud kohustustega ning võimaldavad kõnealuse panuse õigel ajal ja kulutõhusalt saavutada. Lisada tuleks soovituslik trajektoor, mis määruse (EL) 2018/1999 artikli 4 punkti a alapunkti 2 kohaselt hõlmab kõiki võrdlustasemeid. Ühtlasi tuleks lisada täiendav teave halduskoormuse kõrvaldamise kohta ja esitada täiendavad üksikasjad oma tarbeks toodetavat taastuvenergiat ja taastuvenergiakogukondi hõlmavate raamistike loomise kohta kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artiklitega 21 ja 22. Esitada täiendavad üksikasjad nende erimeetmete kohta, mida kavatsetakse võtta selleks, et tagada biomassi pikaajaline säästev kasutamine energeetikasektoris, pidades silmas biomassi osatähtsust Rootsi energiaallikate jaotuses.

                  3.

                  Suurendada jõupingutusi lõppenergiatarbimise vähendamiseks, pidades silmas vajadust ühiselt saavutada liidu 2030. aasta energiatõhususeesmärk, ning toetada seda tegevust poliitikasuundade ja meetmetega, mis tagaksid suurema energiasäästu aastaks 2030. Töötada välja ja lisada lõplikku lõimitud riiklikku energia- ja kliimakavva sellekohased täiendavad meetmed ning hinnata nende eeldatavat mõju energiasäästule.

                  4.

                  Täpsustada meetmeid, millega toetatakse selliste energiajulgeoleku eesmärkide saavutamist nagu energiasüsteemi mitmekesistamine ja selle sõltuvuse vähendamine, sealhulgas süsteemi paindlikkuse ja piisava elektritootmisvõimsuse tagamise meetmeid, pidades silmas taastuvate energiaallikate kohta seatud kõrget eesmärki.

                  5.

                  Selgitada riiklikke ja rahastamiseesmärke teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime valdkonnas (eelkõige seoses energialiiduga), mida on vaja saavutada ajavahemikus 2023–2030, nii et need oleksid hõlpsalt mõõdetavad ning toetaksid lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas muudele valdkondadele seatud eesmärkide täitmist. Toetada nende eesmärkide saavutamist konkreetsete ja piisavate poliitikasuundade ja meetmetega, sealhulgas teiste liikmesriikidega koos välja töötatavate suundade ja meetmetega, näiteks energiatehnoloogia strateegilise kava kaudu.

                  6.

                  Laiendada praegust head piirkondlikku koostööd Põhjamaade (Taani, Soome, Island, Norra ja Rootsi) vahel ka uutesse valdkondadesse ja geograafiliselt, et kaasata sinna ka Balti riigid (Eesti, Läti ja Leedu). Piirkondlikes suhetes tuleks keskenduda energia siseturu ja energiajulgeoleku küsimusele, pidades silmas asjaolu, et taastuvatest energiaallikatest toodetava elektri osakaalu suurenemine põhjustab muutusi elektrisüsteemides, mille tõttu omakorda suurenevad elektriimport ja -eksport ja vajadus muuta süsteem paindlikumaks.

                  7.

                  Anda üldülevaade investeeringutest, mida on vaja kliima-ja energiaeesmärkide saavutamiseks, ning üldhinnang nende investeeringute allikatele, sealhulgas asjakohasele rahastamisele riigi, piirkonna ja liidu tasandil.

                  8.

                  Loetleda kõik energiatoetused, sealhulgas eelkõige fossiilkütuste toetused, ning võetud ja kavandatud meetmed nende järkjärguliseks kõrvaldamiseks.

                  9.

                  Lisada analüüs selle kohta, milline on vastasmõju õhukvaliteeti ja õhkuheidet käsitlevate meetmetega, ning kirjeldada mõju õhusaastele eri stsenaariumide korral, lisades sellekohase teabe, ning võtta arvesse eri valdkondade koostoimet ja kompromisside mõju.

                  10.

                  Paremini lõimida kavva ausa ja õiglase ülemineku aspektid ning eelkõige täpsustada kavandatud eesmärkide, poliitikasuundade ja meetmete mõju sotsiaalvaldkonnale, tööhõivele ja oskustele.

         Brüssel, 18. juuni 2019

               Komisjoni nimel

               komisjoni liige

            Miguel ARIAS CAÑETE

         (1)  ELT L 328, 21.12.2018, lk 1.

         (2)  SWD(2019) 278.

         (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (ELT L 315, 14.11.2012, lk 1).

         (4)  SWD (2019) 1026 final.

         (5)  COM (2019) 527 final, 5. juuni 2019.

         (6)  SWD (2019) 278 final.

         (7)  SWD (2019) 278 final.

         (8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/841, millega lisatakse maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest tulenev kasvuhoonegaaside heide ja sellest tulenevate kasvuhoonegaaside sidumine 2030. aasta kliima- ja energiapoliitika raamistikku ning millega muudetakse määrust (EL) nr 525/2013 ja otsust nr 529/2013/EL (ELT L 156, 19.6.2018, lk 1).

         (9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82).