title: Nõukogu soovitus, 13. juuli 2018, milles käsitletakse Saksamaa 2018. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Saksamaa 2018. aasta stabiilsusprogrammi kohta

text:
               10.9.2018

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 320/19

      NÕUKOGU SOOVITUS,
      13. juuli 2018,
      milles käsitletakse Saksamaa 2018. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Saksamaa 2018. aasta stabiilsusprogrammi kohta
      (2018/C 320/05)
      EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,
      võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,
      võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,
      võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,
      võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,
      võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,
      võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,
      võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Komisjon võttis 22. novembril 2017 vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2018) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. Euroopa Ülemkogu kiitis 22. märtsil 2018 heaks iga-aastases majanduskasvu analüüsis esitatud prioriteedid. Samuti võttis komisjon 22. novembril 2017 määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles nimetati Saksamaad ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta, mille Euroopa Ülemkogu kiitis heaks 22. märtsil 2018. Nõukogu võttis 14. mail 2018 vastu soovituse euroala majanduspoliitika kohta (3) („euroala soovitus“).

                  (2)

                  Kuna Saksamaa rahaühik on euro ning majandus- ja rahaliidu riigid on üksteisega tihedalt seotud, peaks Saksamaa tagama euroala soovituse täieliku ja õigeaegse täitmise, nagu on kajastatud allpool esitatud soovitustes 1 ja 2.

                  (3)

                  2018. aasta aruanne Saksamaa kohta avaldati 7. märtsil 2018. Selles hinnati Saksamaa edusamme nõukogu poolt 11. juulil 2017 vastu võetud riigipõhiste soovituste (4) täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid ja Saksamaa edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi, mille tulemused avaldati samuti 7. märtsil 2018. Komisjon järeldas oma analüüsi põhjal, et Saksamaal esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige avaldab püsivalt suur jooksevkonto ülejääk piiriülest mõju ning annab tunnistust sellest, et investeeringud on võrreldes säästudega tagasihoidlikud nii era- kui ka avalikus sektoris. Ülejääk, mis on peamiselt liitu mitte kuuluvate riikidega, on alates 2016. aastast pisut vähenenud ja peaks tänu sisenõudluse suurenemisele järgmistel aastatel järk-järgult vähenema, kuid jääb prognoosiperioodil siiski rekordiliselt kõrgele tasemele. Kuigi sisenõudluse osakaal majanduskasvus praegu suureneb, jääb nii tarbimise kui ka investeeringute osakaal SKPst tagasihoidlikuks, hoolimata soodsatest tsüklilistest ja rahastamistingimustest ning vajadusest taristuinvesteeringute järele, milleks on eelarvevõimalused olemas. Kuigi on võetud mitmeid meetmeid avaliku sektori investeeringute edendamiseks, ei ole need suutnud püsivalt suurendada avaliku sektori investeeringute osakaalu SKPst. Edusammud soovituste järgimisel muudes valdkondades on samuti piiratud.

                  (4)

                  Saksamaa esitas 30. aprillil 2018 oma 2018. aasta riikliku reformikava ja 19. aprillil 2018 oma 2018. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

                  (5)

                  Asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi on võetud arvesse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 2014.–2020. aasta programmide koostamisel. Nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 (5) artikliga 23, võib komisjon juhul, kui on vaja toetada asjaomaste nõukogu soovituste rakendamist, nõuda, et liikmesriik vaataks läbi oma partnerluslepingu ja asjaomased programmid ning teeks nende muutmise ettepanekud. Suunistes, kuidas rakendada meetmeid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhususe sidumiseks usaldusväärse majandusjuhtimisega, esitas komisjon täiendavad üksikasjad selle kohta, kuidas ta kõnealust sätet kavatseb kasutada.

                  (6)

                  Saksamaa suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning võlareeglit. Valitsuse 2018. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks eelarveülejääk jääma 2018.–2021. aastal 1 % ja 1,5% vahele SKPst. Keskpika perioodi eelarve-eesmärk – struktuurne puudujääk 0,5 % SKPst – täidetakse varuga kogu programmiperioodi kestel. Stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse järk-järgult vähenema ja jõudma 2021. aastal 53 %ni. Stabiilsusprogramm sisaldab loetelu ja kirjeldusi mitme 2018. aasta märtsi koalitsioonilepingus kavandatud meetme kohta, mis moodustavad ligikaudu 1,5 % SKPst aastatel 2018–2021, kuid need on veel vastu võtmata ega sisaldu seetõttu stabiilsusprogrammi prognoosides. Eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium, mida ükski sõltumatu asutus ei ole kinnitanud, on usutav (6). Komisjoni 2018. aasta kevadprognoosi põhjal peaks struktuurne eelarvepositsioon olema 2018. aastal ülejäägis ligikaudu 1,2 % SKPst ja 2019. aastal 1 % SKPst ning seega keskpika perioodi eelarve-eesmärki ületama. Prognoosi põhjal jätkub kindlalt valitsemissektori võla kahanemine. Üldiselt on nõukogu seisukohal, et Saksamaa täidab 2018. ja 2019. aastal prognoosi kohaselt stabiilsuse ja kasvu pakti nõuded. Pidades kinni keskpika perioodi eelarve-eesmärgist, on riigil samal ajal veel piisavalt ruumi kasutada eelarve- ja struktuuripoliitikat eelkõige haridusele, teadustegevusele ja innovatsioonile tehtavate avaliku ja erasektori investeeringute püsivaks suurenemiseks.

                  (7)

                  Avaliku sektori tegelikud investeeringud suurenesid 2015.–2017. aastal märgatavalt. See suundumus iseloomustab valitsuse jõupingutusi investeerimise hoogustamiseks. Avaliku sektori investeeringud on suurenemas, kuid osakaaluna SKPst on kasv endiselt tagasihoidlik ja püsib märkimisväärne mahajäämus kohalike omavalitsuste tasandil, hinnanguliselt 4 % SKPst. Avaliku sektori kapital on osakaaluna SKPst jätkuvalt vähenemas, mis on tingitud negatiivsest netoinvesteerimispositsioonist kohalike omavalitsuste tasandil (ligikaudu 6 miljardit eurot aastas ajavahemikus 2010–2016). Investeeringute mahajäämuse kõrvaldamine kohalike omavalitsuste tasandil eeldab täiendavaid iga-aastasi avaliku sektori investeeringuid 0,3 % SKPst järgmise kümne aasta vältel. Investeeringud osakaaluna valitsemissektori kapitalist ja avaliku sektori investeeringud osakaaluna avaliku sektori kulutustest on allpool euroala keskmist. Ametiasutus, mis loodi avaliku sektori investeeringute toetamiseks kohalike omavalitsuste tasandil, alustas tööd 2017. aastal, kuid investeeringute mahajäämuse kõrvaldamiseks on vaja täiendavaid jõupingutusi. Koos soodsa eelarvepositsiooniga viitab olukord sellele, et investeeringuid on võimalik suurendada kõikidel valitsemistasanditel, eelkõige piirkondlikul ja omavalitsuste tasandil.

                  (8)

                  Avaliku sektori kulutused haridusele olid 2016. aastal 4,2 % SKPst, mis on allpool liidu keskmist ehk 4,7 % SKPst. Kulutused haridusele ja teadustegevusele moodustasid 2016. aastal 9 % SKPst, millega ei saavutata riiklikku eesmärki 10 % SKPst. See vastab hinnanguliselt ligikaudu 33 miljardi euro suurusele investeerimispuudujäägile. Ehkki tegelikud kulutused haridusele on suurenenud, püsib investeeringutes märkimisväärne mahajäämus. Samal ajal tuleb riikliku rahastamise kaudu lahendada muid probleeme, nagu õpilaste arvu kasv, õpetajate nappus ning alushariduse ja lapsehoiu jätkuv laienemine. Täiendavad kulutused haridusele, teadusuuringutele ja innovatsioonile on Saksamaa potentsiaalse majanduskasvu seisukohast äärmiselt tähtsad.

                  (9)

                  Digipööre Saksamaa majanduses edeneb aeglaselt ja riigil tuleb lahendada suuri probleeme. Linna- ja maapiirkondade vahel on selge digilõhe kiire internetiühenduse (järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrgud kiirusega kuni 30 Mbit) kättesaadavuses (maapiirkondade puhul vaid 54 %). Saksamaa on jäänud maha ülisuure läbilaskevõimega lairibaühenduse (> 100 Mbit) kasutuselevõtus. Vaid väike osa (7,3 %) Saksamaa pindalast on kaetud kõrgjõudlusega kiudoptiliste juurdepääsuvõrkudega, samal ajal kui liidu keskmine on 26,8 %. Selle asemel on turgu valitseva ettevõtja eelistatav tehnoloogiline lahendus jätkuvalt olemasolevate vaskkaablivõrkude ajakohastamine (vektoreerimine). Paljud teenused tuginevad ülikiirele ühendusele ja 2017. aastal leidis 25,3 % Saksamaa ettevõtjatest, et nende internetiühendus on tegelike ärivajaduste rahuldamiseks liiga aeglane. Sellise ühenduse puudumine pärsib investeerimist, eriti VKEde puhul, kellest suur osa paikneb maa- või linnalähedastes piirkondades. Digitaalsete avaliku sektori teenuste ja e-tervise teenuste pakkumine jääb samuti tublisti allapoole liidu keskmist.

                  (10)

                  Ettevõtete teadus- ja arendustegevuse investeeringud on suurenemas ja Saksamaa peaks varsti saavutama strateegia „Euroopa 2020“ raames talle seatud teadus- ja arendustegevuse intensiivsuse eesmärgi. Investeeringud on aga üha enam koondunud suurtesse äriühingutesse ning kesktaseme ja kõrgtehnoloogilisse tootmisse, samal ajal kui VKEde osakaal aina väheneb. Ettevõtluse arendamiseks, eelkõige riskikapitali investeeringute soodustamiseks erasektoris, on võetud mitmesuguseid meetmeid. Saksamaa riskikapitali turg on aga vähem arenenud kui teiste rahvusvaheliste innovatsiooniliidrite oma.

                  (11)

                  Hoolimata mõningatest viimaste aastate edusammudest on Saksamaa maksusüsteem jätkuvalt ebatõhus, kuna see on keerukas ja moonutab otsuste tegemist näiteks investeerimise, rahastamise ja tööturul osalemise valdkonnas. Tulude suurendamiseks paneb Saksamaa üsna suurt rõhku otsestele maksudele, mistõttu on võimalik moonutavat otsest maksustamist vähendada või asendada vähem moonutavate maksudega kinnisvaralt, pärandilt ja tarbimiselt. Palgatulult võetavate maksude ja sotsiaalmaksete tase oli 2015. aastal liidus kuuendal kohal. Piirkonniti erinevad kapitalikulud ja keskmine tegelik äriühingu tulumaksu määr on liidu kõrgeimate seas (riigi koondnäitaja on 28,2 % võrreldes liidu keskmisega 20,9 %). Äriühingu tulumaksu, kohaliku ettevõtlusmaksu ja solidaarsusmaksu koosmõju muudab äriühingu maksustamise süsteemi keerukaks, suurendab maksude haldamise kulusid ning moonutab investeerimise taset piirkonniti. Lisaks mõjutab äriühingu tulumaks rahastamisotsuseid, mis kalduvad laenuraha kasuks. See kallutatus on liidus seitsmendal kohal. Kapitalikulude vähendamine võib aidata hoogustada erainvesteeringuid ja toetada suhteliselt vähearenenud riskikapitaliturgu. Peale selle on kahjumi ülekandmist reguleerivad sätted jätkuvalt üsna ranged, piirates ülekandmise mahtu 60 %ga aastasest maksustatavast tulust.

                  (12)

                  Saksamaa õigusaktid on ikka veel äärmiselt piiravad, eriti seoses äriteenuste, reguleeritud kutsealade ja haldusformaalsustega teenuste piiriüleseks osutamiseks. Peamised piirangud käsitlevad muu hulgas äriühingu õiguslikku vormi ja osalust. Äriteenuste peamiste valdkondade, nagu õigusteenuste, raamatupidamisteenuste ning arhitekti- ja inseneriteenuste uuenemise määr on allpool liidu keskmist, samal ajal kui tegevuse koguülejäägi osatähtsus on neis valdkondades üle keskmise, mis viitab väiksemale konkurentsisurvele. Kuna teenused toimivad vahesisenditena, suurendab nende vähem piirav reguleerimine tootlikkust järgmise etapi teenusemahukates tööstusharudes.

                  (13)

                  Saksamaa tööturunäitajad on olnud väga tugevad. Töötus langes 2017. aasta neljandas kvartalis rekordiliselt madalale (3,6 %) ja tööhõive tõusis 79,8 %ni. Noorte töötuse määr (6,8 % 2017. aastal) on üks ELi madalamaid. Saksamaal on üha suurem puudus oskustööjõust, samal ajal kui teatavate elanikkonna rühmade tööjõupotentsiaal on alakasutatud. Osalise tööajaga töötavate inimeste, eeskätt naiste ja rändetaustaga inimeste ning hoolduskohustusi täitvate isikute osakaal on üks liidu suurimaid. Naiste puhul on peamisteks põhjusteks tööaja pikendamist pärssivad tegurid ning lapsehoiu ja pikapäevarühma võimaluste vähesus. Pikemat tööaega takistavad ka spetsiifilised maksueeskirjad, eelkõige leibkondade teiste palgasaajate ja madalapalgaliste töötajate puhul, ning 450 euro suuruse palga ülemmääraga minitöökohtade põhjustatud seotuse efekt. Madalapalgaliste töötajate, suuremalt osalt naiste maksukiil on Saksamaal üks suurimaid. Osalise tööajaga töötavate naiste suure osakaaluga kaasneb üks liidu suurimaid soolisi ebavõrdsusi osaajaga tööhõives (37,5 % võrreldes liidu keskmisega 23,1 %). See suurendab Saksamaa äärmiselt laia soolist palgalõhet.

                  (14)

                  Hoolimata töötuse rekordiliselt madalast tasemest ja vabade töökohtade kõrgest määrast oli nominaalpalga kasv 2017. aastal tagasihoidlik (2,4 %). See suhteliselt tagasihoidlik määr on osaliselt tingitud tootlikkuse aeglasest kasvust teenustesektoris, kollektiivläbirääkimiste piiratud ulatusest mõnes sektoris ja struktuurse tööpuuduse vähenemisest. Reageerimine inflatsiooni kiirenemisele jäi nõrgaks, nii et reaalpalkade tõus kahanes 1,8 %lt 2016. aastal 0,7 %le 2017. aastal. Alates 2018. aasta algusest peetud kollektiivläbirääkimised võivad palgatõusu teataval määral kiirendada ja selles valdkonnas toimuvad sündmused väärivad jälgimist. Madalapalgaliste osakaal on jätkuvalt suur ja alumistes detsiilides on töötundide arvul kasvuruumi. Suurenev sisseränne ei takistanud palgatõusu madalapalgalistes segmentides. Üldise miinimumpalga kehtestamine 2015. aastal ja selle tõstmine 2017. aastal suurendas sissetulekuid tulude jaotuse madalamas osas. Lisaks sissetulekute kasvatamisele tegelevad sotsiaalpartnerid palgaläbirääkimiste praeguses voorus tööaja paindlikkuse teemaga.

                  (15)

                  Saksamaal on üldiselt tugev sotsiaalkaitse süsteem. Kogu rahvastiku suhtelise vaesuse määr tõusis kuni 2015. aastani siiski stabiilselt enne teatavat langust 2016. aastal. Sissetulekute ebavõrdsus oli hakanud vähenema juba 2015. aastal, nii et sissetulekukvintiilide suhte kordaja vähenes tagasihoidlikul määral tänu vaesemate leibkondade sissetulekute suurenemisele. Palgavaesuse hiljutine vähenemine 2016. aastal oli samuti tagasihoidlik ja tõi kasu ainult meestele.

                  (16)

                  Saksamaa võiks soodustada vanemaealiste töötajate seotust tööturuga, mis aitaks suurendada vanaduspõlve sissetulekuid, parandada potentsiaalseid majandustulemusi, kohaneda pingelise olukorraga tööturul ja vähendada vajadust ettevaatussäästude järele vanemas eas. Ohud riigi rahanduse jätkusuutlikkusele on praegu väikesed, mis on valdavalt tingitud suhteliselt suurest esmasest eelarveülejäägist. Siiski peaks 2018. aasta rahvastiku vananemise aruande kohaselt olema Saksamaa pensionikulude kasv kuni 2070. aastani üks liidu kiireimaid. Vaesusrisk vanaduspõlves (alates 65. eluaastast) oli 2016. aastal 17,6 % ehk üle liidu keskmise (14,7 %). Kohustusliku esimese samba pensionide piisavuse edasine vähenemine suurendab vaesuse ohtu vanas eas, eeskätt madalapalgaliste, mittestandardsete töölepingutega isikute ja karjäärikatkestustega inimeste puhul. Sooline pensionilõhe on üks suurimaid liidus. Kuigi tööhõive määr 60–64aastaste töötajate seas oli üks liidu kõrgeimaid (58,4 % 2017. aastal), oli 65–69aastaste tööhõive määr liikmesriikide keskmises kolmandikus (16,1 %).

                  (17)

                  Sotsiaal-majanduslik taust on haridustulemuste ja tööturule integreerumise puhul jätkuvalt määrav. Loodusteadustes tähendab see 2015. aasta rahvusvahelise õpilaste hindamise uuringu andmetel kolmele õpiaastale vastavat õpitulemuste erinevust kõige alumise ja kõige ülemise sotsiaalse kvartiili vahel. Riiklikud andmed kinnitavad märkimisväärset korrelatsiooni ka põhihariduse puhul. Eelkõige on probleeme rändetaustaga õpilastel. Saksamaal sündinud õpilastega võrreldes on neil palju suurem tõenäosus omandada põhioskused puudulikult ning varakult koolist lahkuda või kõrgkoolist välja langeda. Samuti ei kasutata täiel määral ära rändetaustaga inimeste tööturupotentsiaali. 2017. aastal oli tööhõive määr kolmandate riikide (20–64aastaste) kodanike seas üle 27 protsendipunkti madalam kui Saksamaa kodanike seas (naissoost kolmandate riikide kodanike seas 32 protsendipunkti madalam). Tööturu edasise toimimise muudab keerukaks töötajate osalemine täiskasvanuõppes, eriti nende 7,5 miljoni madala kvalifikatsiooniga täiskasvanu puhul, kellel puudub elementaarne lugemis- ja kirjutamisoskus.

                  (18)

                  Komisjon on Euroopa poolaasta (2018) raames Saksamaa majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2018. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2018. aasta stabiilsusprogrammi, 2018. aasta riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Saksamaale esitatud soovituste järelmeetmeid. Komisjon ei ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Saksamaa eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka seda, mil määral need vastavad liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist.

                  (19)

                  Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2018. aasta stabiilsusprogrammiga tutvunud ja on arvamusel, (7) et Saksamaa täidab eelduste kohaselt stabiilsuse ja kasvu pakti nõuded.

                  (20)

                  Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja kõnealust hindamist, on nõukogu 2018. aasta riikliku reformikavaga ja 2018. aasta stabiilsusprogrammiga tutvunud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel antud nõukogu soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1 ja 2,

            SOOVITAB Saksamaal võtta 2018. ja 2019. aastal järgmisi meetmeid.

                  1.

                  Pidades kinni keskpika perioodi eelarve-eesmärgist, kasutada eelarve- ja struktuuripoliitikat eelkõige haridusele, teadustegevusele ja innovatsioonile tehtavate avaliku ja erasektori investeeringute püsivaks suurendamiseks kõigil valitsemistasanditel, eelkõige piirkondlikul ja omavalitsuste tasandil. Kiirendada jõupingutusi üleriigilise ülisuure läbilaskevõimega lairibataristu kasutuselevõtuks. Parandada maksusüsteemi tõhusust ja investeerimissõbralikkust. Tugevdada konkurentsi äriteenuste sektoris ja reguleeritud kutsealadel.

                  2.

                  Vähendada pikemat tööaega pärssivaid tegureid, nagu suur maksukiil, eelkõige madalapalgaliste töötajate ja leibkondade teiste palgasaajate puhul. Võtta meetmeid pikema tööelu soodustamiseks. Luua kiiremat palgakasvu soodustavad tingimused, võttes seejuures arvesse sotsiaalpartnerite rolli. Parandada ebasoodsas olukorras olevate rühmade haridustulemusi ja oskuste taset.

         Brüssel, 13. juuli 2018

               Nõukogu nimel

               eesistuja

            H. LÖGER

         (1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

         (2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

         (3)  ELT C 179, 25.5.2018, lk 1.

         (4)  ELT C 261, 9.8.2017, lk 1.

         (5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).

         (6)  Vastavalt liiduvalitsuse majandusprognooside määrusele (Vorausschätzungsverordnung), mille majandus- ja energeetikaministeerium võttis vastu rahandusministeeriumi heakskiidul ja mis jõustub 2018. aasta juulis, on ühise majandusprognoosi projektirühm (Gemeinschaftsdiagnose) määratud sõltumatuks organiks, kes vastutab eelarvekavade ja stabiilsusprogrammide aluseks olevate majandusprognooside hindamise eest majandusprognooside seaduse (Vorausschätzungsgesetz) tähenduses.

         (7)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.


title: Nõukogu soovitus, 4. detsember 2018, mis esitatakse eesmärgiga korrigeerida Rumeenias märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast

text:
               21.12.2018

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 460/1

      NÕUKOGU SOOVITUS,
      4. detsember 2018,
      mis esitatakse eesmärgiga korrigeerida Rumeenias märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast
      (2018/C 460/01)
      EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 4,
      võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 10 lõike 2 teist lõiku,
      võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  16. juunil 2017 otsustas nõukogu kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 121 lõikega 4, et 2016. aastal esines Rumeenias märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgist -1 % SKPst. Kindlaks tehtud märkimisväärse kõrvalekalde tõttu esitas nõukogu 16. juunil 2017 Rumeeniale soovituse võtta vajalikud meetmed tagamaks, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär ei ületaks 2017. aastal 3,3 %, mis vastab aastasele struktuursele kohandamisele mahus 0,5 % SKPst. 5. detsembril 2017 leidis nõukogu, et Rumeenia ei olnud võtnud nõukogu 16. juuni 2017. aasta soovituse järgimiseks tõhusaid meetmeid, ja andis välja uue soovituse. Uues soovituses palus nõukogu Rumeenial võtta vajalikud meetmed tagamaks, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär ei ületaks 2018. aastal 3,3 %, mis vastab iga-aastasele struktuursele kohandusele 0,8 % SKPst. 22. juunil 2018 leidis nõukogu, et Rumeenia ei olnud võtnud nõukogu 5. detsembri 2017. aasta läbivaadatud soovituse järgimiseks tõhusaid meetmeid.

                  (2)

                  22. juunil 2018 otsustas nõukogu kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 121 lõikega 4, et Rumeenias esines ka 2017. aastal märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast. Kindlaks tehtud märkimisväärse kõrvalekalde tõttu esitas nõukogu 22. juunil 2018 Rumeeniale soovituse (2) võtta vajalikud meetmed tagamaks, et valitsemissektori esmaste netokulude (3) nominaalne kasvumäär ei ületaks 2018. aastal 3,3 %, ja 2019. aastal 5,1 %, mis vastab kummalgi aastal aastasele struktuursele kohandamisele mahus 0,8 % SKPst. Nõukogu soovitas ka, et Rumeenia kasutaks eelarvepuudujäägi vähendamiseks juhuslikku kasumit, eelarve konsolideerimise meetmed peaksid aga tagama valitsemissektori struktuurse eelarvepositsiooni püsiva paranemise majanduskasvu soodustaval viisil. Nõukogu seadis Rumeeniale 22. juuni 2018. aasta soovituse järgimiseks võetud meetmetest aruandmise tähtpäevaks 15. oktoobri 2018.

                  (3)

                  13. juulil 2018 soovitas nõukogu, et Rumeenia tagaks 2018. ja 2019. aastal nõukogu 22. juuni 2018. aasta soovituse järgimise, et korrigeerida märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast (4).

                  (4)

                  27.–28. septembril 2018 korraldas komisjon Rumeeniasse kohapealse kontrolli eesmärgil määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli -11 lõike 2 kohase tõhustatud kontrollkäigu. Komisjon edastas esialgsed tulemused tähelepanekute esitamiseks Rumeenia ametiasutustele ja esitas need seejärel 21. novembril 2018 nõukogule. Seejärel tulemused avalikustati.

                  (5)

                  16. oktoobril 2018 esitasid Rumeenia ametiasutused aruande nõukogu 22. juuni 2018. aasta soovituse järgimiseks võetud tõhusate meetmete kohta (5). Aruandes ametiasutuste esitatud teabe ja komisjoni 2018. aasta sügisprognoosil põhineva üldhinnangu alusel järeldas nõukogu 21. novembril 2018, et Rumeenia ei ole võtnud nõukogu 22. juuni 2018. aasta soovituse järgimiseks tõhusaid meetmeid.

                  (6)

                  Kuna Rumeenia ei ole võtnud tõhusaid meetmeid ning tulenevalt olulisest kumulatiivsest kõrvalekaldest keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks vajalikust kohandamiskavast, on asjakohane esitada Rumeeniale ELi toimimise lepingu artikli 121 lõike 4 alusel läbivaadatud soovitus vajalike asjakohaste meetmete kohta.

                  (7)

                  Rumeenia struktuurne eelarvepuudujääk suurenes 2016. aastal 2,1 % SKPst ja 2017. aastal 1,2 % SKPst. 2017. aastal ulatus see 3,4 %-ni SKPst ning peaks komisjoni 2018. aasta sügisprognoosi kohaselt alates 2018. aastast üldiselt stabiliseeruma. Nõukogu poolt 22. juunil 2018 soovitatud kohandust 0,8 % SKPst peaks täiendama lisakohandus, mida on vaja kumulatiivse kõrvalekalde korrigeerimiseks ning selleks, et Rumeenia asuks varasemate kõrvalekallete järel taas asjakohast kohandamiskava järgima. Pidades silmas keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks vajalikust kohandamiskavast toimunud märkimisväärse kõrvalekalde suurust, tundub lisakohandus 0,2 % SKPst asjakohane. See kiirendab uuesti keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas liikuma asumist, ilma majanduskasvu ohtu seadmata.

                  (8)

                  2019. aastal struktuurse eelarvepositsiooni nõutav parandamine mahus 1,0 % SKPst on kooskõlas valitsemissektori esmaste netokulude nominaalse kasvumääraga, mis 2019. aastal ei ületa 4,5 %.

                  (9)

                  Komisjoni 2018. aasta sügisprognoosi kohaselt halveneb 2019. aastal struktuurne eelarvepositsioon 0,1 % SKPst. Selleks et saavutada struktuurne paranemine 1,0 % SKPst, on vaja võtta meetmeid, mille struktuurne mõju on komisjoni 2018. aasta sügisprognoosi kohase praeguse lähtestsenaariumiga võrreldes kokku 1,1 % SKPst 2019. aastal.

                  (10)

                  Komisjoni 2018. aasta sügisprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarvepuudujääk 2019. aastal 3,4 %, mis on suurem kui ELi toimimise lepingus sätestatud kontrollväärtus 3 % SKPst. Nõutav struktuurne kohandamine tundub ühtlasi olevat asjakohane tagamaks, et Rumeenia järgiks 2019. aastal kindlalt ELi toimimise lepingu kohast kontrollväärtust, milleks on 3 % SKPst.

                  (11)

                  Kuna varasemaid soovitusi korrigeerida märkimisväärne kõrvalekalle ja kõrvaldada ELi toimimise lepingus sätestatud kontrollväärtuse ületamise oht ei ole järgitud, on vaja kiiresti võtta meetmeid, et muuta Rumeenia eelarvepoliitika taas konservatiivseks.

                  (12)

                  Soovitatud eelarve-eesmärkide saavutamiseks on äärmiselt oluline, et Rumeenia võtaks vastu ja rakendaks järjekindlalt vajalikke meetmeid ning jälgiks tähelepanelikult jooksvate kulude arengut.

                  (13)

                  Käesolevas soovituses esitatud nõuded asendavad nõukogu 13. juuli 2018. aasta soovituses Rumeeniale esitatud eelarvesoovituse vastavad elemendid.

                  (14)

                  Rumeenia peaks esitama nõukogule 15. aprilliks 2019 aruande käesoleva soovituse järgimiseks võetud meetmetest; seda võib teha määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 7 kohaselt esitatavas lähenemisprogrammis.

                  (15)

                  On asjakohane, et käesolev soovitus avalikustatakse,

            SOOVITAB RUMEENIAL:

                  1)

                  võtta vajalikud meetmed, millega tagada, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär ei ületaks 2019. aastal 4,5 %, mis vastab struktuursele kohandusele vähemalt 1,0 % SKPst aastas, asudes seega ellu viima Rumeenia keskpika perioodi eelarve-eesmärgi täitmiseks nõutavat kohandamiskava;

                  2)

                  kasutada eelarvepuudujäägi vähendamiseks juhuslikku kasumit; eelarve konsolideerimise meetmed peaksid tagama valitsemissektori struktuurse eelarvepositsiooni püsiva paranemise majanduskasvu soodustaval viisil;

                  3)

                  esitada 15. aprilliks 2019 nõukogule aruanne käesoleva soovituse järgimiseks võetud meetmetest; aruanne peaks sisaldama piisavalt täpselt kirjeldatud ja usutavalt teatatud meetmeid, sealhulgas nende kõigi mõju eelarvele ning 2019. aasta ajakohastatud ja üksikasjalikke eelarveprognoose.

         Käesolev soovitus on adresseeritud Rumeeniale.
         Brüssel, 4. detsember 2018

               Nõukogu nimel

               eesistuja

            H. LÖGER

         (1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

         (2)  Nõukogu 22. juuni 2018. aasta soovitus, mis esitatakse eesmärgiga korrigeerida Rumeenias oluline kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast (ELT C 223, 27.6.2018, lk 3).

         (3)  Valitsemissektori esmased netokulud saadakse, kui valitsemissektori kogukuludest arvatakse maha intressikulud, liidu programmidele tehtavad kulutused, mis korvatakse täielikult liidu fondide tuludest, ja kaalutlusõigusevälised muudatused töötuskindlustushüvitise kuludes. Valitsemissektori rahastatud kapitali kogumahutus põhivarasse on jaotatud nelja aasta peale. Kaalutlusõigusel põhinevaid tulumeetmeid või õigusaktide kohast tulude suurenemist võetakse arvesse. Ühekordseid tulu- ja kulumeetmeid arvesse ei võeta.

         (4)  Nõukogu 13. juuli 2018. aasta soovitus, milles käsitletakse Rumeenia 2018. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Rumeenia 2018. aasta lähenemisprogrammi kohta (ELT C 320, 10.9.2018, lk 98).

         (5)  Kättesaadav aadressil http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-13279-2018-INIT/en/pdf


title: Nõukogu soovitus, 4. detsember 2018, mis esitatakse eesmärgiga korrigeerida Ungaris märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast

text:
               21.12.2018

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 460/4

      NÕUKOGU SOOVITUS,
      4. detsember 2018,
      mis esitatakse eesmärgiga korrigeerida Ungaris märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast
      (2018/C 460/02)
      EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 4,
      võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 10 lõike 2 teist lõiku,
      võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  22. juunil 2018 otsustas nõukogu kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 121 lõikega 4, et Ungaris esineb märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast ning esitas Ungarile soovituse võtta vajalikud meetmed tagamaks, et valitsemissektori esmaste netokulude (2) nominaalne kasvumäär ei ületaks 2018. aastal 2,8 %, mis vastab aastasele struktuursele kohandamisele mahus 1,0 % SKPst. (3) Nõukogu soovitas ka, et Ungari kasutaks eelarvepuudujäägi vähendamiseks juhuslikku kasumit, eelarve konsolideerimise meetmed peaksid aga tagama valitsemissektori struktuurse eelarvepositsiooni püsiva paranemise majanduskasvu soodustaval viisil. Nõukogu seadis Ungarile soovituse järgimiseks võetud meetmetest aruandmise tähtpäevaks 15. oktoobri 2018.

                  (2)

                  13. juuli 2018. aasta soovituses (4) soovitas nõukogu Ungaril tagada 2018. aastal nõukogu 22. juuni 2018. aasta soovituse järgimine, et korrigeerida märkimisväärset kõrvalekallet keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast. Ungaril soovitati tagada, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär ei ületaks 2019. aastal 3,9 %, mis vastab aastasele struktuursele kohandusele 0,75 % SKPst.

                  (3)

                  18. ja 19. septembril 2018 korraldas komisjon Ungarisse kohapealse kontrolli eesmärgil määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli -11 lõike 2 kohase tõhustatud kontrollkäigu. Komisjon edastas esialgsed tulemused tähelepanekute esitamiseks Ungari ametiasutustele ja esitas need seejärel 21. novembril 2018 nõukogule. Seejärel tulemused avalikustati.

                  (4)

                  15. oktoobril 2018 esitasid Ungari ametiasutused aruande nõukogu 22. juuni 2018. aasta soovituse järgimiseks võetud tõhusate meetmete kohta (5). Aruandes ametiasutuste esitatud teabe ja 2018. aasta sügisprognoosil põhineva üldhinnangu alusel järeldas nõukogu 21. novembril 2018, et Ungari ei ole võtnud nõukogu 22. juuni 2018. aasta soovituse järgimiseks tõhusaid meetmeid.

                  (5)

                  Kuna Ungari ei ole võtnud tõhusaid meetmeid ning tulenevalt olulisest kumulatiivsest kõrvalekaldest keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks vajalikust kohandamiskavast, on asjakohane esitada Ungarile ELi toimimise lepingu artikli 121 lõike 4 alusel läbivaadatud soovitus vajalike asjakohaste meetmete kohta.

                  (6)

                  Komisjoni 2018. aasta sügisprognoosi kohaselt suurenes Ungari struktuurne eelarvepuudujääk 2017. aastal 1,7 % võrra SKP-st 3,4 %-ni ja 2018. aastal kasvab see veelgi 0,4 % võrra SKP-st 3,8 %-ni. Sellest tulenevalt prognoositakse, et 2018. aastal jääb struktuurse eelarvepuudujäägi puhul keskpika perioodi eelarve-eesmärgist (1,5 %) puudu 2,3 % SKPst.

                  (7)

                  Nõukogu 13. juuli 2018. aasta soovituses Ungarile esitatud aastast struktuurset kohandust 0,75 % SKPst 2019. aastal peaks täiendama püsiv lisakohandus, mida on vaja kumulatiivse kõrvalekalde korrigeerimiseks ning selleks, et Ungari asuks varasemate kõrvalekallete järel taas asjakohast kohandamiskava järgima. Pidades silmas keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks vajalikust kohandamiskavast toimunud märkimisväärse kõrvalekalde suurust, tundub lisakohandus 0,25 % SKPst asjakohane. See kiirendab uuesti keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas liikuma asumist.

                  (8)

                  2019. aastal struktuurse eelarvepositsiooni nõutav parandamine mahus 1,0 % SKPst on kooskõlas valitsemissektori esmaste netokulude nominaalse kasvumääraga, mis 2019. aastal ei ületa 3,3 %.

                  (9)

                  Selleks et saavutada 2019. aastal struktuurne paranemine 1,0 % SKPst, on vaja vastu võtta meetmed, mille struktuurne mõju on komisjoni 2018. aasta sügisprognoosi kohase praeguse 2019. aasta lähtestsenaariumiga võrreldes kokku 0,5 % SKPst, võttes arvesse struktuurse eelarvepositsiooni prognoositud paranemist 2019. aastal.

                  (10)

                  Käesolevas soovituses 2019. aastaks esitatud nõuded asendavad nõukogu 13. juuli 2018. aasta soovituses Ungarile esitatud eelarvesoovituse vastavad elemendid.

                  (11)

                  Ungari peaks esitama nõukogule 15. aprilliks 2019 aruande käesoleva soovituse järgimiseks võetud meetmetest; seda võib teha määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 7 kohaselt esitatavas lähenemisprogrammis.

                  (12)

                  On asjakohane, et käesolev soovitus avalikustatakse,

            SOOVITAB UNGARIL:

                  1)

                  võtta vajalikud meetmed, millega tagada, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär ei ületaks 2019. aastal 3,3 %, mis vastab struktuursele kohandusele vähemalt 1,0 % SKPst aastas, asudes seega ellu viima Ungari keskpika perioodi eelarve-eesmärgi täitmiseks nõutavat kohandamiskava;

                  2)

                  kasutada eelarvepuudujäägi vähendamiseks juhuslikku kasumit; eelarve konsolideerimise meetmed peaksid tagama valitsemissektori struktuurse eelarvepositsiooni püsiva paranemise majanduskasvu soodustaval viisil;

                  3)

                  esitada 15. aprilliks 2019 nõukogule aruanne käesoleva soovituse järgimiseks võetud meetmetest; aruanne peaks sisaldama piisavalt täpselt kirjeldatud ja usutavalt teatatud meetmeid, sealhulgas nende kõigi mõju eelarvele ning 2019. aasta ajakohastatud ja üksikasjalikke eelarveprognoose.

         Käesolev soovitus on adresseeritud Ungarile.
         Brüssel, 4. detsember 2018

               Nõukogu nimel

               eesistuja

            H. LÖGER

         (1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

         (2)  Valitsemissektori esmased netokulud saadakse, kui valitsemissektori kogukuludest arvatakse maha intressikulud, liidu programmidele tehtavad kulutused, mis korvatakse täielikult liidu fondide tuludest, ja kaalutlusõigusevälised muudatused töötuskindlustushüvitise kuludes. Valitsemissektori rahastatud kapitali kogumahutus põhivarasse on jaotatud nelja aasta peale. Kaalutlusõigusel põhinevaid tulumeetmeid või õigusaktide kohast tulude suurenemist võetakse arvesse. Ühekordseid tulu- ja kulumeetmeid arvesse ei võeta.

         (3)  Nõukogu 22. juuni 2018. aasta soovitus, mis esitatakse eesmärgiga korrigeerida Ungaris oluline kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast (ELT C 223, 27.6.2018, lk 1).

         (4)  Nõukogu 13. juuli 2018. aasta soovitus, milles käsitletakse Ungari 2018. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Ungari 2018. aasta lähenemisprogrammi kohta (ELT C 320, 10.9.2018, lk 72).

         (5)  https://ec.europa.eu/info/files/hungary-report-council-recommendations-under-significant-deviation-procedure_en


title: Komisjoni soovitus (EL) 2018/2050, 19. detsember 2018, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/43/EÜ artikli 5 lõike 2 punktis c osutatud demonstreerimise ja hindamise eesmärgil kasutatavate üldiste veolubade kohaldamisala ja tingimuste ühtlustamise kohta (teatavaks tehtud numbri C(2018) 8598 all) (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               21.12.2018

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 327/89

      KOMISJONI SOOVITUS (EL) 2018/2050,
      19. detsember 2018,
      Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/43/EÜ artikli 5 lõike 2 punktis c osutatud demonstreerimise ja hindamise eesmärgil kasutatavate üldiste veolubade kohaldamisala ja tingimuste ühtlustamise kohta

            (teatavaks tehtud numbri C(2018) 8598 all)

      (EMPs kohaldatav tekst)
      EUROOPA KOMISJON,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 292,
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/43/EÜ (1) artikli 5 kohaselt on liikmesriigid kohustatud andma välja üldisi veolubasid vähemalt neljal juhul.

                  (2)

                  Üldised veoload on direktiiviga 2009/43/EÜ loodud veolubade lihtsustatud korra põhielement.

                  (3)

                  Liikmesriikide poolt välja antud üldiste veolubade kohaldamisala erinevused seoses sinna kuuluvate kaitseotstarbeliste toodetega ja nende toodete veo suhtes kehtivate tingimuste lahknevusega võivad takistada direktiivi 2009/43/EÜ rakendamist ja selle lihtsustamiseesmärgi saavutamist. Riiklike lähenemisviiside kooskõlla viimine liikmesriikide poolt välja antud üldiste veolubade alusel toimuva veo kohaldamisala ja tingimustega on tähtis nende lubade atraktiivsuse ja kasutamise tagamisel.

                  (4)

                  Nõukogu kordas oma 18. mai 2015. aasta järeldustes vajadust rakendada ja kohaldada muu hulgas direktiivi 2009/43/EÜ. Pärast kahe varasema soovituse vastuvõtmist, mis puudutasid kaitsejõudude üldiseid veolubasid (2) ja sertifitseeritud vastuvõtjate üldiseid veolubasid, (3) teatas komisjon Euroopa kaitsealases tegevuskavas (4) ja aruandes veo direktiivi hindamise kohta, (5) et keskendutakse ülejäänud kahele üldisele veoloale, mis käsitlevad demonstreerimise, hindamise, väljapanekute, parandamise või hooldamise eesmärgil tehtavaid vedusid.

                  (5)

                  Käesoleva soovituse algatus on saanud tugevat toetust direktiivi 2009/43/EÜ artikli 14 alusel moodustatud komiteesse kuuluvatelt liikmesriikide esindajatelt. Soovituses esitatud suunised kajastavad komitee raames loodud eksperdirühma läbirääkimisi.

                  (6)

                  Käesolevat soovitust kohaldatakse kaitseotstarbeliste toodete nimekirja suhtes (vastab sõjaliste kaupade ühisele Euroopa Liidu nimekirjale), nagu see on sätestatud direktiivi 2009/43/EÜ lisas. Käesolevat soovitust ajakohastatakse vastavalt vajadusele, et võtta arvesse kaitseotstarbeliste toodete nimekirja edasisi muudatusi,

                  (7)

                  Liikmesriikidega peetud arutelude põhjal ja võttes arvesse toodete omadusi (sh erandid), nagu näiteks nende sensitiivsus, kujutavad käesoleva soovituse punktis 1.1 loetletud kaitseotstarbelised tooted endast minimaalset ja mittetäielikku loetelu toodetest, mille vedu liikmesriigid oma demonstreerimiste ja hindamiste eesmärgil kasutatavate üldiste veolubade alusel lubavad. See tähendab, et liikmesriigi välja antud demonstreerimise ja hindamise eesmärgil kasutatav üldine veoluba võib võimaldada vedada ka muid kaitseotstarbelisi tooteid, mis on loetletud direktiivi 2009/43/EÜ lisas, kuid mitte käesolevas soovituses.

                  (8)

                  Soovitust käsitlevate arutelude raames on liikmesriigid tuletanud meelde, et nad on seotud Euroopa õigusaktidest, nt nõukogu ühisest seisukohast 2008/944/ÜVJP, (6) tulenevate kohustustega ning rahvusvaheliste kohustustega ekspordikontrolli valdkonnas, Seoses sellega on liikmesriigid tunnustanud deklaratsiooni liikmesriikide poliitiliste kohustuste kohta seoses tarnekindlusega (7),

            ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:
      1.   ÜLDISED VEOLOAD DEMONSTREERIMISTEKS JA HINDAMISTEKS

      Liikmesriikidel soovitatakse viia oma demonstreerimise ja hindamise eesmärgil kasutatavad üldised veoload kooskõlla järgmiste elementidega.
      1.1.   Kaitseotstarbelised tooted, mida tohib üldise veoloa alusel vedada demonstreerimise ja hindamise eesmärgil, mis on sätestatud direktiivi 2009/43/EÜ artikli 5 lõike 2 punktis c

      Järgmised sõjaliste kaupade kategooriad moodustavad alamrühma direktiivi 2009/43/EÜ lisas sätestatud kaitseotstarbelistest toodetest. Demonstreerimise ja hindamise eesmärgil kasutatav üldine veoluba peab võimaldama vähemalt allpool sõjaliste kaupade kategoorias loetletud kaitseotstarbeliste toodete vedu. Liikmesriigid võivad lisada oma demonstreerimise ja hindamise eesmärgil kasutatava üldise veoloa alla sõjaliste kaupade kategooriaid koos vastavate kaitseotstarbeliste toodetega.
      Sõjaliste kaupade kategooriate miinimumloetelu:

                  —

                  ML3. Kõik kaubad on hõlmatud, v.a

                              —

                              osislõhkekehad, mis kuuluvad kobarlahingumoona konventsiooni alla;

                              —

                              lennulõppfaasis juhitavad laskekehad;

                              —

                              laskemoon, laskevarustus ja paiskelaengud, mis on spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud.

                  —

                  ML5. Kõik kaubad on hõlmatud, v.a

                              —

                              alapunkt 5.b: sihtmärgi tuvastamise, määramise, sihitamise ja seire- või jälgimissüsteemid; avastamise, andmeühildamise ning äratundmise või identifitseerimise varustus; ning andurite ühildamise varustus;

                              —

                              alapunkt 5.c: vastumeetmete rakendamise seadmed alapunktis ML5.a või ML5.b nimetatud varustuse jaoks.

                        Kõik kaubad tuleb tarnida ilma krüpteerimiskomponendita ja ilma integreeritud andmebaasita.

                  —

                  ML6. Kõik kaubad on hõlmatud, v.a

                              —

                              komplektsed sõidukid, mis kuuluvad alapunkti ML6.a alla;

                              —

                              šassiid ja relvatornid, mis kuuluvad alapunkti ML6.a alla;

                              —

                              varustus ja selle komponendid, mis ei kuulu sõjaliste kaupade muudesse kategooriatesse.

                  —

                  ML7. Siia kuuluvad järgmised kaubad:

                              —

                              alapunkt 7.f: spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud või kohandatud kaitsevarustus ja saaste eemaldamise varustus, komponendid ning keemilised segud;

                              —

                              alapunkt 7.g: spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud või kohandatud varustus, mis on loodud või kohandatud alapunktides ML7.a, ML7.b või ML7.d nimetatud materjalide avastamiseks ja kindlaksmääramiseks, ja spetsiaalselt selle jaoks loodud komponendid.

                  —

                  ML8. Kõik kaubad on hõlmatud, v.a

                              —

                              kõik ained kõikide järgmiste omadustega:

                                          —

                                          detonatsioonikiirus võrdne või suurem kui 8 000 m/s;

                                          —

                                          tihedus võrdne või kuni 1,80 g/cm3;

                              —

                              kõik järgmised lõhkeained ja nendega seotud segud:

                                          —

                                          alapunkt 8.a.15: HNS (heksanitrostilbeen) (CAS 20062-22-0);

                                          —

                                          alapunkt 8.a.21: RDX ja selle järgmised derivaadid:

                                                      —

                                                      RDX (tsüklotrimetüleentrinitramiin, tsükloniit, T4, heksahüdro-1,3,5-trinitro-1,3,5-triasiin, 1,3,5-trinitro-1,3,5-triasa-tsükloheksaan, heksogeen) (CAS 121-82-4);

                                                      —

                                                      keto-RDX (K-6 või 2,4,6-trinitro-2,4,6-triasatsükloheksanoon) (CAS 115029-35-1);

                                          —

                                          alapunkt 8.a.23) TATB (triaminotrinitrobenseen) (CAS 3058-38-6);

                              —

                              kõik ained, mida saab otse või kaudselt kasutada selliste osislõhkekehaga relvade valmistamiseks, mis kuuluvad 3. detsembril 2008. aastal Oslos sõlmitud kobarlahingumoona konventsiooni alla, välja arvatud kassettlahingumoona konventsiooni ratifitseerinud liikmesriikides.

                  —

                  ML9. Kõik kaubad on hõlmatud, v.a

                              —

                              terviksõjalaevad (pealvee- või allveelaevad), mis kuuluvad alapunkti ML9.a alla;

                              —

                              tervikkered;

                              —

                              alapunkt ML9.a.2.d: punktides ML4.b, ML5.c või ML11.a nimetatud aktiivsed vastumeetmete rakendamise süsteemid;

                              —

                              alapunkt ML9.b.4: spetsiaalselt allveelaevade jaoks kavandatud välisõhu juurdelisamisest sõltumatud tõukejõusüsteemid;

                              —

                              alapunkt ML9.d: allveelaeva- ja torpeedovastased võrgud, mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks;

                              —

                              alapunkti ML9.c alla kuuluvad kaubad: spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud veealused avastamisseadmed, nende kontrollseadmed ja nende spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud komponendid.

                  —

                  ML10. Kõik kaubad on hõlmatud, v.a

                              —

                              tervikõhusõidukid, õhust kergemad õhusõidukid, mehitamata õhusõidukid, mis kuuluvad alapunkti ML10.a, ML10.b või ML10.c alla;

                              —

                              lahingotstarbeliste õhusõidukite ja helikopterite kered;

                              —

                              lahingotstarbeliste õhusõidukite mootorid;

                              —

                              varustus ja selle komponendid, mis ei kuulu sõjaliste kaupade muudesse kategooriatesse.

                  —

                  ML11. Siia kuuluvad järgmised kaubad:

                              —

                              alapunkt ML11.a.g: juhtimis- ja navigatsiooniseadmed, v.a seadmed, mis on spetsiaalselt loodud või kohandatud rakettide, kanderakettide ja mehitamata õhusõidukite jaoks;

                              —

                              alapunkt ML11.a.h: troposfäärihajumise põhise digitaalse raadioside edastusseadmed;

                              —

                              alapunkt ML11.a.j: automaatsed juhtimis- ja kontrollisüsteemid.

                  —

                  ML13. Kõik kaubad on hõlmatud.

                  —

                  ML15. Kõik kaubad on hõlmatud, v.a

                              —

                              alapunkt ML15.f.

                  —

                  ML16. Kõik kaubad on hõlmatud, v.a

                              —

                              need, mis on seotud kaupadega, millel on seos ballistilise tehnoloogiaga ja KBRT-materjalide levikuga.

                  —

                  ML17. Siia kuuluvad järgmised kaubad:

                              —

                              alapunkt ML17.b: spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud ehitusseadmed;

                              —

                              alapunkt ML17.d: pioneertehniline varustus, mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks;

                              —

                              alapunkt ML17.j: mobiilsed töökojad, mis on spetsiaalselt loodud või kohandatud sõjalise varustuse teenindamiseks;

                              —

                              alapunkt ML17.k: välitingimustes kasutatavad elektrigeneraatorid, mis on spetsiaalselt loodud või kohandatud sõjaliseks kasutuseks;

                              —

                              alapunkt ML17.l: konteinerid, mis on spetsiaalselt loodud või kohandatud sõjaliseks kasutuseks;

                              —

                              alapunkt ML17.m: parved, mida ei ole nimetatud mujal sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas, sillad ning pontoonid, mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks;

                              —

                              alapunkt ML17.o: spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud laserkaitsevarustus.

                  —

                  ML21. Siia kuuluvad järgmised kaubad:

                              —

                              alapunkt ML21.a: üldistes veolubades loetletud kaupade kasutamiseks loodud või kohandatud tarkvara;

                              —

                              alapunkt ML21.b.4: spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud tarkvara, mis on spetsiaalselt loodud juhtimise, side, kontrolli ja luure (C3I) või juhtimise, side, kontrolli, infotehnoloogia ja luure (C4I) rakendustes kasutamiseks.

                  —

                  ML22. Siia kuulub:

                              —

                              ainult tehnoloogia, mis on vajalik sama üldise veoloaga lubatud kaupade kasutamiseks.

            1.2.   Demonstreerimise ja hindamise eesmärgil kasutatava üldise veoloa alla lisatavad tingimused

      Järgnev loetelu ei ole ammendav. Samal ajal ei tohi liikmesriigi lisatavad muud tingimused olla vastuolus allpool loetletud tingimustega ega kahjustada neid.

                  Geograafiline kehtivus

                  :

                  Euroopa Majanduspiirkond (8)

                  Vedu demonstreerimise eesmärgil

                  :

                  kaitseotstarbelise toote vedu käitlemistingimusi simuleerivas keskkonnas kasutamiseks. Mõiste „vedu demonstreerimise eesmärgil“ hõlmab katsetulistamist relvadega.

                  Vedu hindamise eesmärgil

                  :

                  kaitseotstarbelise toote vedu toote katsetamiseks ja katsetulemuste jagamiseks. Mõiste „vedu hindamise eesmärgil“ hõlmab tehnika vedu katsetulemuste jagamiseks.

                  Edasivedu

                  :

                  liikmesriigid peavad valima ühe järgmistest variantidest kaitseotstarbelise toote edasiveoks pärast demonstreerimisi ja hindamisi:

                              a)

                              erandit eelneva loa kohustusest saab rakendada direktiivi 2009/43/EÜ artikli 4 lõike 2 punkti e kohaselt;

                              b)

                              avaldada pärast toodete demonstreerimist või hindamist kaitseotstarbeliste toodete tagasisaatmiseks kasutatav üldine konkreetne veoluba, mis sisaldab vähemalt sama kaitseotstarbeliste toodete loetelu;

                              c)

                              lisada edasivedu demonstreerimise ja hindamise eesmärgil kasutatava üldise veoloa alla.

                  Kestus

                  :

                  lähteliikmesriigid võivad kehtestada tähtaja kaitseotstarbeliste toodete tagasisaatmiseks, mida tarnija peab päritoluliikmesriigi pädeva asutuse suhtes järgima. Liikmesriigid, kust kaitseotstarbeline toode on edasi toimetatud, võivad samuti kehtestada edasiveo tähtaja, mida tarnija või tema esindaja peavad järgima.

            2.   JÄRELMEETMED

      Liikmesriike kutsutakse üles jõustama käesolev soovitus hiljemalt 1. juuliks 2019.
      Liikmesriikidel soovitatakse teatada komisjonile käesoleva soovituse jõustamiseks võetavatest meetmetest.
      3.   ADRESSAADID

      Käesolev soovitus on adresseeritud liikmesriikidele.

         Brüssel, 19. detsember 2018

               Komisjoni nimel

               komisjoni liige

            Elżbieta BIEŃKOWSKA

         (1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiiv 2009/43/EÜ kaitseotstarbeliste toodete ühendusesisese veo tingimuste lihtsustamise kohta (ELT L 146, 10.6.2009, lk 1).

         (2)  ELT L 329, 3.12.2016, lk 101.

         (3)  ELT L 329, 3.12.2016, lk 105.

         (4)  COM(2016) 950 final.

         (5)  COM(2016) 760 final.

         (6)  Nõukogu 8. detsembri 2008. aasta ühine seisukoht 2008/944/ÜVJP, millega määratletakse sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad (ELT L 335, 13.12.2008, lk 99).

         (7)  Vastu võetud EDA töös osalevate, nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate poolt nõukogu 3551. istungil, mis toimus 19. juunil 2017.

         (8)  EMP ühiskomitee 14. juuni 2013. aasta otsus nr 111/2013, millega muudetakse EMP lepingu II lisa „Tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine“ (ELT L 318, 28.11.2013, lk 12), millega inkorporeeriti EMP lepingusse direktiiv 2009/43/EÜ, sisaldas selgesõnalist kohandusteksti: „Käesolevat direktiivi ei kohaldata Liechtensteini suhtes.“


title: Komisjoni soovitus (EL) 2018/2051, 19. detsember 2018, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/43/EÜ artikli 5 lõike 2 punktis d osutatud parandamise ja hooldamise eesmärgil kasutatavate üldiste veolubade kohaldamisala ja tingimuste ühtlustamise kohta (teatavaks tehtud numbri C(2018) 8610 all) (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               21.12.2018

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 327/94

      KOMISJONI SOOVITUS (EL) 2018/2051,
      19. detsember 2018,
      Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/43/EÜ artikli 5 lõike 2 punktis d osutatud parandamise ja hooldamise eesmärgil kasutatavate üldiste veolubade kohaldamisala ja tingimuste ühtlustamise kohta

            (teatavaks tehtud numbri C(2018) 8610 all)

      (EMPs kohaldatav tekst)
      EUROOPA KOMISJON,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 292,
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/43/EÜ (1) artikli 5 kohaselt on liikmesriigid kohustatud andma välja üldisi veolubasid vähemalt neljal juhul.

                  (2)

                  Üldised veoload on direktiiviga 2009/43/EÜ loodud veolubade lihtsustatud korra põhielement.

                  (3)

                  Liikmesriikide poolt välja antud üldiste veolubade kohaldamisala erinevused seoses sinna kuuluvate kaitseotstarbeliste toodetega ja nende toodete veo suhtes kehtivate tingimuste lahknevusega võivad takistada direktiivi 2009/43/EÜ rakendamist ja selle lihtsustamiseesmärgi saavutamist. Riiklike lähenemisviiside kooskõlla viimine liikmesriikide poolt välja antud üldiste veolubade alusel toimuva veo kohaldamisala ja tingimustega on tähtis nende lubade atraktiivsuse ja kasutamise tagamisel.

                  (4)

                  Nõukogu kordas oma 18. mai 2015. aasta järeldustes vajadust rakendada ja kohaldada muu hulgas direktiivi 2009/43/EÜ. Pärast kahe varasema soovituse vastuvõtmist, mis puudutasid kaitsejõudude üldiseid veolubasid (2) ja sertifitseeritud vastuvõtjate üldiseid veolubasid (3), teatas komisjon Euroopa kaitsealases tegevuskavas (4) ja aruandes veo direktiivi hindamise kohta (5), et keskendutakse ülejäänud kahele üldisele veoloale, mis käsitlevad demonstreerimise, hindamise, väljapanekute, parandamise või hooldamise eesmärgil tehtavaid vedusid.

                  (5)

                  Käesoleva soovituse algatus on saanud tugevat toetust direktiivi 2009/43/EÜ artikli 14 alusel moodustatud komiteesse kuuluvatelt liikmesriikide esindajatelt. Soovituses esitatud suunised kajastavad komitee raames loodud eksperdirühma läbirääkimisi.

                  (6)

                  Käesolevat soovitust kohaldatakse kaitseotstarbeliste toodete nimekirja suhtes (vastab sõjaliste kaupade ühisele Euroopa Liidu nimekirjale), nagu see on sätestatud direktiivi 2009/43/EÜ lisas. Käesolevat soovitust ajakohastatakse vastavalt vajadusele, et võtta arvesse kaitseotstarbeliste toodete nimekirja edasisi muudatusi,

                  (7)

                  Liikmesriikidega peetud arutelude põhjal ja võttes arvesse toodete omadusi (sh erandid), nagu näiteks nende sensitiivsus, kujutavad käesoleva soovituse punktis 1.1 loetletud kaitseotstarbelised tooted endast minimaalset ja mittetäielikku loetelu toodetest, mille vedu liikmesriigid oma parandamise ja hooldamise eesmärgil kasutatavate üldiste veolubade alusel lubavad. See tähendab, et liikmesriigi välja antud parandamise ja hooldamise eesmärgil kasutatav üldine veoluba võib võimaldada vedada ka muid kaitseotstarbelisi tooteid, mis on loetletud direktiivi 2009/43/EÜ lisas, kuid mitte käesolevas soovituses.

                  (8)

                  Soovitust käsitlevate arutelude raames on liikmesriigid tuletanud meelde, et nad on seotud Euroopa õigusaktidest, nt nõukogu ühisest seisukohast 2008/944/ÜVJP (6), tulenevate kohustustega ning rahvusvaheliste kohustustega ekspordikontrolli valdkonnas. Seoses sellega on liikmesriigid tunnustanud deklaratsiooni liikmesriikide poliitiliste kohustuste kohta seoses tarnekindlusega (7),

            ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:
      1.   ÜLDISED VEOLOAD PARANDAMISEKS JA HOOLDAMISEKS

      Liikmesriikidel soovitatakse viia oma parandamise ja hooldamise eesmärgil kasutatavad üldised veoload kooskõlla järgmiste elementidega.
      1.1.   Kaitseotstarbelised tooted, mida tohib üldise veoloa alusel vedada parandamise ja hooldamise eesmärgil, mis on sätestatud direktiivi 2009/43/EÜ artikli 5 lõike 2 punktis d

      Järgmised sõjaliste kaupade kategooriad moodustavad alamrühma direktiivi 2009/43/EÜ lisas sätestatud kaitseotstarbelistest toodetest. Parandamise ja hooldamise eesmärgil kasutatav üldine veoluba peab võimaldama vähemalt alljärgnevates sõjaliste kaupade kategooriates loetletud kaitseotstarbeliste toodete vedu. Liikmesriigid võivad lisada oma parandamise ja hooldamise eesmärgil kasutatava üldise veoloa alla sõjaliste kaupade kategooriaid koos vastavate kaitseotstarbeliste toodetega.
      Sõjaliste kaupade kategooriate miinimumloetelu:

                  —

                  ML3. Kõik kaubad on hõlmatud, v.a

                              —

                              osislõhkekehad, mis kuuluvad kobarlahingumoona konventsiooni alla;

                              —

                              lennulõppfaasis juhitavad laskekehad;

                              —

                              laskemoon, laskevarustus ja paiskelaengud, mis on spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud.

                  —

                  ML4. Kõik kaubad on hõlmatud, v.a

                              —

                              alapunkt 4.a: pommid, torpeedod, juhitavad ja mittejuhitavad raketid, muud seadmed ja laengud ning spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud või kohandatud komponendid;

                              —

                              alapunkt 4.b: spetsiaalselt loodud komponendid õhkulennutamiseks, asetamiseks, peibutuseks, segamiseks, häirimiseks, mis kuuluvad alapunkti ML4.a alla.

                  —

                  ML5. Kõik kaubad on hõlmatud, v.a

                              —

                              alapunkt 5.b: sihtmärgi tuvastamise, määramise, sihitamise ja seire- või jälgimissüsteemid; avastamise, andmeühildamise ning äratundmise või identifitseerimise varustus; ning andurite ühildamise varustus;

                              —

                              alapunkt 5.c: vastumeetmete rakendamise seadmed alapunktis ML5.a või ML5.b nimetatud varustuse jaoks.

                        Kõik kaubad tuleb tarnida ilma krüpteerimiskomponendita ja ilma integreeritud andmebaasita.

                  —

                  ML6. Kõik kaubad on hõlmatud, v.a

                              —

                              terviksõidukid;

                              —

                              šassiid ja relvatornid, mis kuuluvad alapunkti ML6.a alla;

                              —

                              varustus ja selle komponendid, mis ei kuulu sõjaliste kaupade muudesse kategooriatesse.

                  —

                  ML7. Siia kuuluvad järgmised kaubad:

                              —

                              alapunkt 7.f: spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud või kohandatud kaitsevarustus ja saaste eemaldamise varustus, komponendid ning keemilised segud;

                              —

                              alapunkt 7.g: spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud või kohandatud varustus, mis on loodud või kohandatud alapunktides ML7.a, ML7.b või ML7.d nimetatud materjalide avastamiseks ja kindlaksmääramiseks, ja spetsiaalselt selle jaoks loodud komponendid.

                  —

                  ML8. Kõik kaubad on hõlmatud, v.a

                              —

                              kõik ained kõikide järgmiste omadustega:

                                          —

                                          detonatsioonikiirus võrdne või suurem kui 8 000 m/s;

                                          —

                                          tihedus võrdne või kuni 1,80 g/cm3;

                              —

                              kõik järgmised lõhkeained ja nendega seotud segud:

                                          —

                                          alapunkt 8.a.15: HNS (heksanitrostilbeen) (CAS 20062-22–0);

                                          —

                                          alapunkt 8.a.21: RDX ja selle järgmised derivaadid:

                                                      —

                                                      RDX (tsüklotrimetüleentrinitramiin, tsükloniit, T4, heksahüdro-1,3,5-trinitro-1,3,5-triasiin, 1,3,5-trinitro-1,3,5-triasa-tsükloheksaan, heksogeen) (CAS 121-82-4);

                                                      —

                                                      keto-RDX (K-6 või 2,4,6-trinitro-2,4,6-triasatsükloheksanoon) (CAS 115029-35-1);

                                          —

                                          alapunkt 8.a.23) TATB (triaminotrinitrobenseen) (CAS 3058-38–6);

                              —

                              kõik ained, mida saab otse või kaudselt kasutada selliste osislõhkekehaga relvade valmistamiseks, mis kuuluvad 3. detsembril 2008. aastal Oslos sõlmitud kobarlahingumoona konventsiooni alla, välja arvatud kassettlahingumoona konventsiooni ratifitseerinud liikmesriikides.

                  —

                  ML9. Kõik kaubad on hõlmatud, v.a

                              —

                              terviksõjalaevad (pealvee- või allveelaevad), mis kuuluvad alapunkti ML9.a alla;

                              —

                              tervikkered;

                              —

                              alapunkti ML9.c alla kuuluvad kaubad: spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud veealused avastamisseadmed, nende kontrollseadmed ja nende spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud komponendid.

                  —

                  ML10. Kõik kaubad on hõlmatud, v.a

                              —

                              tervikõhusõidukid, õhust kergemad õhusõidukid, mehitamata õhusõidukid, mis kuuluvad alapunkti ML10.a või ML10.c alla;

                              —

                              lahingotstarbeliste õhusõidukite ja helikopterite kered;

                              —

                              lahingotstarbeliste õhusõidukite mootorid;

                              —

                              varustus ja selle komponendid, mis ei kuulu sõjaliste kaupade muudesse kategooriatesse.

                  —

                  ML11. Siia kuuluvad järgmised kaubad:

                              —

                              alapunkt ML11.a.g: juhtimis- ja navigatsiooniseadmed, v.a seadmed, mis on spetsiaalselt loodud või kohandatud rakettide, kanderakettide ja mehitamata õhusõidukite jaoks;

                              —

                              alapunkt ML11.a.h: troposfäärihajumise põhise digitaalse raadioside edastusseadmed;

                              —

                              alapunkt ML11.a.j: automaatsed juhtimis- ja kontrollisüsteemid.

                  —

                  ML13. Kõik kaubad on hõlmatud.

                  —

                  ML14. Kõik kaubad on hõlmatud.

                  —

                  ML15. Kõik kaubad on hõlmatud.

                  —

                  ML16. Kõik kaubad on hõlmatud, v.a

                              —

                              need, mis on seotud kaupadega, millel on seos ballistilise tehnoloogiaga ja KBRT-materjalide levikuga.

                  —

                  ML17. Siia kuuluvad järgmised kaubad:

                              —

                              alapunkt ML17.b: spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud ehitusseadmed;

                              —

                              alapunkt ML17.d: pioneertehniline varustus, mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks;

                              —

                              alapunkt ML17.j: mobiilsed töökojad, mis on spetsiaalselt loodud või kohandatud sõjalise varustuse teenindamiseks;

                              —

                              alapunkt ML17.k: välitingimustes kasutatavad elektrigeneraatorid, mis on spetsiaalselt loodud või kohandatud sõjaliseks kasutuseks;

                              —

                              alapunkt ML17.l: konteinerid, mis on spetsiaalselt loodud või kohandatud sõjaliseks kasutuseks;

                              —

                              alapunkt ML17.m: parved, mida ei ole nimetatud mujal sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas, sillad ning pontoonid, mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks;

                              —

                              alapunkt ML17.o: spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud laserkaitsevarustus.

                  —

                  ML21. Siia kuuluvad järgmised kaubad:

                              —

                              alapunkt ML21.a: üldistes veolubades loetletud kaupade kasutamiseks loodud või kohandatud tarkvara;

                              —

                              alapunkt ML21.b.4: spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud tarkvara, mis on spetsiaalselt loodud juhtimise, side, kontrolli ja luure (C3I) või juhtimise, side, kontrolli, infotehnoloogia ja luure (C4I) rakendustes kasutamiseks;

                  —

                  ML22. Siia kuulub:

                              —

                              tehnoloogia, mis on vajalik sama üldise veoloaga lubatud kaupade kasutamiseks.

            1.2.   Parandamise ja hooldamise eesmärgil kasutatava üldise veoloa alla lisatavad tingimused

      Järgmine tingimuste loetelu ei ole ammendav. Samal ajal ei tohi liikmesriigi lisatavad muud tingimused olla vastuolus allpool loetletud tingimustega ega kahjustada neid.

                  Geograafiline kehtivus

                  :

                  Euroopa Majanduspiirkond (8)

                  Vedu parandamise eesmärgil

                  :

                  Kaitseotstarbelise toote vedu selle parandamise eesmärgil, mitte uuendamiseks või täiustamiseks jõudluse suurendamise mõttes.

                  Vedu hooldamise eesmärgil

                  :

                  Kaitseotstarbelise toote vedu selle hooldamise eesmärgil, mitte uuendamiseks või täiustamiseks jõudluse suurendamise mõttes.

                  Tagasisaatmine

                  :

                  Liikmesriigid võivad nõuda pärast parandamist tagasisaadetava kauba algseks veoks antud eelnevat luba. Liikmesriigid peavad valima ühe järgmistest variantidest kaitseotstarbelise toote tagasisaatmiseks pärast parandamist või hooldamist:

                              a)

                              Erand eelneva loa kohustusest direktiivi 2009/43/EÜ artikli 4 lõike 2 punkti e kohaselt.

                              b)

                              Kaitseotstarbeliste toodete tagasisaatmiseks kasutatava konkreetse üldise veoloa avaldamine pärast nende parandamist või hooldamist, mis sisaldab vähemalt sama kaitseotstarbeliste toodete loetelu;

                              c)

                              Tagasisaatmise lisamine parandamise ja/või hooldamise eesmärgil kasutatava üldise veoloa alla.

                  Kestus

                  :

                  Liikmesriigid võivad kehtestada tähtaja kaitseotstarbeliste toodete tagasisaatmiseks.

            2.   JÄRELMEETMED

      Liikmesriike kutsutakse üles jõustama käesolev soovitus hiljemalt 1. juuliks 2019.
      Liikmesriikidel soovitatakse teatada komisjonile käesoleva soovituse jõustamiseks võetavatest meetmetest.
      3.   ADRESSAADID

      Käesolev soovitus on adresseeritud liikmesriikidele.

         Brüssel, 19. detsember 2018

               Komisjoni nimel

               komisjoni liige

            Elżbieta BIEŃKOWSKA

         (1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiiv 2009/43/EÜ kaitseotstarbeliste toodete ühendusesisese veo tingimuste lihtsustamise kohta (ELT L 146, 10.6.2009, lk 1).

         (2)  ELT L 329, 3.12.2016, lk 101.

         (3)  ELT L 329, 3.12.2016, lk 105.

         (4)  COM(2016) 950 final.

         (5)  COM(2016) 760 final.

         (6)  Nõukogu 8. detsembri 2008. aasta ühine seisukoht 2008/944/ÜVJP, millega määratletakse sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad (ELT L 335, 13.12.2008, lk 99).

         (7)  Vastu võetud EDA töös osalevate, nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate poolt nõukogu 3551. istungil, mis toimus 19. juunil 2017.

         (8)  EMP ühiskomitee 14. juuni 2013. aasta otsus nr 111/2013 (millega muudetakse EMP lepingu II lisa „Tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine“) (ELT L 318, 28.11.2013, lk 12), millega inkorporeeriti EMP lepingusse direktiiv 2009/43/EÜ, sisaldas selgesõnalist kohandusteksti: „Käesolevat direktiivi ei kohaldata Liechtensteini suhtes.“


               30.11.2017

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 408/54

         P7_TA(2014)0260
   Ringhäälingumeedia roll ELi ja selle väärtuste tutvustamisel
   Euroopa Parlamendi 2. aprilli 2014. aasta soovitus nõukogule, komisjonile ja Euroopa välisteenistusele ringhäälingu rolli kohta ELi ja selle väärtuste tutvustamisel (2013/2187(INI))
   (2017/C 408/08)

      Euroopa Parlament,

               —

               võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2 ja 21,

               —

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 167,

               —

               võttes arvesse ÜRO Peaassamblee poolt 10. detsembril 1948. aastal vastu võetud inimõiguste ülddeklaratsiooni ja kõiki asjakohaseid rahvusvahelisi inimõigusi käsitlevaid kokkuleppeid, sh kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ning majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti,

               —

               võttes arvesse Lissaboni lepingule lisatud protokolli nr 29 liikmesriikide avalik-õigusliku ringhäälingu kohta,

               —

               võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 11,

               —

               võttes arvesse ELi inimõigustealaseid suuniseid,

               —

               võttes arvesse inimõigusi ja demokraatiat käsitlevat strateegilist raamistikku ja tegevuskava, mille nõukogu võttis vastu 25. juunil 2012 (1),

               —

               võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2007. aasta teatist „Partnerlus Euroopa asjadest teavitamisel“ (COM(2007)0568) ning komisjoni 3. oktoobri 2007. aasta ettepanekut sõlmida institutsioonidevaheline kokkulepe partnerluse kohta Euroopa asjadest teavitamisel (COM(2007)0569),

               —

               võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni digitaalajastu avalik-õigusliku ringhäälingu ja duaalsüsteemi tuleviku kohta (2),

               —

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2010. aasta direktiivi 2010/13/EL audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv) (3),

               —

               võttes arvesse oma 12. mai 2011. aasta resolutsiooni ELi välistegevuse kultuurilise mõõtme kohta (4),

               —

               võttes arvesse oma 11. detsembri 2012. aasta resolutsiooni digitaalse vabaduse strateegia kohta ELi välispoliitikas (5),

               —

               võttes arvesse oma 13. juuni 2013. aasta resolutsiooni ajakirjandus- ja meediavabaduse kohta maailmas (6),

               —

               võttes arvesse oma 24. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendile esitatud nõukogu aastaaruande kohta, mis käsitleb ühist välis- ja julgeolekupoliitikat (7),

               —

               võttes arvesse oma 11. detsembri 2013. aasta resolutsiooni aastaaruande kohta inimõiguste ja demokraatia kohta maailmas 2012. aastal ja Euroopa Liidu poliitika kohta selles valdkonnas (8),

               —

               võttes arvesse Euroopa meediavabaduse hartat,

               —

               võttes arvesse oma 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni laienemise kohta: poliitikavaldkonnad, kriteeriumid ja ELi strateegilised huvid (9), 12. detsembri 2013. aasta resolutsiooni Albaania 2013. aasta eduaruande kohta (10), 6. veebruari 2014. aasta resolutsiooni Bosnia ja Hertsegoviina 2013. aasta eduaruande kohta (11), 6. veebruari 2014. aasta resolutsiooni endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi 2013. aasta eduaruande kohta (12), 16. jaanuari 2014. aasta resolutsiooni Islandi 2012. aasta eduaruande ja valimistejärgsete väljavaadete kohta (13), 16. jaanuari 2014. aasta resolutsiooni Kosovo Euroopaga integreerumise kohta (14), 6. veebruari 2014. aasta resolutsiooni Montenegro 2013. aasta eduaruande kohta (15), 16. jaanuari 2014. aasta resolutsiooni Serbia 2013. aasta eduaruande kohta (16), 12. märtsi 2014. aasta resolutsiooni Türgi 2013. aasta eduaruande kohta (17), 23. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni Euroopa naabruspoliitika kui partnerluse tugevdamise vahendi kohta: Euroopa Parlamendi seisukoht 2012. aasta aruannete kohta (18), 23. mai 2013. aasta resolutsiooni varade tagastamise kohta üleminekuetapis olevatele araabia kevade riikidele (19), 14. märtsi 2013. aasta resolutsiooni ELi ja Hiina suhete kohta (20) ning 13. detsembri 2012. aasta resolutsiooni ELi ja Venemaa vahelise uue lepingu sõlmimiseks peetavaid läbirääkimisi käsitlevate Euroopa Parlamendi soovituste kohta nõukogule, komisjonile ja Euroopa välisteenistusele (21),

               —

               võttes arvesse kodukorra artiklit 97,

               —

               võttes arvesse väliskomisjoni soovitust (A7-0248/2014),

               A.

               arvestades, et sõltumatu Euroopa ringhäälingumeedia pakub avalikkusele Euroopas ja kogu maailmas ühtset nägemust, toetab selliseid ELi aluslepingutes sätestatud väärtusi nagu inimõigused ja põhivabadused, sh sõnavabadus, ning edendab pluralismi, sõltumatut arvamust, kultuurilist mitmekesisust, seisukohtade erinevust ning konfliktide vägivallatut lahendamist, sallivust ja austust kui põhiväärtusi nii ELis kui ka välissuhetes;

               B.

               arvestades, et meedia sõltumatuse ohustamine kas valitsuse sekkumise, ajakirjanike hirmutamise, omandistruktuuride läbipaistmatuse või ärihuvidele allutamisega kahjustab igas riigis meediavabaduse ja pluralismi üldist olukorda;

               C.

               arvestades, et valitsuste esmane kohustus on tagada ja kaitsta sõna- ja meediavabadust, ilma et see piiraks ELi rolli ELi põhiõiguste harta artikli 11 kohaldamise järelevalvajana liikmesriikide poolt ELi õiguse rakendamisel; arvestades, et ELi õiguses, eelkõige Euroopa Liidu lepingule lisatud protokollis nr 29 on sätestatud, et liikmesriikide avalik-õigusliku ringhäälingu süsteem on otseselt seotud iga ühiskonna demokraatlike, sotsiaalsete ja kultuuriliste vajadustega ning vajadusega säilitada meedia pluralism;

               D.

               arvestades, et raadio- ja teleringhääling, mida üha enam täiendavad võrgumeedia teenused, on tulemuslik ja kulutõhus viis Euroopa ja kolmandate riikide üldsuseni jõudmiseks ning kujutavad endast peamist infoallikat enamikule inimestele ELis ja väljaspool;

               E.

               arvestades, et uued digitaalsed ja võrgumeedia platvormid on aidanud suurendada mitmekesisust ja pluralismi ning need on eriti olulised riikides, kus juurdepääs traditsioonilisematele infoallikatele on piiratud;

               F.

               arvestades, et Euroopa ringhäälingumeedial võib olla rahvusvaheliselt oluline roll Euroopa demokraatlike väärtuste, meediavabaduse ja inimõiguste propageerimisel kogu maailmas, eri riikide arusaamade selgitamisel, ELi poliitika edastamisel, tõeliselt euroopaliku vaatenurga kujundamisel ning üldsusele usaldusväärse ja kvaliteetse teabe edastamisel, eelkõige oma kindla ja vankumatu pühendumisega ajakirjanduse neutraalsusele ja objektiivsusele;

               G.

               arvestades, et saadete edastamine demokraatia ja inimõiguste edendamiseks kolmandates riikides ei kuulu otseselt ELi meediapoliitika pädevusse;

               H.

               arvestades, et ELi välissuhete raames on vaja luua ühtne Euroopa ringhäälingumeedia strateegia, et edendada ELi alusväärtusi ja eesmärke ülemaailmsel tasandil ning kujundada arutelusid ja suurendada arusaamist välispoliitilistest teemadest;

               I.

               arvestades, et Valgevene Euroopa Raadio algrahastamine ELi poolt ja kolmandate riikide sõltumatu ringhäälingumeedia pidev projektipõhine toetamine on head näited sõnavabaduse ning muude põhiõiguste ja -vabaduste edendamisest ühise välis- ja julgeolekupoliitika raames;

               J.

               arvestades, et ülemaailmse Euroopa raadioteenistuse asutamine võiks olla väga kasulik ELi välissuhete ning üldiste demokraatlike väärtuste ja inimõiguste edendamise laiahaardelise vahendina; arvestades, et võrgutehnoloogiate kasutamine võiks hõlbustada selle algatuse elluviimist;

               K.

               arvestades, et EL toetab rahvusvahelist uudistekanalit Euronews, mis edastab saateid 13 keeles, millest saab aru 53 % maailma elanikkonnast, mida levitatakse 155 riigis 410 miljonile leibkonnale, millel on ülemaailmne satelliidiga kaetus, mis on potentsiaalse vaatajaskonna seisukohalt juhtiv kanal Euroopas ja mitte-araabiakeelsete uudistekanalite hulgas Araabia riikides ja Sahara-taguses Aafrikas ning mis on mitmete mobiilseadmete kaudu ülemaailmselt tasuta kättesaadav;

               L.

               arvestades, et ELil on alates 2005. aastast olnud teenuseleping Euronewsiga, mille põhirahastamine toimub 5 miljoni euroga aastas, et toota ja edastada mitmeid ELi teemalisi programme; arvestades, et 2007. ja 2009. aastal allkirjastati kaks eraldi teenuselepingut väärtusega 5 miljonit eurot aastas Euronewsi saadete edastamiseks viie aasta jooksul vastavalt araabia ja pärsia keeles; arvestades, et 2010. aasta detsembris sõlmisid EL ja Euronews mitmeaastase partnerluse raamlepingu; arvestades, et komisjoni rahaline toetus Euronewsile määrati kindlaks komisjoni 8. mai 2013. aasta otsusega, mis puudutab 2013. aasta muudetud töökava vastuvõtmist teabevahetuse valdkonnas ja mida saab käsitada rahastamisotsusena (C(2013)2631); arvestades, et Euronewsi 2014. aasta hinnanguline tulu koosneb aktsionäride litsentsitasudest (9 %), ärikasumist (49 %) ning Euroopa Komisjonilt ja selle eri peadirektoraatidelt saadavast rahastamisest (42 %);

               M.

               arvestades, et Euronewsi iga-aastase vaatajatele pühendumise avalduse peamine aspekt on toimetuse sõltumatus poliitilistest mõjudest, koos erapooletuse, mitmekesisuse ja vaatajate austamisega (22);

               N.

               arvestades, et 2009. aastal teostas komisjon Euronewsi põhilepingu hindamise, mis kinnitas Euronewsi unikaalsust ja kulutõhusust üleeuroopalise uudistekanalina, mis jõuab Euroopas rohkemate vaatajateni kui konkureerivad rahvusvahelised uudistekanalid (23);

               1.

               edastab nõukogule, komisjonile ja Euroopa välisteenistusele järgmised soovitused:

                           a)

                           mõista vaba Euroopa meedia ja eelkõige rahaliselt jätkusuutliku ja sõltumatu avalik-õigusliku ringhäälingu tähtsust ELi demokraatlike väärtuste edendamisel ja avalikkuse teavitamisel ÜVJP valdkonna poliitikast, edendades eelkõige Euroopat ühendavate või lõhestavate probleemide paremat mõistmist ja ühtlustades Euroopa kodanike arusaamu välispoliitikast;

                           b)

                           kehtestada ELi välispoliitika raames sidus ja kindel ELi ringhäälingumeedia strateegia, edendades seeläbi sõnavabadust ja meedia pluralismi ning hoides ja tugevdades demokraatiat ja inimõigusi nii Euroopas kui ka kolmandates riikides; muuta kõnealune ringhäälingustrateegia ÜVJP integreeritud vahendiks;

                           c)

                           määrata – olenemata meedia sõltumatusest ja liikmesriikide pädevusest avalik-õigusliku ringhäälinguteenuse osutamise õiguse andmise ning määratlemise ja korraldamise vallas – selle strateegia raames kindlaks Euroopa ringhäälingumeedia konkreetne käsitus, mis:

                                       i)

                                       edendab soodsat meediakeskkonda kolmandates riikides, et kujundada välja sõltumatu ja professionaalne ringhäälingumeedia;

                                       ii)

                                       ergutab Euroopa ringhäälingumeediat rahvusvahelises plaanis:

                                                   —

                                                   tegutsema pluralistlikus ja konkurentsitihedas meediakeskkonnas, omades vahetut juurdepääsu esmaallikatest saadud päevakajalistele uudistele, kasutades uusima tehnoloogia eeliseid ja püsides digitaalse revolutsiooni esirinnas, ning looma autentset ja mitmekesist sisu;

                                                   —

                                                   olema ajakirjanduslikult sõltumatu;

                                                   —

                                                   järgima ringhäälinguhartat, tagades uudiste täpse ja objektiivse edastamise ning ELi ja liikmesriikide mitmekesisuse tasakaalustatud ja laiahaardelise kajastamise, järgima ajakirjaniku käitumisjuhendit, pöörates eriti tähelepanu poliitikale, mis on suunatud ajakirjandusliku sõltumatuse, täpsuse ja tasakaalustatuse tagamisele, ning koostama sellega seoses oma sõltumatud käitumisjuhendid ja määratlema toimetuse põhimõtted;

                                                   —

                                                   pakkuma platvormi sotsiaalsest ja/või poliitilisest seisukohast olulisi teemasid käsitlevate arvamuste vahetamiseks või aruteludeks, juhtides ja kujundades seeläbi arutelu Euroopa vaatenurgast (tänu suurele korrespondentide võrgustikule) ja stimuleerides üldsuse huvi ja kodanike osalust;

                                                   —

                                                   kasutama uudiste ja arvamussaadete edastamiseks eri meetodeid, sealhulgas televisiooni, raadiot, internetti, võrguringhäälingut, sotsiaalmeediat ja mobiilplatvorme, et tagada võimalikult laia avalikkuse teavitamine väljaspool ELi;

                                                   —

                                                   kajastama asjakohaselt arvamuste mitmekesisust ja erinevaid olukordi ELis, sh uuemate liikmesriikide seisukohti ja reaalsust;

                                                   —

                                                   olema tulevaste juhtivate Euroopa ja mitte-Euroopa päritolu ajakirjanike aktiivne koolitaja;

                                                   —

                                                   mitte kartma tõsiste küsimuste käsitlemist põhjalikult ja eri vaatenurki objektiivselt esitades;

                           d)

                           arvestada, et oma riiklike ringhäälinguorganisatsioonide laia võrgustiku ja laia levikualaga võib Euronewsil olla tähtis roll meediamaastikul ja Euroopa teemalise arutelu ergutamisel, muu hulgas kolmandates riikides; tunnistada siiski ka, et sellise rolli omandamiseks peaks Euronews

                                       i)

                                       omama vahendeid selleks, et jätkata tegevust eri keeltes, sh mitte ainult Euroopa keeltes;

                                       ii)

                                       püüdlema jätkuvalt oma toimetuse sõltumatuse suurendamise poole;

                                       iii)

                                       omama vahendeid selleks, et edendada ajakirjanike haridus- ja koolitusvõimalusi Euroopa küsimustes, ja pakkuma välisajakirjanikele jätkuvalt koolitusvõimalusi, eelkõige projekti Euronews Network kaudu;

                                       iv)

                                       saama tugevamaks finantsiliselt ja struktuuriliselt, et suuta võrdsel tasemel konkureerida ülemaailmsete uudistekanalitega;

                                       v)

                                       avaldama oma veebisaidil tegevuse läbipaistvuse tagamiseks ülevaate oma sissetulekutest;

                           e)

                           suunata ELi välisabi projektipõhine rahastamine nendele ringhäälinguorganisatsioonidele, kes juba austavad ajakirjandusliku sõltumatuse, täpsuse ja tasakaalustatuse kõrgemaid standardeid, töötavad nende alusel ja edendavad ELi väärtusi, samuti projektidele, mis võimaldavad sõltumatuse, täpsuse ja jätkusuutlikkuse seisukohast mahajäänumatel ringhäälinguorganisatsioonidel need standardid saavutada, pidades silmas, et tegevuse hindamine mõõdetavate kriteeriumide alusel peaks olema edasise rahastamise eeltingimus;

                           f)

                           alustada ELi tasandil tööd, et asutada ülemaailmne Euroopa raadioteenistus;

                           g)

                           tegeleda meediavabaduse piiramise küsimusega süstemaatiliselt kõikidel asjaomaste kolmandate riikidega toimuvatel kahepoolsetel kohtumisel, et maksimeerida ELi kavandatava ringhäälingustrateegia mõju ELi välissuhete raames;

                           h)

                           suurendada liikmesriikide teadlikkust sellest, kui oluline on ringhäälingumeedia ELi välissuhete jaoks, ning otsida viise kavandatava ELi strateegia kooskõlastamiseks liikmesriikide asjaomase valdkonna meetmete ja strateegiatega, et suurendada järjepidevust;

                           i)

                           teha jõupingutusi, et luua kolmandates riikides soodne meediakeskkond ja kujundada välja sõltumatu ja professionaalne ringhäälingumeedia;

                           j)

                           reageerida kiirelt, kui Euroopa meedia rahvusvahelisi satelliitsignaale kolmandates riikides segatakse või kui kolmandate riikide valitsused peatavad Euroopa meediakanalite edastamise;

               2.

               teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev soovitus nõukogule, komisjonile ja Euroopa välisteenistusele ning teavitamise eesmärgil liikmesriikidele.

      (1)  Nõukogu dokument 11855/2012.

      (2)  ELT C 99 E, 3.4.2012, lk 50.

      (3)  ELT L 95, 15.4.2010, lk 1.

      (4)  ELT C 377 E, 7.12.2012, lk 135.

      (5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0470.

      (6)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0274.

      (7)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0453.

      (8)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0575.

      (9)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0453.

      (10)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0596.

      (11)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0102.

      (12)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0103.

      (13)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0041.

      (14)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0040.

      (15)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0104.

      (16)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0039.

      (17)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0235.

      (18)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0446.

      (19)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0224.

      (20)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0097.

      (21)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0505.

      (22)  http://www.euronews.com/services-ue/

      (23)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getAllAnswers.do?reference=E-2010-3324