title: Nõukogu soovitus, 20. juuli 2020, milles käsitletakse Ungari 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Ungari 2020. aasta lähenemisprogrammi kohta 2020/C 282/17

text:
               26.8.2020

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 282/107

      NÕUKOGU SOOVITUS,
      20. juuli 2020,
      milles käsitletakse Ungari 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Ungari 2020. aasta lähenemisprogrammi kohta
      (2020/C 282/17)
      EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,
      võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,
      võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,
      võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,
      võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,
      võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,
      võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,
      võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  17. detsembril 2019 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. 17. detsembril 2019 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (2) alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Ungarit ühe liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

                  (2)

                  26. veebruaril 2020 avaldati 2020. aasta aruanne Ungari kohta. Selles hinnati Ungari edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste (3) („2019. aasta riigipõhised soovitused“) täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid ja Ungari edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel.

                  (3)

                  11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise, milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil.

                  (4)

                  Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peaksid olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli.

                  (5)

                  20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (4) artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud üldine vabastusklausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon leidis oma 20. märtsi 2020. aasta teatises, et arvestades COVID-19 pandeemiast tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, on tingimused üldise vabastusklausli aktiveerimiseks täidetud, ning palus nõukogul seda kinnitada. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Nad leppisid kokku, et tõsine majandussurutis nõuab otsusekindlat, kaugeleulatuvat ja koordineeritud reageerimist. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul otsustada komisjoni soovituse alusel võtta vastu muudetud eelarvekursi. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid.

                  (6)

                  Jätkuvaid meetmeid on vaja COVID-19 pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, pandeemia sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning võttes arvesse kriisist saadud õppetunde.

                  (7)

                  COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida siseturg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleks siseturu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada niipea, kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusektoris on vaja kriisiks valmisoleku kavasid. Täiustatud hankestrateegiad, mitmekesistatud tarneahelad ja elutähtsa varustuse strateegilised varud on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamiste elementide hulgas.

                  (8)

                  Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2020/460 (5) ja (EL) 2020/558, (6) et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Ungarit julgustatakse neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid.

                  (9)

                  COVID-19 pandeemia sotsiaal-majanduslikud tagajärjed jaotuvad erinevate spetsialiseerumismustrite tõttu tõenäoliselt piirkondade vahel ebaühtlaselt, eelkõige piirkondades, mis kannatavad oluliste ressursside puuduse all või mis sõltuvad suurel määral ettevõtete ja tarbijate vahelist vahetut kontakti nõudvatest sektoritest. Sellega kaasneb märkimisväärne oht, et territoriaalne ebavõrdsus Ungaris suureneb, mis võimendab juba täheldatud ebavõrdsuse suurenemist linna- ja maapiirkondade vahel. Arvestades ohuga, et liikmesriikidevaheline lähenemisprotsess võib ajutiselt seiskuda, nõuab praegune olukord sihipäraseid poliitikameetmeid.

                  (10)

                  Ungari esitas 5. mail 2020 oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 4. mail 2020 oma 2020. aasta lähenemisprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

                  (11)

                  Ungari suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning võlareeglit.

                  (12)

                  14. juunil 2019 soovitas nõukogu Ungaril tagada, et valitsemissektori esmaste netokulude (7) nominaalne kasvumäär ei ületaks 2019. aastal 3,3 %, mis vastab aastasele struktuursele kohandusele 1,0 % sisemajanduse koguproduktist (SKP). Komisjoni üldhinnang kinnitab, et 2019. aastal ning 2018. ja 2019. aasta kokkuvõttes kaldutakse keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks soovitatud kohandamiskavast märkimisväärselt kõrvale. Võttes arvesse üldise vabastusklausli aktiveerimist, ei ole Ungari puhul edasised sammud märkimisväärse kõrvalekalde menetluse raames siiski õigustatud.

                  (13)

                  Valitsuse 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt nominaalne eelarvepositsioon halveneb: eelarvepuudujääk suureneb 2,0 %-lt SKPst 2019. aastal 3,8 %-le SKPst 2020. aastal. Prognooside kohaselt väheneb puudujääk 2,7 %-le SKPst 2021. aastal ja jõuab järk-järgult 2024. aastaks 1,0 %ni SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis 2019. aastal vähenes 66,3 %ni SKPst, peaks 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt suurenema 2020. aastal 72,6 %ni. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus. Eelarveprognoosidega on seotud riskid, nimelt seoses prognoositust suuremate kuludega (võttes arvesse varasemate aastate suuri aastalõpu kulutusi) ning võimaliku prognoositust väiksema tuluga, kuna prognoosid näivad tuginevat teatavale tulude suurenemisele.

                  (14)

                  Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Ungari võtnud õigeaegseid eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi intensiivravi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti suurel määral mõjutatud üksikisikutele ja sektoritele. 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt moodustasid need eelarvemeetmed 2020. aastal 2,8 % SKPst ja neid rahastatakse täielikult eelarvekulude ümberpaigutamisest, reservidest ja uutest maksudest. Need hõlmavad tööturu toetamise, ettevõtete maksusoodustuste ja meditsiinilisest eriolukorrast tekkinud kuludega seotud meetmeid. On teatatud täiendavatest meetmetest taastumise (1,4 % SKPst) ja tööturu (0,4 % SKPst) toetamiseks, kuid neid ei ole veel täpsustatud. Lisaks on Ungari võtnud meetmeid, millel ei ole küll otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad pakkuda ettevõtetele likviidsustoetust ja mille mahuks hinnatakse 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt 1,5 % SKPst. Ametiasutused teevad tööd lisameetmetega mahus 0,3 % SKPst. Need meetmed hõlmavad krediiditagatisprogramme ja valitsuse tagatud laene. 2020. aasta lähenemisprogrammi raames teatatud eelarvemeetmete üldine mõju eelarvele erineb komisjoni 2020. aasta kevadprognoosist, kuna komisjon hindas ja võttis arvesse ainult meetmeid, mis olid piisavalt määratletud. Üldiselt on Ungari võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni 13. märtsi 2020. aasta teatises. Kõigi teatatud erakorraliste meetmete ja toetavate eelarvemeetmete täielik määratlemine ja vastuvõtmine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis.

                  (15)

                  Kui poliitikat ei muudeta, on Ungari valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal –5,2 % SKPst ja 2021. aastal –4,0 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse jõuab prognooside kohaselt 2020. aastal 75,0 %-ni.

                  (16)

                  14. juunil 2019 leidis nõukogu kooskõlas aluslepingu artikli 121 lõikega 4, et Ungaris esines 2018. aastal märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks vajalikust kohandamiskavast. Kindlaks tehtud märkimisväärse kõrvalekalde tõttu esitas nõukogu 14. juunil 2019 Ungarile soovituse, (8) milles soovitatakse võtta vajalikud meetmed tagamaks, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär ei ületaks 2019. aastal 3,3 % ja 2020. aastal 4,7 %, mis vastab aastasele struktuursele kohandamisele vastavalt 1,0 % SKPst ja 0,75 % SKPst. 5. detsembril 2019 võttis nõukogu vastu otsuse (EL) 2019/2172, (9) milles tehti kindlaks, et Ungari ei olnud võtnud nõukogu 14. juuni 2019. aasta soovituse järgimiseks tõhusaid meetmeid, ning esitas 5. detsembril 2019 muudetud soovituse (10). 5. detsembri 2019. aasta soovituses palus nõukogu Ungaril võtta vajalikud meetmed tagamaks, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär ei ületaks 2020. aastal 4,7 %, mis vastab 2020. aastal eelarve struktuursele kohandamisele 0,75 % SKPst. Komisjoni üldhinnangu kohaselt ja võttes arvesse üldise vabastusklausli aktiveerimist 2020. aastal, mis lubab ajutist kõrvalekaldumist keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamise kohandamiskavast, peetakse meetmeid, mille Ungari võttis 5. detsembri 2019. aasta soovituse alusel, tulemuslikuks.

                  (17)

                  Kuna Ungari kavatses 2020. aastal ületada eelarvepuudujäägi kontrollväärtust (3 % SKPst), esitas komisjon 20. mail 2020 aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande. Kokkuvõttes nähtub komisjoni analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/97 määratletud puudujäägikriteerium ei ole täidetud.

                  (18)

                  Valitsus kuulutas 11. märtsil 2020 välja ohuolukorra. 12. märtsil suleti piirid reisijatele, välja arvatud koju tagasi pöörduvate kodanike ja Euroopa Majanduspiirkonnast pärit residentide ning regulaarsete piiriüleste töötajate jaoks. Kaubatransport jäi lubatuks. 16. märtsil 2020 suleti laste alusharidusasutused, koolid ja ülikoolid ning õpet hakati andma veebis. Alates 17. märtsist 2020 tuli mittehädavajalikud poed sulgeda alates kella kolmest päeval ja restoranid võisid pakkuda ainult kaasaostmisteenust. 28. märtsil 2020 kehtestati osaline liikumiskeeld, mille kohaselt võisid inimesed väljuda oma elukohast ainult nõuetekohaselt põhjendatud vajaduse korral ja pidid hoidma teistega distantsi. Enne COVID-19 puhangut hakkas Ungari mitmeaastane märkimisväärne majanduskasv järk-järgult aeglustuma. Reaalne SKP kasvas 2019. aastal 4,9 %. Pärast viiruspuhangut rakendati piirangumeetmeid suhteliselt kiiresti ning ametlike haigusjuhtumite arv on jäänud seni piiratuks. Siiski mõjutab ülemaailmne majanduslangus eeldatavasti eriti suurel määral eksporti, tingituna väga tsükliliste tööstusvaldkondade, näiteks autotööstuse domineerivast rollist. Kahju kannatavad eeldatavasti ka turismi- ja transporditeenused, mida mõjutavad reisipiirangud. Üldiselt prognoositakse, et märtsis algab järsk majanduslangus, millele järgneb majanduse järkjärguline taastumine alates aasta teisest poolest, kuna eeldatavasti hakatakse piirangumeetmeid järk-järgult tühistama. Töötus võib tööturu paindlikkuse tõttu kiiresti suureneda. 2020. aasta majanduslikud näitajad sõltuvad liikumispiirangute kestusest ja majanduspoliitilistest meetmetest. Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt väheneb reaalne SKP 2020. aastal 7 % ja suureneb seejärel 2021. aastal 6 %.

                  (19)

                  Valitsus on teatanud alates märtsi keskpaigast etapiviisilistest meetmetest, et leevendada COVID-19 kriisi majanduslikku ja sotsiaalset mõju. Keskpank on võtnud meetmeid, et tagada likviidsust finantssektorile. Muud kodumajapidamiste ja ettevõtete likviidsuse suurendamise meetmed hõlmavad a) ettevõtete ja kodumajapidamiste laenude ning kapitalirendilepingute maksete moratooriumi kuni 31. detsembrini 2020 ning b) tarbijakrediidi intressi ülempiiri kehtestamist. Nende meetmete kavandamisel ja rakendamisel tuleb arvesse võtta pangandussektori vastupanuvõimet. Täiendavad meetmed, mis on suunatud peamiselt kriisist kõige enam mõjutatud sektoritele, näiteks turismi- ja teenustesektorile, hõlmavad ajutisi maksuvähendusi ja -vabastusi, investeerimistoetusi, taristu arendamist, subsideeritud ja tagatud laene ning kapitaliprogramme. Valitsus on käivitanud töökohtade säilitamiseks kahte liiki tööturumeetmeid. Lühendatud tööaja kava katab teatavatel tingimustel kuni 70 % kaotatud palgast kolme kuu jooksul ning teadus- ja arendustegevuse valdkonnas töötajate jaoks on ette nähtud spetsiaalne palgatoetus. Valitsus rakendas ühe kvartali võrra kiiremini varem kavandatud sotsiaalkindlustusmaksete vähendamise ja teatas tervishoiusektori töötajate ühekordsest palgalisast. Kuigi eelarvemeetmete eesmärk on toetada ettevõtteid ja säilitada töökohti, on nende ulatus ja hõlmavus enamiku teiste liikmesriikidega võrreldes üldiselt piiratud. Lisaks on neid meetmeid kavas rahastada eelarvepeatükkide vahel toimuvast ümberjaotamisest ja uutest kogutud maksudest ning seega on neil makromajandusliku stabiliseerimise seisukohast eeldatavasti piiratud mõju.

                  (20)

                  Eri tervisenäitajad olid jätkuvalt enamikust liikmesriikidest halvemad, mis kajastab eelkõige riskitegurite laialdast esinemist elanikkonnas ja tervishoiuteenuste osutamise piiratud mõju. Riikliku rahastamise osakaal Ungari tervishoiukulutustes oli liidu keskmisest märgatavalt väiksem. Kuigi rahuldamata meditsiiniliste vajaduste tase on väike, on nende ungarlaste arv, kes peavad ise teenuste eest tasuma, liidu keskmisest suurem, ning need inimesed on üha enam sunnitud pöörduma erasektori tervishoiuteenuste osutajate poole. See suurendab Ungari kodumajapidamiste rahaliste raskuste riski, mis avaldab mõju sotsiaalsele võrdsusele ja tervisenäitajatele. On vaja täiendavaid investeeringuid ja põhjalikke reforme, et ratsionaliseerida ressursside kasutamist tervishoiusüsteemis, vähendada ebavõrdsust ravile juurdepääsul ja parandada ravi kvaliteeti. Ennetava ja esmatasandi arstiabi teenused on alarahastatud ning ei ole kasutatud piisavalt nende potentsiaali parandada tervishoiusüsteemi kvaliteeti, juurdepääsetavust ja tasuvust. Kuigi ametivõimud on hakanud tegutsema selle nimel, et vähendada Ungari tervishoiutöötajate märkimisväärset puudust, takistavad tervishoiutöötajate jaotuse piirkondlikud erinevused jätkuvalt ravile juurdepääsu teatavates piirkondades ning eriti suurte takistustega seisavad silmitsi teatavad haavatavad rühmad, näiteks marginaliseeritud romad, aga ka puuetega inimesed. COVID-19 pandeemiast tervishoiusüsteemidele tekkinud nõudlusšoki tõttu on vaja võtta kiiresti meetmeid, et hakata nende struktuursete probleemidega tegelema ja suurendada Ungari tervishoiusüsteemi vastupanuvõimet.

                  (21)

                  Puhangul võivad olla märkimisväärsed sotsiaal-majanduslikud tagajärjed ja tuleb veel hinnata, milline mõju on valitsuse 18. märtsi 2020. aasta dekreedil, millega lubatakse kahepoolsel kokkuleppel erandeid tööseadustikust. Komisjoni prognoosi kohaselt suureneb töötus 2020. aastal 7,0 %ni ja väheneb 2021. aastal 6,1 %-le. Kriisist väga suurel määral mõjutatud sektorid, kus töötavad väga paindlike töölepingute alusel madala kuni keskmise kvalifikatsiooniga töötajad, moodustavad suure osa Ungari majandusest. Kuni 2020. aasta alguseni paranes üldine tööhõive määr tugeva majanduskasvu tingimustes, kuid sellest ei saanud võrdselt kasu kõik elanikerühmad. Tööhõive erinevused olid liidu keskmisega võrreldes jätkuvalt suured erinevate kvalifikatsioonidega töötajate ning meeste ja naiste vahel, viimasel juhul osaliselt tingituna kvaliteetsete lapsehoiuvõimaluste piiratusest. Ühiskondliku töö programm, mis oli selles osalejate esmasele tööturule siirdumise osas ebatõhus, oli vähendamisele vaatamata endiselt ulatuslik. On võimalik tugevdada muid poliitikameetmeid nende sihipärasuse suurendamiseks, et aidata töötutel või majanduslikult mitteaktiivsetel inimestel tulemuslikult tööd leida või koolitustel osaleda. Töötushüvitiste maksmise kestus on liidu lühim, st maksimaalselt kolm kuud, mis oli isegi majanduslikult soodsates tingimustes palju lühem ajast, mis keskmiselt kulub töö leidmiseks. Kooskõlas Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtetega tuleb sotsiaalkaitse kavade ja meetmetega kaitsta neid, kellel on oht oma töökoht kaotada, ning füüsilisest isikust ettevõtjaid ja töötuid. Lühendatud tööaja kavad, mille puhul saavad töötajad töötamata tundide eest riigilt sissetulekutoetust, on hea meetod tööhõive kaitsmiseks. Pandeemia ajal on lühendatud tööaja kavad kõige tõhusamad siis, kui nende haldamine on lihtne ja kiire ning kui nendes osalemise õigus ei piirdu teatavate sektorite või äritegevuse liikidega.

                  (22)

                  Kuigi Ungari üldine vaesusolukord enne kriisi paranes, võib see suundumus majanduslanguse ajal kiiresti vastupidiseks pöörduda. Sissetulekute ebavõrdsus viimasel kümnendil suurenes, osaliselt maksu- ja toetussüsteemi muudatuste tõttu. Isegi enne COVID-19 puhangut oli kõrge nii suur materiaalne puudus kui ka materiaalne ja sotsiaalne puudus, eelkõige mitme lapsega kodumajapidamistes ja romade hulgas. Sotsiaaleluruumidena üürile antavate munitsipaalkorterite nappus ja üürilevõtjatele antava rahalise toetuse puudumine takistab liikuvust. Minimaalse toimetulekutoetuse nominaalsumma on jäänud alates 2012. aastast muutumatuks ja on üks liidu väiksemaid. Pandeemia mõjutab eeldatavasti enim haavatavaid rühmi, kellel puudub juurdepääs ravile ja olulistele teenustele ning kes elavad ülerahvastatud kodumajapidamistes. Kui majandus taastub, tuleb võtta meetmeid selliste rühmade aktiivseks muutmiseks ja tööturule integreerimiseks. Haridusnäitajad olid isegi enne kriisi liidu keskmisest madalamad ja neid mõjutas suurel määral õpilaste sotsiaal-majanduslik taust. Haridussüsteemist varakult lahkumise määr oli suur, eriti romadest õpilaste puhul. Haavatavate rühmade vähene osalemine kvaliteetses hariduses on inimkapitali ja sotsiaalse ühtekuuluvuse arendamise seisukohast möödalastud võimalus. Õpetajate palk on üks liidu madalamaid. Kõrgkoolis õppijate väike arv ei ole kooskõlas suure nõudlusega kõrge kvalifikatsiooniga töötajate järele. Ootamatu üleminek distantsõppele suurendab tõenäoliselt ebavõrdsust veelgi. Iga-aastased riiklikud pädevustestid näitavad, et digiõppe abil on paljude õpilasteni keeruline jõuda, kuna neil puuduvad digitaalsed vahendid. Ebasoodsa taustaga õpilastele avaldab distantsõpe negatiivset mõju ka ülerahvastatud kodumajapidamiste ja vanemate madala haridustaseme tõttu. Hariduse digitaliseerimisse tehtud hiljutised ja praegu tehtavad investeeringud on olnud olulised ja neid tuleb jätkata.

                  (23)

                  COVID-19 kriisi kontekstis on eriti oluline tagada elutähtsa taristu toimimine ja kaupade vaba liikumine kogu siseturul, jälgida tarneahelate nõuetekohast toimimist ja tagada see koostöös naaberriikidega. Ungari majandus on väike ja avatud ning seda iseloomustab intensiivne piiriülene kaubavedu. Lisaks sellele töötavad paljud ungarlased välisriikides ja reisivad igal nädalal tööle. Ungari võib ka vajada hooajalisi piiriüleseid töötajaid põllumajanduse valdkonnas. Praegu kehtestatud reisipiirangud võivad põhjustada viivitusi kaupade ja töötajate liikumisel, aga seda võib leevendada piiridel roheliste transpordikoridoride tagamine.

                  (24)

                  Üks kõige rohkem mõjutatud teenustesektoritest on jaemüük ja seda meetmete tõttu, mis takistasid paljude ettevõtete tegevust täielikult või piirasid seda märkimisväärselt. Regulatiivne paindlikkus aitaks jaemüügisektoril pärast COVID-19 pandeemiat taastuda. Ungaril on liidus kõige rohkem reguleeritud kutsealasid. Kutsealastel teenustel on oluline osa kriisist väljumisel ja taastumisel. Seetõttu on määrava tähtsusega tagada ladus juurdepääs kutsealadele ja nendega tegelemine, lihtsustades neid reguleerivaid õigusraamistikke ja nendega seotud haldusmenetlusi, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) ning mikroettevõtjate (sh üksikpraktiseerijate) jaoks, keda kriis eriti suurel määral mõjutas. Ülioluline on anda ettevõtetele likviidsustoetust laenude ja tagatiste kaudu, keskenduses VKEdele, ning vahendajad peavad jaotama ettevõtetele likviidsustoetust tulemuslikult ja kiiresti. Nende meetmete kavandamisel ja rakendamisel tuleb arvesse võtta pangandussektori vastupanuvõimet. VKEde rahavoogusid võib aidata parandada ka maksude ja sotsiaalmaksete tasumise edasilükkamine ning riigiasutuste lepinguliste maksete kiirendamine. Vastloodud idu- ja kasvufirmad võivad vajada eritoetust, näiteks riskikapitalifondidele suunatud stiimulite näol, et suurendada nende investeeringuid kõnealustesse ettevõtetesse. Need toetusmeetmed aitavad ka vältida strateegiliselt oluliste Euroopa ettevõtete kiirmüüki.

                  (25)

                  Teadusuuringud ja innovatsioon on pikaajalise majanduskasvu ja konkurentsivõime jaoks kriitilise tähtsusega. Ungari on mõõdukas innovaator. Innovatsiooni takistab peamiselt kõrge kvalifikatsiooniga töötajate puudumine. Teadus- ja arendustegevusele tehtavad kulutused suurenevad aeglaselt ning neid hoogustas peamiselt ettevõtlussektor, mis saab liidus suurimat avaliku sektori toetust. Kuid avaliku sektori kulutused teadus- ja arendustegevusele vähenesid viimase kümnendi jooksul. Investeeringud innovaatilistesse VKEdesse ning ettevõtete, teadlaste, akadeemiliste ringkondade ja avaliku sektori vahelise koostöö tugevdamine suurendavad riigi teadusuuringute ja innovatsiooni võimekust, mida vajatakse COVID-19 kriisi tõttu. Taastumiseks on vaja investeeringuid avaliku sektori teadusuuringutesse ja innovatsiooni ning toetavat teaduskeskkonda.

                  (26)

                  Majanduse taastumise toetuseks on oluline kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, sealhulgas asjakohaste reformide kaudu. Ungari riiklikus energia- ja kliimakavas on välja toodud investeeringud, mida vajatakse kliimapöörde ja energiasüsteemi ümberkujundamisega edukaks toimetulekuks. Need investeeringud koos investeeringutega digitehnoloogiale ja rohelisele majandusele üleminekusse muudavad Ungari majanduse kestlikumaks ja vastupanuvõimelisemaks, kui riik on kriisist taastunud. Praegu on eluasemesektori energiatõhusus madal, mis tekitab ka õhusaastet. Õhukvaliteedi nõuete korduvad rikkumised mõjutavad tõsiselt tervist ja keskkonda. Peamised õhusaaste allikad on tahkekütuse põletamine eluasemesektoris, põllumajandus ja transpordisektori heide. Ainult 1 % sisemaisest energia kogutarbimisest põhineb vähese CO2-heitega taastuvatel energiaallikatel ja väga saastava biomassi osakaal on ligikaudu 10 %. Kuigi alguses kasutati päikeseenergia rajatisi vähe, on nende arv kiiresti suurenenud. Ungari kavatseb kooskõlas oma riikliku energia- ja kliimakava ning pikaajalise kliimaneutraalsuse eesmärgiga tugineda rohkem taastuvatele energiaallikatele, peamiselt päikeseenergiale. Praeguses majandusolukorras võib energiapoliitika tekitada keskkonnasäästlikku majanduskasvu ja aidata majandusel taastuda. Liiklusummikud maanteedel olid kuni COVID-19 pandeemia puhkemiseni kasvav probleem, mis tekitas negatiivset mõju majandusele ning suurendas kasvuhoonegaaside heitkoguseid ja õhusaastet. Ulatuslikumad kaugtöö võimalused ja atraktiivsem ühistranspordisüsteem aitaksid samuti leevendada transpordi mõju keskkonnale. Ringmajandus on ikka veel algfaasis, olmejäätmete ringlussevõtt on vähearenenud ja majanduslikud vahendid ei anna piisavaid stiimuleid. Peamine jäätmekäitlusmeetod on jätkuvalt prügilasse ladestamine. Jätkuvalt valmistavad muret veekvaliteet ja -varustus. Ungarlaste digioskused ning ettevõtete ja avaliku sektori asutuste digitehnoloogia kasutamine on jätkuvalt alla liidu keskmise. Tuleks jätkata jõupingutusi, et pakkuda kodanikele ja ettevõtjatele tõhusaid digitaalseid avalikke teenuseid. Komisjoni ettepanekus ette nähtud õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Ungaril lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige 2020. aasta riigiaruande D lisaga hõlmatud territooriumidel. See võimaldaks Ungaril seda fondi kõige paremini kasutada.

                  (27)

                  11. märtsil 2020 välja kuulutatud ohuolukorra kestust ei ole eelnevalt kindlaks määratud ja valitsusel on kaalutlusõigus see säilitada või see lõpetada. Valitsuse võetud konkreetsed meetmed kestavad kuni ohuolukorra lõpetamiseni. 30. märtsil 2020 võttis Ungari parlament vastu uue seaduse, mis võimaldab valitsusel tühistada dekreediga mis tahes seaduse. Antud erakorralised volitused näivad olevat ulatuslikumad teistes liikmesriikides kehtestatust, võttes arvesse laialt määratletud volituste ja selge ajalise piirangu puudumise kombineeritud mõju. Neid volitusi kasutades võetud teatavate erakorraliste meetmete vajalikkus ja proportsionaalsus tekitab küsimusi ning need meetmed takistavad äritegevust ja kahjustavad õiguskeskkonna stabiilsust. Need meetmed hõlmavad tööseadustest erandite tegemise võimaldamist, sõjaväe kontaktametnike saatmist strateegilistesse ettevõtetesse ja ühe börsil noteeritud äriühingu allutamist riigi järelevalve alla. 26. mail 2020 esitas valitsus Ungari parlamendile seaduseelnõu, millega valitsus lõpetaks ohuolukorra ja millega tühistataks ohuolukorra lõppedes 30. märtsi 2020. aasta seadus. Põhiseaduse alusel on ohuolukorra lõpetamise otsuse tegemine valitsuse eesõigus. Asjaomaste erakorraliste meetmete üle tulemusliku järelevalve tagamiseks oleks väga oluline ka kohtute sõltumatuse tugevdamine.

                  (28)

                  Sotsiaalpartnerid ei ole viimastel aastatel poliitilistes algatustes ja poliitika rakendamisel piisavalt osalenud, mis on nõrgendanud poliitikakujundamise kvaliteeti ja prognoositavust ning suurendanud poliitiliste vigade tegemise võimalust. Konsultatsioone ja mõjuhinnanguid on korduvalt välditud, kohaldades seadusandlikke erimenetlusi, näiteks üksikliikmete eelnõusid ja kiirmenetlusi. Sidusrühmade osalemist on praeguse valitsuse dekreetide alusel valitsemise süsteemi ajal veelgi nõrgendatud, eelkõige võttes arvesse valitsuse 18. märtsi 2020. aasta dekreeti, millega lubatakse kahepoolsel kokkuleppel erandeid tööseadustikust.

                  (29)

                  Konkurentsi puudumine riigihangete valdkonnas on jätkuvalt oluline probleem, kuna hangete ulatuslikum konkurentsile avamine on kriisiga toimetulekuks, väikeettevõtjate sektori taastamiseks ja majandusele uue hoo andmiseks peamine lahendus. Hoolimata uutest seadusandlikest muudatustest ja riigihangete puhul digitehnoloogiale üleminekust on peaaegu poolte avalike pakkumismenetluste tulemuseks ühe pakkumusega menetlus. Ühe pakkumusega menetluste suur arv õõnestab riigihankesüsteemi tulemuslikkust. Riigihankevaldkonna professionaalsemaks muutmine võib aidata parandada vastavust liidu normidele ja võimaldada strateegilisi hankeid. Komisjoni auditite käigus, mis käsitlesid liidu kaasrahastatud projektidega seotud ja viimastel aastatel korraldatud riigihankeid, tehti kindlaks süsteemsed puudused ja riigihangete kontrolli süsteemi nõrkused. 2019. aastal kehtestas komisjon Ungarile nende puuduste tõttu ligikaudu 1 miljardi euro ulatuses finantskorrektsioone.

                  (30)

                  Agressiivse maksuplaneerimise kõrvaldamine on määrava tähtsusega, et suurendada maksusüsteemide tõhusust ja õiglust. Maksumaksjate agressiivse maksuplaneerimise strateegiate ülekanduv mõju liikmesriikide vahel nõuab lisaks liidu õigusele riikide poliitika kooskõlastamist. Ungari on võtnud agressiivse maksuplaneerimise vastu meetmeid, rakendades varem kokku lepitud rahvusvahelisi ja kokkulepitud Euroopa algatusi, kuid see, et Ungaris ei peeta makse kinni offshore-finantskeskustesse väljuva tulu pealt, võib võimaldada suunata tulu liidust välja, ilma et selle pealt makstaks õiglaseid makse. Kuigi väljuvad tuluvood, näiteks offshore-finantskeskustesse suunatud litsentsitasud, intressid ja dividendid, olid aastatel 2013–2017 suhteliselt väikesed, on Ungaris registreeritud eriotstarbeliste üksuste kaudu toimuv volatiilne ja suhteliselt suur kapitali sisse- ja väljavoog, mis osutab agressiivse maksuplaneerimisega soetud võimalikule haavatavusele.

                  (31)

                  Kuigi käesolevas soovituses sätestatud riigipõhistes soovitustes („2020. aasta riigipõhised soovitused“) keskendutakse COVID-19 pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need 2019. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate 2019. aasta riigipõhiste soovituste kohta. Kõiki 2019. aasta riigipõhiseid soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika 2020. aasta järgse rahastamise strateegilisel kavandamisel, sealhulgas praeguse kriisiga seotud leevendusmeetmete ja väljumisstrateegiate puhul.

                  (32)

                  Korruptsioon, juurdepääs avaliku sektori teabele ja meediavabadus olid problemaatilised ka enne kriisi. Need valdkonnad võivad ohuolukorras veelgi kannatada, kuna kontrollimehhanismid on muutunud nõrgemaks. Uurimine ja süüdistuste esitamine näib olevat Ungaris vähem tulemuslik kui teistes liikmesriikides. Ei ole võetud otsusekindlaid süstemaatilisi meetmeid kõrgetasemelise korruptsiooni eest süüdistuste esitamiseks. Uurimiste lõpetamise otsustega seotud vastutus on jätkuvalt muret tekitav, kuna puuduvad tõhusad õiguskaitsevahendid, et vaidlustada prokuratuuri otsused mitte esitada süüdistusi väidetavate kuritegude eest. Teabele juurdepääsu piirangud takistavad jätkuvalt korruptsioonivastast võitlust. Avaliku sektori teabele juurdepääsu takistamine võib takistada kodanikel ja valitsusvälistel organisatsioonidel kasutada oma põhiseaduslikke õigusi.

                  (33)

                  Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades 2020. aasta riigipõhiste soovituste täieliku rakendamise, aitab Ungari kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus.

                  (34)

                  Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Ungari majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta lähenemisprogrammi, 2020. aasta riiklikku reformikava ja varasematel aastatel Ungarile esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid. Komisjon ei ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Ungari eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka nende vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist.

                  (35)

                  Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (11) kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1,

            SOOVITAB Ungaril võtta 2020. ja 2021. aastal järgmisi meetmeid.

                  1.

                  Kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausliga võtta kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale, toetada majandust ja tagada selle taastumine. Kui majandustingimused võimaldavad, viia ellu eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada keskpikas perspektiivis usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Tegeleda tervishoiutöötajate puuduse probleemiga ning tagada piisav varustatus elutähtsate meditsiinitoodetega ja taristu tervishoiusüsteemi vastupanuvõime suurendamiseks. Parandada kvaliteetse ennetava ja esmatasandi arstiabi juurdepääsetavust.

                  2.

                  Kaitsta tööhõivet tõhustatud lühendatud tööajaga töötamise kavade ja tulemuslike aktiivse tööturupoliitika meetmete abil ning pikendada töötushüvitiste kestust. Parandada sotsiaalabi piisavust ning tagada kõigile juurdepääs olulistele teenustele ja kvaliteetsele haridusele.

                  3.

                  Tagada VKEdele likviidsustoetus. Kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, et toetada majanduse taastumist. Keskenduda investeeringute tegemisel rohelisele majandusele ja digitaaltehnoloogiale üleminekule, eelkõige puhtale ja tõhusale energiatootmisele ja-kasutamisele, säästvale transpordile, veemajandusele ja jäätmekäitlusele, teadusuuringutele ja innovatsioonile ning koolidele digitaristu tagamisele.

                  4.

                  Tagada, et erakorralised meetmed on rangelt proportsionaalsed, ajaliselt piiratud, kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega ning ei takista äritegevust ega kahjusta õiguskeskkonna stabiilsust. Tagada sotsiaalpartnerite ja sidusrühmade tulemuslik kaasamine poliitikakujundamisse. Suurendada konkurentsi riigihangetes.

                  5.

                  Tugevdada maksusüsteemi agressiivse maksuplaneerimise ohu vastu.

         Brüssel, 20. juuli 2020

               Nõukogu nimel

               eesistuja

            J. KLOECKNER

         (1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

         (2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 25).

         (3)  ELT C 301, 5.9.2019, lk 101.

         (4)  Nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrus (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6).

         (5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. märtsi 2020. aasta määrus (EL) 2020/460, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 508/2014 seoses erimeetmetega investeeringute kaasamiseks liikmesriikide tervishoiusüsteemidesse ja muudesse majandussektoritesse, et reageerida COVID‐19 puhangule (koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus) (ELT L 99, 31.3.2020, lk 5).

         (6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2020. aasta määrus (EL) 2020/558, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1301/2013 ja (EL) nr 1303/2013 seoses erimeetmetega erandliku paindlikkuse lubamiseks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamisel, et reageerida COVID‐19 puhangule (ELT L 130, 24.4.2020, lk 1).

         (7)  Valitsemissektori esmased netokulud saadakse, kui valitsemissektori kogukuludest arvatakse maha intressikulud, liidu programmidele tehtavad kulutused, mis kaetakse täielikult liidu fondide tuludest, ja kaalutlusõigusevälised muudatused töötuskindlustushüvitise kuludes. Valitsemissektori rahastatud kapitali kogumahutus põhivarasse on jaotatud nelja aasta peale. Kaalutlusõigusel põhinevad tulumeetmed või õigusaktide kohane tulude suurendamine arvatakse sisse. Ühekordsed tulu- ja kulumeetmed arvatakse välja.

         (8)  Nõukogu 14. juuni 2019. aasta soovitus, mis esitatakse eesmärgiga korrigeerida Ungaris märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast (ELT C 210, 21.6.2019, lk 4).

         (9)  ELT L 329, 19.12.2019, lk 91.

         (10)  Nõukogu 5. detsembri 2019. aasta soovitus, mis esitatakse eesmärgiga korrigeerida Ungaris märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast (ELT C 420, 13.12.2019, lk 1).

         (11)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 2.


title: Nõukogu soovitus, 20. juuli 2020, milles käsitletakse Malta 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Malta 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta 2020/C 282/18

text:
               26.8.2020

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 282/116

      NÕUKOGU SOOVITUS,
      20. juuli 2020,
      milles käsitletakse Malta 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Malta 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta
      (2020/C 282/18)
      EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,
      võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,
      võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,
      võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,
      võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,
      võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,
      võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,
      võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  17. detsembril 2019 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. 17. detsembril 2019 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (2) alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Maltat ühe liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta.

                  (2)

                  26. veebruaril 2020 avaldati 2020. aasta aruanne Malta kohta. Selles hinnati Malta edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste (3) („2019. aasta riigipõhised soovitused“) täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid ja Malta edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel.

                  (3)

                  11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise, milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil.

                  (4)

                  Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peaksid olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli.

                  (5)

                  20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (4) artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud üldine vabastusklausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon leidis oma 20. märtsi 2020. aasta teatises, et arvestades COVID-19 pandeemiast tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, on tingimused üldise vabastusklausli aktiveerimiseks täidetud, ning palus nõukogul seda kinnitada. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Nad leppisid kokku, et tõsine majandussurutis nõuab otsusekindlat, kaugeleulatuvat ja koordineeritud reageerimist. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul otsustada komisjoni soovituse alusel võtta vastu muudetud eelarvekursi. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid.

                  (6)

                  Jätkuvaid meetmeid on vaja COVID-19 pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, pandeemia sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning võttes arvesse kriisist saadud õppetunde.

                  (7)

                  COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida siseturg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleks siseturu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada niipea, kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusektoris on vaja kriisiks valmisoleku kavasid. Täiustatud hankestrateegiad, mitmekesistatud tarneahelad ja elutähtsa varustuse strateegilised varud on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamiste elementide hulgas.

                  (8)

                  Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2020/460 (5) ja (EL) 2020/558, (6) et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Maltat julgustatakse neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid.

                  (9)

                  Malta esitas 30. aprillil 2020 oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 2. mail 2020 oma 2020. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

                  (10)

                  Malta suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa.

                  (11)

                  Valitsuse 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt nominaalne eelarvepositsioon halveneb: eelarveülejääk 0,5 % sisemajanduse koguproduktist (SKP) 2019. aastal asendub puudujäägiga 7,5 % SKPst 2020. aastal. 2021. aastal väheneb eelarvepuudujääk prognooside kohaselt 3,6 %ni SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis 2019. aastal vähenes 43,1 %ni, peaks 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt suurenema 2020. aastal 54,5 %ni. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus.

                  (12)

                  Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Malta võtnud õigeaegseid eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti palju mõjutatud inimestele ja sektoritele. 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt oli nende eelarvemeetmete maht 4,1 % SKPst. Meetmete seas on palgalisad raskustes olevatele sektoritele, tervishoiusuutlikkuse suurendamine ja COVID-19ga seotud sotsiaalmeetmed. Lisaks on Malta teatavaks teinud meetmed, millel ei ole otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad pakkuda ettevõtetele likviidsustoetust. 2020. aasta stabiilsusprogrammis esitatud hinnangu kohaselt võimaldavad valitsuse tagatised pankadel suurendada äriühingutele antavate uute laenude mahtu kuni 6,1 %ni SKPst. Nende meetmete hulka kuuluvad laenugarantiid. 2020. aasta stabiilsusprogrammis kinnitatakse ühtlasi varasemaid teateid maksustamise edasilükkamisest üksikisiku ja äriühingu tulumaksu, käibemaksu ja sotsiaalkindlustusmaksete puhul. Üldiselt on Malta võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni 13. märtsi 2020. aasta teatises. Nende erakorraliste meetmete ja toetavate eelarvemeetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis.

                  (13)

                  Kui poliitikat ei muudeta, on Malta valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal –6,7 % SKPst ja 2021. aastal –2,5 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks prognooside kohaselt jääma 2020. ja 2021. aastal alla 60 % SKPst.

                  (14)

                  Kuna Malta kavatses 2020. aastal ületada eelarvepuudujäägi kontrollväärtust (3 % SKPst), esitas komisjon 20. mail 2020 aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande. Kokkuvõttes nähtub komisjoni analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/97 määratletud puudujäägikriteerium ei ole täidetud.

                  (15)

                  COVID-19 pandeemiale reageerimiseks võttis Malta tulemusliku tervishoiualase teavituskampaania abil piirangumeetmeid, kehtestades füüsilise isolatsiooni ja karantiinimeetmed, järelevalve ning ulatusliku testimise ja kontaktide jälgimise. Malta ametiasutused on teinud tööd ka haiglate, sealhulgas intensiivravile spetsialiseerunud haiglate suutlikkuse suurendamiseks. Isikukaitsevahendid soetatakse otse riiklikul tasandil. Malta on ühinenud ka liidu ühise hankemenetlusega isikukaitsevahendite, laborireaktiivide, testimisvahendite ja hingamisaparaatide hankimiseks. Mis puutub ravimitesse ja toimeainetesse, jälgib Malta aktiivselt olukorda, et teha kindlaks võimalikud nappused ja neid ennetada ning võtta viivitamata parandusmeetmeid, eelkõige juhuks, kui ravimeid või toimeaineid tavaliselt tarnivad riigid sulgevad oma piirid. 12. mail 2020 kiitis komisjon heaks 11,5 miljoni euro suuruse abikava, et toetada investeerimist COVID-19ga seotud toodete, sealhulgas vaktsiinide, haigla- ja meditsiiniseadmete, ka hingamisaparaatide, kaitseriietuse ja -vahendite tootmisse. Samuti on meditsiinilist personali tulemuslikult ümber paigutatud ja ümber õpetatud. Rahvatervise spetsialistid, kes töötasid varem mitmesugustel ametikohtadel reguleerivates asutustes ja ministeeriumides, on saanud täiesti uued ülesanded ja paigutatud ümber, et pandeemiale paremini reageerida.

                  (16)

                  Malta valitsus on toetanud ettevõtjaid rahaeraldistega kaugtöösse ja subsiidiumitega kohustuslikus karantiinis töötajatele. Ühtlasi on valitsus pakkunud ettevõtjatele, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjatele tagatisi ja maksustamise edasilükkamist. Täistööajaga töötajatel, kes töötavad jaekaubanduse, hulgimüügi, turismi ja majutuse valdkonnas tegutsevates ja COVID-19 pandeemia tõttu rängalt kannatanud ettevõtetes või sektorites, mis pidid rahvatervise ülema korraldusel tegevuse ajutiselt peatama, on õigus saada kuni viie päeva töötasu nädalas, võttes aluseks töötasu suurusega 800 eurot kuus. Vähem kannatanud sektorite töötajatel on õigus saada ühe või kahe päeva töötasu nädalas, võttes aluseks töötasu suurusega 800 eurot kuus. Valitsus on teatanud ka toetusest puuetega inimestele, lastega peredele, kus mõlemal vanemal on töökoht ja kumbki ei saa teha kaugtööd, töötajatele, kes on kaotanud töö praeguse kriisi tõttu, ning töötutele, kes elavad üüritud eluruumides. Lisaks rahastab valitsus kuni 2,5 protsendipunkti ulatuses COVID-19 pandeemiast mõjutatud ettevõtjate pangalaenude intressimäärasid.

                  (17)

                  Malta tervishoiusüsteem annab häid tervisealaseid tulemusi. COVID-19 pandeemia on aga seadnud Malta riikliku tervishoiusüsteemi enneolematu surve alla. Jõupingutused tervishoiusüsteemi suutlikkuse suurendamiseks, et COVID-19 laadi pandeemiliste kriisidega tõhusalt toime tulla, aitaksid suurendada ka süsteemi vastupanuvõimet. Erilist jälgimist vajavad järgmised valdkonnad: a) üha suurem sõltuvus sisserännanud õdedest aktiivravis ja pikaajalises hoolduses ning vananevatest eraviisil praktiseerivatest üldarstidest; b) raskused uute ja innovatiivsete ravimite kättesaadavaks tegemisel; c) suured omaosaluskulud esmatasandi arstiabile, ambulatoorsele ravile ja teatavatele ravimitele; d) teatavat laadi ambulatoorse ravi ootejärjekorrad, mis on pidevalt pikad ja viimasel ajal veel pikemaks muutunud. Veel üks keskse tähtsusega prioriteet on teenuste osutamise ümbersuunamine haiglatest esmatasandi tervishoidu.

                  (18)

                  Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt suureneb töötus 2020. aastal 5,9 %ni ja väheneb 2021. aastal 4,4 %ni. Selleks et leevendada kriisi tõsist mõju tööhõivele, võttis Malta sotsiaalpartneritega konsulteerides erakorralisi meetmeid, et vältida koondamisi, eelistades selle asemel lühendatud tööaega. Püsivama lühendatud tööaja korra vastuvõtmine kaitseks ka töökohti majanduse järkjärgulisel taastumisel. Ülioluline on tagada kõigile töötajatele, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjatele piisav toetus ja juurdepääs sotsiaalkaitsele ning arvestada töötuse võimalikku pikemat kestust. Malta sotsiaalkaitsesüsteem peab ühtlasi tagama võõrtöötajate piisava toetamise alternatiivse töö leidmisel, nende töölubade säilitamise, kui see on võimalik, ja juurdepääsu muudele sotsiaalteenustele. Madala kvalifikatsiooniga täiskasvanute osakaal on suhteliselt suur ja olukorda raskendab koolist väljalangenute suur osakaal. Praegune kriis võib suurendada oskuste nappust mõnes sektoris ja kujundada ümber vajadused oskuste järele mõnes muus sektoris. See muudab töötajate oskuste kaardistamise ja ümberõppe veelgi tähtsamaks, eelkõige digitaalsete ja keskkonnasäästlike kutseoskuste puhul. Malta on teinud viimasel ajal hariduse ja koolituse valdkonnas edusamme, kuid palju probleeme on endiselt lahendamata, sealhulgas ebapiisavalt omandatud põhioskustega õpilaste suur osakaal.

                  (19)

                  COVID-19 kriis on muutnud ettevõtjatele antava likviidsustoetuse kiire kasutuselevõtu Malta jaoks üheks pakiliseks prioriteediks. Tähtis on tagada pidev krediidivoog ja juurdepääs rahastamisele, eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele enim mõjutatud sektorites. Pangandussüsteemil on tähtis roll likviidsusmeetmete tulemuslikul rakendamisel, andes laene ja suunates riigigarantiisid ning loobudes sellega kriisieelsest konservatiivsest lähenemisviisist laenutegevusele. Nende meetmete kavandamisel ja rakendamisel tuleb arvesse võtta pangandussektori vastupanuvõimet.

                  (20)

                  Majanduse taastumise toetamiseks on tähtis kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, muu hulgas asjakohaste reformide kaudu. Taastumist toetavad investeeringud annavad võimaluse suunata Malta majandus kestlikumale arenguteele. Malta üleminek kliimaneutraalsele majandusele nõuab suuri era- ja avaliku sektori investeeringuid pika aja vältel. Investeerimine kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisse, mida on kirjeldatud riiklikus energia- ja kliimakavas, ning muude negatiivsete keskkonnaalaste välismõjudega tegelemisse, eelkõige sellistes sektorites nagu ehitus ja transport, võib aidata saavutada nii majanduse taastumise kui ka kestlikkuse eesmärki. Olemasolevate hoonete renoveerimise toetamine ja sihipärased koolituskavad aitavad parandada hoonete energiatõhusust. Täiendavad investeeringud säästvasse transporti võivad tagada elujõulised alternatiivid sõiduautode kasutamisele. Komisjoni ettepanekus ette nähtud õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Maltal lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, nagu on kirjeldatud 2020. aasta riigiaruande D lisas. See võimaldaks Maltal seda fondi kõige paremini kasutada.

                  (21)

                  Suurem rõhuasetus teadusuuringutele ja innovatsioonile ning nende parem lõimimine ettevõtluskeskkonda toetab Malta teadmistepõhise majandusmudeli kestlikkust. Malta on kodanikele ja ettevõtjatele välja töötanud e-valitsuse teenused, sealhulgas rea mobiilirakendusi. Nende kasutuselevõtt üldsuse seas on aga seni aeglane. Selleks et hõlbustada majanduse üleminekut digitehnoloogiale, on väga tähtis julgustada kodanikke ja ettevõtjaid kasutama digitaalseid avalikke teenuseid.

                  (22)

                  Malta areng rahvusvahelise suunitlusega teenindussektori suunas ja spetsialiseerumine kaughasartmängudele, virtuaalvaradele ning kodakondsuse ja residentsuse kavadele aitab küll kaasa majanduskasvule, kuid muudab Malta vastuvõtlikuks rahapesuriskidele, mida ei ole seni maandatud. Nende riskide ennetamiseks ja maandamiseks on võetud meetmeid, millega tugevdatakse rahapesuvastase tegevuse juhi rolli. Tõhustatud on ka koostööd teiste pädevate asutustega. Murettekitav on aga Malta finantsteenuste ameti tava tellida järelevalveülesannete täitmiseks erakonsultant. Jätkuvalt on puudusi rahapesu uurimisel ja selle eest vastutusele võtmisel. Maltal litsentsitud rahvusvahelise suunitlusega finantsettevõtete riikliku järelevalve tõhustamine tugevdaks üldist juhtimisraamistikku. Kindlustussektoris on väga tähtis riiklike ja välismaiste järelevalve teostajate koostöö. Arenguruumi on ka kolmandate riikide pangafiliaalide järelevalve tõhustamise ning pankade riskipõhise lähenemisviisi ja riskijuhtimise piisavuse hindamise juures.

                  (23)

                  Agressiivse maksuplaneerimise tõkestamine on endiselt vajalik, et parandada maksusüsteemide tõhusust ja õiglust. Maksumaksjate agressiivse maksuplaneerimise strateegiate ülekanduv mõju liikmesriikide vahel nõuab lisaks liidu õigusele riikide poliitika kooskõlastamist. Malta on astunud samme agressiivse maksuplaneerimise tõkestamiseks, rakendades eelnevalt kokkulepitud rahvusvahelisi ja Euroopa tasandi algatusi, kuid residentidest välismaiste äriühingute kohtlemine ning investeerimist ja kodakondsust või residentsust ühendavad programmid, milles isegi ei nõuta, et isik oleks Malta maksuresident, kujutavad endast topeltmaksuvabastuse riski nii äriühingute kui ka üksikisikute puhul.

                  (24)

                  Maltal on raskusi ka institutsioonilise suutlikkuse suurendamisega korruptsiooni tõkestamisel. Malta on teatanud reformidest, mille eesmärk on tõhustada korruptsiooni uurimist ja selle eest vastutusele võtmist, ning konsulteerib kohtusüsteemi reformi osas asjaomaste sidusrühmadega, eelkõige Veneetsia komisjoniga. Kõigi nende reformide lõpuleviimiseks ja ellurakendamiseks tuleb võtta konkreetseid meetmeid.

                  (25)

                  Kuigi käesolevas soovituses sätestatud riigipõhistes soovitustes („2020. aasta riigipõhised soovitused“) keskendutakse pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need 2019. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate 2019. aasta riigipõhiste soovituste kohta. Kõiki 2019. aasta riigipõhiseid soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika 2020. aasta järgse rahastamise strateegilisel kavandamisel, sealhulgas praeguse kriisiga seotud leevendusmeetmete ja väljumisstrateegiate puhul.

                  (26)

                  Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades 2020. aasta riigipõhiste soovituste täieliku rakendamise, aitab Malta kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus.

                  (27)

                  Majandus- ja rahaliidu riikide vaheline tihe koordineerimine on väga oluline, et COVID-19 pandeemia majanduslikust mõjust kiiresti taastuda. Liikmesriigina, mille rahaühik on euro, peaks Malta tagama, et tema poliitika jääks kooskõlla euroala käsitlevate 2020. aasta soovitustega ja oleks kooskõlastatud teiste rahaühikuna eurot kasutavate liikmesriikide poliitikaga, võttes arvesse eurorühma poliitilisi suuniseid.

                  (28)

                  Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Malta majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta stabiilsusprogrammi, 2020. aasta riiklikku reformikava ja varasematel aastatel Maltale esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid. Komisjon ei ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Malta eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist.

                  (29)

                  Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (7) kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1,

            SOOVITAB Maltal võtta 2020. ja 2021. aastal järgmisi meetmeid:

                  1.

                  Kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausliga võtta kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale, toetada majandust ja tagada selle taastumine. Kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Tugevdada tervishoiusüsteemi vastupanuvõimet seoses tervishoiutöötajate, elutähtsate meditsiinitoodete ja esmatasandi tervishoiuga.

                  2.

                  Kindlustada lühendatud tööajaga töötamise korda ja tagada piisav töötuskaitse kõigile töötajatele. Parandada hariduse ja oskuste arendamise kvaliteeti ja kaasavust.

                  3.

                  Tagada kahju kannatanud ettevõtjatele, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjatele likviidsustoetuse tõhus kasutuselevõtt. Kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, et toetada majanduse taastumist. Keskenduda investeeringute tegemisel üleminekule rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale, eelkõige energia puhtale ja tõhusale tootmisele ja kasutamisele, säästvale transpordile, jäätmekäitlusele, teadusuuringutele ja innovatsioonile.

                  4.

                  Viia lõpule reformid, millega kõrvaldatakse praegused puudujäägid institutsioonilises suutlikkuses ja juhtimises, et suurendada kohtusüsteemi sõltumatust. Jätkata jõupingutusi rahapesuriskide asjakohaseks hindamiseks ja leevendamiseks ning rahapesuvastase raamistiku tulemusliku jõustamise tagamiseks. Käsitleda kiiremas korras maksusüsteemi elemente, mis hõlbustavad agressiivset maksuplaneerimist üksikisikute ja hargmaiste ettevõtjate poolt.

         Brüssel, 20. juuli 2020

               Nõukogu nimel

               eesistuja

            J. KLOECKNER

         (1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

         (2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 25).

         (3)  ELT C 301, 5.9.2019, lk 107.

         (4)  Nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrus (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6).

         (5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. märtsi 2020. aasta määrus (EL) 2020/460, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 508/2014 seoses erimeetmetega investeeringute kaasamiseks liikmesriikide tervishoiusüsteemidesse ja muudesse majandussektoritesse, et reageerida COVID‐19 puhangule (koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus) (ELT L 99, 31.3.2020, lk 5).

         (6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2020. aasta määrus (EL) 2020/558, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1301/2013 ja (EL) nr 1303/2013 seoses erimeetmetega erandliku paindlikkuse lubamiseks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamisel, et reageerida COVID‐19 puhangule (ELT L 130, 24.4.2020, lk 1).

         (7)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.


title: Nõukogu soovitus, 20. juuli 2020, milles käsitletakse Madalmaade 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Madalmaade 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta 2020/C 282/19

text:
               26.8.2020

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 282/122

      NÕUKOGU SOOVITUS,
      20. juuli 2020,
      milles käsitletakse Madalmaade 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Madalmaade 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta
      (2020/C 282/19)
      EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,
      võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,
      võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,
      võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,
      võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,
      võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,
      võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,
      võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  17. detsembril 2019 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. 17. detsembril 2019 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles nimetati Madalmaid ühe liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta.

                  (2)

                  26. veebruaril 2020 avaldati 2020. aasta aruanne Madalmaade kohta. Selles hinnati Madalmaade edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste (3) („2019. aasta riigipõhised soovitused“) täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid ja Madalmaade edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi, mille tulemused avaldati samuti 26. veebruaril 2020. Komisjon järeldas oma analüüsi põhjal, et Madalmaades esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige põhjustab tasakaalustamatust suur erasektori võlakoormus ja suur jooksevkonto ülejääk, millel on piiriülene mõju.

                  (3)

                  11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise, milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil.

                  (4)

                  Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peaksid olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli.

                  (5)

                  20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (4) artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud üldine vabastusklausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon leidis oma 20. märtsi 2020. aasta teatises, et arvestades COVID-19 pandeemiast tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, on tingimused üldise vabastusklausli aktiveerimiseks täidetud, ning palus nõukogul seda kinnitada. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Nad leppisid kokku, et tõsine majandussurutis nõuab otsusekindlat, kaugeleulatuvat ja koordineeritud reageerimist. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul otsustada komisjoni soovituse alusel võtta vastu muudetud eelarvekursi. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid.

                  (6)

                  Jätkuvaid meetmeid on vaja COVID-19 pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, pandeemia sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning võttes arvesse kriisist saadud õppetunde.

                  (7)

                  COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida siseturg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleks siseturu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada niipea, kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusektoris on vaja kriisiks valmisoleku kavasid. Täiustatud hankestrateegiad, mitmekesistatud tarneahelad ja elutähtsa varustuse strateegilised varud on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamiste elementide hulgas.

                  (8)

                  Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2020/460 (5) ja (EL) 2020/558, (6) et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Madalmaid julgustatakse neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid.

                  (9)

                  Madalmaad esitasid 28. aprillil 2020 oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 29. aprillil 2020 oma 2020. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

                  (10)

                  Madalmaade suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning võlareeglit.

                  (11)

                  Valitsuse 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt nominaalne eelarvepositsioon halveneb: eelarveülejääk 1,7 % sisemajanduse koguproduktist (SKP) 2019. aastal väheneb 0,1 %-le SKPst 2020. aastal. 2023. aastal väheneb ülejääk prognooside kohaselt 0,0 %ni SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis 2019. aastal vähenes 48,6 %ni, peaks 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt vähenema 2020. aastal 46,3 %ni. Nende eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium ei tundu aga enam realistlik ja 2020. aasta stabiilsusprogrammis ei võeta arvesse märkimisväärset hulka meetmeid, millest Madalmaad teatasid COVID-19 pandeemiale reageerimisel. Kevadine eelarve seletuskiri (7) sisaldab ajakohastatud eelarveprognoose. Kevadise eelarve seletuskirja kohaselt peaks valitsemissektori nominaalne eelarvepositsioon 2020. aastal halvenema puudujäägini 11,8 % SKPst ning valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks 2020. aastal suurenema 65,2 %ni. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus.

                  (12)

                  Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Madalmaad võtnud õigeaegseid eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti palju mõjutatud inimestele ja sektoritele. 2020. aasta stabiilsusprogrammi ja kevadise eelarve seletuskirja kohaselt oli nende eelarvemeetmete maht 2,7 % SKPst. Meetmed hõlmavad tervishoiuteenuste tõhustamist, hädaabi raskustes sektoritele, sissetulekutoetust füüsilisest isikust ettevõtjatele ja töötajatele. Lisaks on Madalmaad teatanud meetmetest, millel ei ole küll otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad pakkuda ettevõtetele likviidsustoetust. Need meetmed hõlmavad äriühingu tulumaksu tasumise edasilükkamist (4,6 % kuni 5,9 % SKPst) ja laenutagatisi (1,8 % SKPst). Üldiselt on Madalmaade võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni 13. märtsi 2020. aasta teatises. Nende erakorraliste meetmete ja toetavate eelarvemeetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis.

                  (13)

                  Kui poliitikat ei muudeta, on Madalmaade valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal –6,3 % SKPst ja 2021. aastal –3,5 % SKPst. Kevadises eelarve seletuskirjas sisalduvate ja komisjoni prognooside 5,5 protsendipunkti suurune erinevus on tingitud sellest, et erinevalt on arvesse võetud maksude tasumise edasilükkamist (4,6 % kuni 5,9 % SKPst), mida komisjoni 2020. aasta kevadprognoosis ei ole märgitud 2020. aastal tulusid vähendavana. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks prognooside kohaselt jõudma 2020. aastal 62,1 %-le ja 2021. aastal 57,6 %-le SKPst.

                  (14)

                  Kuna Madalmaad kavatsesid 2020. aastal ületada eelarvepuudujäägi kontrollväärtust (3 % SKPst), esitas komisjon 20. mail 2020 aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande. Kokkuvõttes nähtub komisjoni analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/97 määratletud puudujäägikriteerium ei ole täidetud.

                  (15)

                  Pärast viimastel aastatel toimunud tugevat kasvu on COVID-19 pandeemia kuue järjestikuse aasta pikkuse majanduskasvu Madalmaades järsult lõpetanud. Käesoleval aastal peaks Madalmaade majandus kogema kõige järsemat langust riigi sõjajärgses ajaloos. Eeldatakse, et kõik nõudluse komponendid, välja arvatud avaliku sektori tarbimine, kahanevad sel aastal järsult, ning majandustegevuse langust prognoositakse teise kvartalisse. 2021. aastal taastub majandus tõenäoliselt kasvutrendist tunduvalt kiiremini, mis kajastab majandustegevuse järkjärgulist normaliseerumist ning sisenõudluse ja ülemaailmse kaubanduse taastumist madalalt tasemelt. Siiski eeldatakse, et majandustegevus jääb allapoole 2019. aasta taset. Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt suureneb töötus peamiselt ettevõtete kohustusliku sulgemise ja majandustegevuse järsu üldise vähenemise tõttu 2020. aastal 5,9 %ni, kuid väheneb 2021. aastal 5,3 %ni. Tööhõive kaitsemeetmed, eelkõige ajutine erakorraline üleminekumeede kestliku tööhõive tagamiseks ja täiendav sissetulekutoetus füüsilisest isikust ettevõtjatele, peaksid aitama töökohtade kadumist leevendada. Sellele vaatamata peaks tööturu olukord lähikuudel kiiresti halvenema, sest tugevalt mõjutatud sektorite ettevõtted on paratamatult vähendanud tööjõudu, eelkõige paindlike ja ajutiste lepingutega töötajaid.

                  (16)

                  Vastuseks järsule majanduslangusele ja nõudluse vähenemisele konkreetsetes sektorites on valitsus vastu võtnud ulatusliku erakorraliste meetmete paketi, et aidata vältida struktuurset kahju majandusele. See jõuline poliitiline reageering on suunatud COVID-19 kriisist kõige enam mõjutatud valdkondadele ning keskendub tööhõive kaitsele ja kodumajapidamiste ostujõule, rängalt kannatada saanud tööstusharudele makstavale otsesele rahalisele hüvitisele, samuti maksude tasumise edasilükkamisele ja laenutagatistele, et toetada krediidivoogu erasektorisse. See peaks aitama ennetada ajutiste likviidsusprobleemide muutumist maksejõuetusprobleemideks. Lisaks peaksid automaatsed tasakaalustusmehhanismid aitama majanduslanguse süvenemist pidurdada. Keskpank on vähendanud ka suurimate pankade süsteemseid kapitalipuhvreid ning lükkab edasi meetme, millega kehtestatakse hüpoteeklaenudele riskikaalu alampiir, vabastades seeläbi pangakapitali ja võimaldades pankadel oluliselt laiendada laenude andmist kodumajapidamistele ja ettevõtjatele.

                  (17)

                  Tervishoiusüsteem toimib suhteliselt hästi, mis puudutab elanikkonna üldise tervise parandamist ja tervishoiuteenuste kättesaadavuse tagamist. COVID-19 kriisile viivitamatu reageerimise raames kehtestasid Madalmaad kontrollistrateegia, mis hõlmab üldisi rahvatervisealaseid meetmeid, ning võtsid vastu kohandatud tervishoiu rahastamise meetmed. Sellest olenemata on COVID-19 pandeemia puhkemine tervishoiusüsteemi vastupanuvõime proovile pannud. Sellega seoses on esile kerkinud varasemad probleemid. Tööjõu suutlikkus paraneks, kui eelkõige meditsiiniõdede ja esmatasandi tervishoiutöötajate hulgas suudetaks lahendada tööjõupuuduse probleem. Tervishoiusüsteemide üldist juhtimist ja nende suutlikkust tagada integreeritud teenuste osutamine kogu tervishoiuvaldkonnas saaks parandada, tugevdades veelgi andmehaldust ja laiendades e-tervise vahendite kasutuselevõttu. COVID-19 pandeemia on seetõttu tõstnud esile vajaduse jätkata tervishoiusüsteemi vastupanuvõime ja kriisiks valmisoleku parandamist, tegeledes selliste struktuursete probleemidega.

                  (18)

                  Kuigi 2019. aastal ja 2020. aasta alguses paranes tööturu olukord jätkuvalt ja see toimis üldiselt hästi, on COVID-19 kriis vähendanud majanduskasvu ja toob eeldatavasti kaasa töötuse märkimisväärse suurenemise. Võeti mitmeid enneolematuid majandusmeetmeid, et kaitsta inimeste töökohti ja elatusvahendeid ning minimeerida mõju füüsilisest isikust ettevõtjatele, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd) ning suurettevõtjatele. Tööhõive säilitamiseks võivad tööandjad, kes eeldatavasti kaotavad COVID-19 kriisi tõttu vähemalt 20 % oma tulust, taotleda toetust (sõltuvalt käibe vähenemisest kuni 90 % ulatuses ettevõtte palgakuludest), mis võimaldab neil kolme kuu jooksul oma töötajatele palka maksta, ning seda perioodi on pikendatud veel nelja kuu võrra. Füüsilisest isikust ettevõtjad saavad kasutada kiirendatud menetlust, mis võimaldab neil taotleda täiendavat sissetulekutoetust miinimumpalga ulatuses, mis aitab neil kolme kuu jooksul tasuda elamiskulud, ning seda perioodi on samuti pikendatud nelja kuu võrra.

                  (19)

                  Taastamisstrateegia peaks hõlmama ka COVID-19 kriisi tööhõivealase ja sotsiaalse mõju leevendamist nende jaoks, keda kriis kõige rängemini mõjutab. Vaatamata tööhõive säilitamiseks võetud meetmete paketile on kriis teistest rängemini tabanud ebasoodsamas tööturuseisundis ja/või haavatavas sotsiaalses olukorras olevaid inimesi. Töötus suurenes eelkõige paindlike lepingute alusel töötavate inimeste hulgas, nagu noored, renditöötajad ja rändetaustaga inimesed. COVID-19 kriis tõi esile ka märkimisväärseid probleeme seoses juurdepääsuga piisavale sotsiaalkaitsele füüsilisest isikust ettevõtjate jaoks, kes on haiguse, puude, töötuse ja vanaduse suhtes sagedamini alakindlustatud (või ei ole üldse kindlustatud).

                  (20)

                  Äärmiselt oluline on olnud likviidsustoetus ettevõtjatele laenude ja garantiide kaudu, keskendudes VKEdele. Vahendajad peavad likviidsustoetuse jagamist ettevõtjatele rakendama tõhusalt ja kiiresti, tagades nende vastupidavuse. VKEde rahavoogusid võib aidata veelgi parandada maksude ja sotsiaalmaksete tasumise edasilükkamine ning riigiasutuste lepinguliste maksete kiirendamine. Vastloodud idu- ja kasvufirmad võivad vajada eritoetust, näiteks avaliku sektori asutuste omakapitaliosaluste ja riskikapitalifondidele suunatud stiimulite näol, et suurendada nende investeeringuid kõnealustesse ettevõtetesse. See võib aidata vältida strateegiliselt oluliste Euroopa ettevõtete kiirmüüki. Vastavalt majanduse toetamiseks praeguse COVID-19 puhangu kontekstis mõeldud ajutises riigiabi raamistikus (8) lubatule ja selles sätestatud tingimustel tuleks omakapitali- või kvaasiomakapitali toetus tagada kõigile ettevõtjatele, (9) mitte ainult neile, kes vastavad komisjoni määratlusele VKEde kohta. Samuti tuleks jätkata jõupingutusi, et pakkuda üksikisikutele ja ettevõtjatele tõhusaid digitaalseid avalikke teenuseid ning nendele teenustele juurdepääsu.

                  (21)

                  Majanduse taastumise toetuseks on tähtis kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, sealhulgas asjakohaste reformide kaudu. Sihipärased poliitikameetmed, sealhulgas investeeringud sektoritesse, millel on kõige suuremad väljavaated suurendada majanduse kui terviku kasvupotentsiaali, võivad aidata lahendada hiljutise COVID-19 kriisi tõttu süvenenud probleeme. Eelkõige võivad investeeringud teadus- ja arendustegevusse, mis on integreeritud missioonikesksesse poliitikasse tippsektorite ja innovatsiooni alal, (10) samuti inimkapitali, aidata toetada pikaajalist tootlikkuse kasvu ja säilitada tugevat innovatsioonisuutlikkust. See puudutab eelkõige idu- ja kasvufirmasid ning innovatiivseid VKEsid, mis on konkurentsivõime suurendamise ja töökohtade loomise seisukohast äärmiselt olulised. Investeerimine Madalmaade kliimakokkuleppe ning riikliku energia- ja kliimakava algatustesse, mille eesmärk on tegeleda kliimamuutustega ja edendada energiasüsteemi ümberkujundamist, võib anda olulise panuse laiematesse ühiskondlikesse eesmärkidesse, sealhulgas mis puudutab vajadust tagada kestlik ja ressursitõhus majanduskasv. Lisaks sellele on vaja investeerida uutesse eluasemetesse, et leevendada praegust eluasemepuudust. Komisjoni ettepanekus ette nähtud õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Madalmaadel lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige 2020. aasta riigiaruande D lisaga hõlmatud territooriumidel. See võimaldaks Madalmaadel seda fondi kõige paremini kasutada.

                  (22)

                  Tehnilised ja digioskused ning kvalifitseeritud spetsialistid on Madalmaade majanduse innovatsioonisuutlikkuse ning tootlikkuse kestliku ja kaasava kasvu jaoks otsustava tähtsusega. Investeeringud põhi- ja/või digioskustesse, haridusse ja koolitusse, sealhulgas täiendus- ja ümberõppe võimalustesse kõigi jaoks, on samuti väga olulised, et parandada juurdepääsu tööturule, eelkõige selleks, et tugevdada tööturul kõige ebasoodsamas olukorras olevate rühmade (sealhulgas rändetaustaga ja puuetega inimeste) tööalast konkurentsivõimet, edendades samal ajal võrdseid võimalusi ja aktiivset kaasamist.

                  (23)

                  Kuigi Madalmaad on astunud samme agressiivse maksuplaneerimise vastu, rakendades varem kokku lepitud rahvusvahelisi ja Euroopa algatusi, viitab Madalmaade kaudu makstavate dividendide, litsentsitasude ja intresside suur hulk sellele, et riigi maksueeskirju kasutavad ära agressiivset maksuplaneerimist viljelevad ettevõtjad. Suur osa välismaistest otseinvesteeringutest on eriotstarbeliste üksuste omanduses. Kuna välismaale (st liidu residentidelt kolmandate riikide residentidele) makstavatelt litsentsitasudelt ja intressidelt makse kinni ei peeta, võib see viia olukorrani, et sellised maksed jäävad üldse maksustamata, kui neid ei maksustata ka makse saaja jurisdiktsioonis. Hiljuti vastu võetud reform, mis käsitleb maksude tinglikku kinnipidamist litsentsitasudelt ja intressimaksetelt kuritarvituste korral või maksete korral, mis tehakse madala maksumääraga jurisdiktsioonidele või koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide liidu loetelus olevatele jurisdiktsioonidele, ning mida rakendatakse alates 1. jaanuarist 2021, on positiivne samm agressiivse maksuplaneerimise vähendamise suunas. Reformi tõhusust tuleks tähelepanelikult jälgida.

                  (24)

                  Mitu Madalmaade finantsasutust on hiljuti osalenud rahapesus. Need juhtumid näitavad, et vaatamata hiljutistele jõupingutustele on vaja veelgi tugevdada finantsasutuste järelevalvet ning uurida rahapesujuhtumeid ja nende eest süüdistus esitada. Väljaspool finantssektorit kujutavad endast märkimisväärset rahapesuohtu ka Madalmaade majanduse avatus välismaistele otseinvesteeringutele ja riigi keerukad õiguslikud struktuurid. Kuna usaldusfondi- ja äriühinguteenuste pakkujate ning maksunõustajate teatatud ebaharilike tehingute määr on madal, kuid nende risk seevastu suur, tuleb teostada asjakohast järelevalvet. Võttes arvesse keerukate õiguslike struktuuride ulatuslikku olemasolu, on tegelike tulusaajate registri tõhus toimimine selliste üksuste väärkasutamise vältimisel keskse tähtsusega, kuid asjaomast registrit ei ole veel loodud.

                  (25)

                  Kuigi käesolevas soovituses sätestatud riigipõhistes soovitustes („2020. aasta riigipõhised soovitused“) keskendutakse COVID-19 pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need 2019. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate 2019. aasta riigipõhiste soovituste kohta. Kõiki 2019. aasta riigipõhiseid soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika 2020. aasta järgse rahastamise strateegilisel kavandamisel, sealhulgas praeguse kriisiga seotud leevendusmeetmete ja väljumisstrateegiate puhul.

                  (26)

                  Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades 2020. aasta riigipõhiste soovituste täieliku rakendamise, aitavad Madalmaad kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus.

                  (27)

                  Majandus- ja rahaliidu riikide vaheline tihe koordineerimine on väga oluline, et COVID-19 pandeemia majanduslikust mõjust kiiresti taastuda. Liikmesriigina, mille rahaühik on euro, peaksid Madalmaad tagama, et nende poliitika jääks kooskõlla euroala käsitlevate 2020. aasta soovitustega ja oleks kooskõlastatud teiste rahaühikuna eurot kasutavate liikmesriikide poliitikaga, võttes arvesse eurorühma poliitilisi suuniseid.

                  (28)

                  Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Madalmaade majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta stabiilsusprogrammi, 2020. aasta riiklikku reformikava ja varasematel aastatel Madalmaadele esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid. Komisjon ei ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Madalmaade eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka nende vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist.

                  (29)

                  Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (11) kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1.

                  (30)

                  Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta riikliku reformikavaga ja 2020. aasta stabiilsusprogrammiga tutvunud. 2020. aasta riigipõhistes soovitustes võetakse arvesse vajadust võidelda COVID-19 pandeemia vastu ja hõlbustada majanduse taastumist, mis on vajalik esimene samm tasakaalustamatuse korrigeerimiseks. 2020. aasta riigipõhised soovitused, milles käsitletakse otse komisjoni poolt määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 kohaselt kindlaks tehtud makromajanduslikku tasakaalustamatust, kajastuvad soovituses 3,

            SOOVITAB Madalmaadel võtta 2020. ja 2021. aastal järgmisi meetmeid.

                  1.

                  Kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausliga võtta kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale, toetada majandust ja tagada selle taastumine. Kui majandustingimused võimaldavad, viia ellu eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada keskpikas perspektiivis usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Tugevdada tervishoiusüsteemi vastupanuvõimet, sealhulgas tegeledes tervishoiutöötajate praeguse puudusega ja kiirendades asjakohaste e-tervise vahendite kasutuselevõttu.

                  2.

                  Leevendada COVID-19 kriisi mõju tööhõivele ja sotsiaalvaldkonnale ning edendada füüsilisest isikust ettevõtjate piisavat sotsiaalkaitset.

                  3.

                  Kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, et toetada majanduse taastumist. Keskenduda investeeringute tegemisel rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale üleminekule, eelkõige digioskuste arendamisele, kestlikule taristule, puhtale ja tõhusale energiatootmisele ja -kasutamisele ning missioonipõhistele teadusuuringutele ja innovatsioonile.

                  4.

                  Astuda samme, et leida lõplik lahendus maksusüsteemi elementidele, mis hõlbustavad agressiivset maksuplaneerimist, eriti välismaale tehtavate maksete puhul, rakendades selleks eelkõige vastuvõetud meetmeid ja tagades maksusüsteemi tõhususe. Tagada rahapesuvastase raamistiku tulemuslik järelevalve ja jõustamine.

         Brüssel, 20. juuli 2020

               Nõukogu nimel

               eesistuja

            J. KLOECKNER

         (1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

         (2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

         (3)  ELT C 301, 5.9.2019, lk 112.

         (4)  Nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrus (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6).

         (5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. märtsi 2020. aasta määrus (EL) 2020/460, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 508/2014 seoses erimeetmetega investeeringute kaasamiseks liikmesriikide tervishoiusüsteemidesse ja muudesse majandussektoritesse, et reageerida COVID‐19 puhangule (koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus) (ELT L 99, 31.3.2020, lk 5).

         (6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2020. aasta määrus (EL) 2020/558, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1301/2013 ja (EL) nr 1303/2013 seoses erimeetmetega erandliku paindlikkuse lubamiseks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamisel, et reageerida COVID‐19 puhangule (ELT L 130, 24.4.2020, lk 1).

         (7)  2020. aasta eelarve seletuskiri (Voorjaarsnota 2020), mille rahandusminister W. Hoekstra esitas 25. aprillil 2020 teisele kojale läbivaatamiseks.

         (8)  ELT C 91I, 20.3.2020, lk 1.

         (9)  Sealhulgas idu- ja kasvufirmadele, kellel on konkurentsivõimelised ärimudelid, kuid kelle rahavooge COVID-19 pandeemia negatiivselt mõjutab.

         (10)  Selle uue poliitilise lähenemise eesmärk on veelgi suurendada investeeringuid teadus- ja arendustegevusse, et saavutada pikaajalised eesmärgid peamiste ühiskondlike probleemide puhul, mis on jagatud neljaks „missiooniks“: i) energiasüsteemi ümberkujundamine ja säästvus; ii) põllumajandus, vesi ja toit; iii) tervishoid ja hooldus ning iv) julgeolek. Seda poliitikat peetakse konkurentsivõime tugevdamise ja ühiskondlike probleemide lahendamise peamiseks prioriteediks (Majandusministeerium (EZK) (2018), Kamerbrief: Naar Missiegedreven Innovatiebeleid met Impact, Rijksoverheid, Haag).

         (11)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.