               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,18.5.2016
            COM(2016) 343 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS
            milles käsitletakse Rumeenia 2016. aasta riiklikku reformikavaja esitatakse nõukogu arvamus Rumeenia 2016. aasta lähenemisprogrammi kohta

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS

               milles käsitletakse Rumeenia 2016. aasta riiklikku reformikava

                  ja esitatakse nõukogu arvamus Rumeenia 2016. aasta lähenemisprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 9 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust
                  2
               ,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone
                  3
               ,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)Komisjon võttis 26. novembril 2015 vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi,
                  4
                mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2016) algust. 17.–18. märtsil 2016 kiitis Euroopa Ülemkogu iga-aastases majanduskasvu analüüsis esitatud prioriteedid heaks. 26. novembril 2015 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande,
                  5
                milles nimetati Rumeeniat ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

               (2)26. veebruaril 2016 avaldati 2016. aasta aruanne Rumeenia kohta
                  6
               . Selles hinnati Rumeenia edusamme nõukogu poolt 14. juulil 2015 vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel ja strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi. 8. märtsil 2016 esitas komisjon põhjaliku analüüsi tulemused.
                  7
                Komisjon järeldab oma analüüsi põhjal, et Rumeenias ei esine makromajanduslikku tasakaalustamatust.

               (3)Rumeenia esitas 28. aprillil 2016 oma 2016. aasta riikliku reformikava ja 2016. aasta lähenemisprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, analüüsiti neid korraga.

               (4)Asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi on võetud arvesse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 2014.–2020. aasta programmide koostamisel. Määruse (EL) nr 1303/2013 artikliga 23 on nähtud ette, et komisjon võib paluda liikmesriigil oma partnerlusleping ja vastavad programmid üle vaadata ning teha ettepanekuid nende muutmiseks, kui see on vajalik nõukogu soovituse rakendamise toetamiseks. Komisjon esitas kõnealuse sätte kasutamise täiendavad üksikasjad suunistes selle kohta, kuidas rakendada meetmeid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhususe sidumiseks usaldusväärse majandusjuhtimisega
                  8
               .

               (5)Kolmas maksebilansi finantsabiprogramm (2013–2015) lõppes 2015. septembris ja selle kohta ei koostatud ühtegi aruannet. Kolmas ametlik läbivaatamismissioon, mis pidi toimuma 16.–30. juunil 2015, et hinnata programmi nõuetelevastavust, jäi ära. Kuigi mitmes valdkonnas saavutati mõningast edu, jäid praeguste ja eelmiste programmide eesmärgid olulistes poliitikavaldkondades saavutamata. Programmijärgset järelevalvet alustati 1. oktoobril 2015 ja seda jätkatakse kuni esimese maksebilansi finantsabiprogrammi raames antud laenudest on tagasi makstud vähemalt 70 %, st vähemalt kuni 2018. aasta kevadeni.

               (6)Rumeenia suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa. 2016. aasta lähenemisprogrammiga on valitsus ette näinud, et valitsemissektori eelarvepositsioon halveneb võrreldes 2015. aastaga (–0,7 % SKPst) veelgi ning ulatub 2016. ja 2017. aastal –2,9 %ni SKPst. Prognoosi kohaselt halveneb ka struktuurne eelarvepositsioon. Lähenemisprogrammi kohaselt on kavas kalduda kõrvale keskpika perioodi eelarve-eesmärgist (struktuurne puudujääk 1 % SKPst), mis saavutati 2014. ja 2015. aastal, ning programmiperioodi jooksul ei ole kavas seda eesmärki enam täita. Lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla ja SKP suhe jääma alla 40 % kogu programmiperioodi vältel. Eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2016. aasta kohta usutav ja 2017. aasta kohta mõnevõrra optimistlikum. Komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi kohaselt varitseb oht, et nii 2016. aastal, ja kui poliitikat ei muudeta, siis ka 2017. aastal kaldutakse eesmärkidest märkimisväärselt kõrvale. Lisaks on komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi kohaselt valitsemissektori puudujääk 2017. aastal 3,4 % SKPst, mis on suurem kui aluslepingus sätestatud kontrollväärtus (3 % SKPst). Lähenemisprogrammile antud hinnangu põhjal ja võttes arvesse komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi, näeb nõukogu ohtu, et Rumeenia ei täida stabiilsuse ja kasvu pakti nõuded. Seetõttu tuleb Rumeenial võtta 2016. ja 2017. aastal täiendavaid meetmeid nende nõuete täitmiseks.

               (7)Rumeenia eelarveraamistik on usaldusväärne, kuid seda ei kohaldata tõhusalt. Ühtegi eelarvepuudujääki suurendavat hiljutist fiskaalmeedet ei algatatud ega võetud vastu tavapärase eelarvemenetluse raames. 2015. aastal ei peetud kinni nõudest koostada iga uue seadusandliku algatuse kohta, millega suurendatakse avaliku sektori kulutusi või vähendatakse avaliku sektori tulusid, rahandusministeeriumi poolt kontrollitud mõjuhinnang. Selle nõude eesmärk oli tagada kulutuste ülemmäära järgimine ja teha ettepanekuid kompensatsioonimeetmete võtmiseks, et tulude vähenemist korvata. Tegelikult jäetakse eelarvenõukogule väga vähe aega, et reageerida eelarveettepanekutele ning nõukogu arvamusi ja soovitusi ei võetud piisavalt arvesse. 2016. aasta eelarves on ette nähtud viia eelarvepuudujääk 2,95 %-ni SKPst, see tähendab märkimisväärset kõrvalekaldumist keskpika perioodi eelarve-eesmärgist. Sellega kaldutakse kõrvale ka riigi eelarveraamistikust.

               (8)Mitmesuguseid meetmeid on võetud maksukogumise ja maksukuulekuse parandamiseks. Sellised meetmed hõlmavad kohustust kasutada kassaaparaati, sularahamakse-eeskirjade karmistamist, uut käibemaksukohustuslasena registreerimise menetlust, maksuameti kontrolli tihendamist ja maksuameti käimasolevat reorganiseerimist. Siiski on endiselt probleemiks suur maksudest kõrvalehoidumine ja vähene maksukuulekus. Deklareerimata töö ja tulu deklareerimine tegelikust väiksemana avaldavad jätkuvalt negatiivset mõju maksutuludele ja kahjustavad majandust. Meetmed, sh tööinspektsiooni meetmed deklareerimata töötamise vähendamiseks, ei ole olnud kuigi tõhusad.

               (9)Seadus, millega võrdsustatakse meeste ja naiste pensioniiga, on parlamendi menetluses alates 2013. aastast. Selle vastuvõtmine suurendaks oluliselt eakamate naiste osalemist tööturul ning vähendaks naiste ja meeste pensionierinevusi ja vaesust vanemas eas.

               (10)2015. aastal paranes olukord tööturul. Töötuse tase on madal ja tööhõive määr on kasvanud. Pikaajalise töötuse tase on alla ELi keskmise. Olulised probleemid on siiski lahendamata, eelkõige on need seotud NEET-noorte suure arvuga, kuid võimalused nende tõhusaks kaasamiseks on piiratud.

               (11)Vaatamata sellele, et vabadest töökohadest riiklikul tööhõiveametile teatamine on kohustuslik, ei suuda riiklik tööhõiveamet pakkuda tööotsijatele individuaalseid teenuseid ja tööandjatele osutatavaid teenuseid on vähe. Vastu on võetud menetluskord kohandatud toetuse osutamiseks mitmesugustesse kategooriatesse kuuluvatele töötutele, kuid seda korda ei ole veel rakendatud. Tööhõiveameti ja sotsiaalteenistuste koostöö on napp, seepärast on sotsiaalabi saajate aktiveerimine veelgi keerulisem.

               (12)Miinimumpalk, mis on üks ELi madalaimaid, on alates 2013. aastast oluliselt suurenenud. Samas tekitab ebakindlust asjaolu, et puuduvad objektiivsed kriteeriumid miinimumpalga sätestamiseks. Loodud on kolmepoolne töörühm, et muuta miinimumpalka käsitlevaid sätteid, kuid ikka veel puuduvad selged suunised ja kriteeriumid, mis võtaksid arvesse miinimumpalga mõju töökohtade loomisele, sotsiaalsetele tingimustele ja konkurentsivõimele. Üldiselt on sotsiaaldialoog endiselt nõrk.

               (13)Rumeenias on kõrgeim vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse risk ELis. Sotsiaalabi saavatest inimestest lähevad tööturule vähesed, eriti maapiirkondades. Sotsiaaltoetuse võrdlusindeksit, mille alusel sotsiaaltoetuse summad arvutatakse, ei ajakohastada korrapäraselt lähtuvalt majanduslikust olukorrast, mis võib mõjutada hüvitiste piisavust konkreetsel ajahetkel. Parlamendile on vastuvõtmiseks saadetud miinimumsissetulekut käsitlev seadus, mis peaks aitama hüvitisi paremini suunata, tagama hüvitiste piisavuse ja suunama minimaalse sissetulekutoetuse saajaid aktiivsemalt tööturule. Osutatud probleeme püütakse lahendada ka valitsuse nn vaesusevastase paketi mitme meetme abil, kasutades integreeritud lähenemisviisi (haridus, tervishoid, eluase, sotsiaalkaitse, transport).

               (14)Haridusvaldkonnas on Rumeenial veel mitmeid väljakutseid. Mitmed strateegiad hõlmavad elukestvat õpet, kutseharidust ja -koolitust, kolmanda taseme haridust ja haridussüsteemist varakult lahkunud noori. Haridussüsteemist varakult lahkunud noorte osakaal ületab suurelt ELi keskmist, osaliselt on selle põhjuseks olulised viivitused 2015. aastal kinnitatud strateegia rakendamisel. Väljalangemist ennetavaid ja õppetööle tagasi aitavaid programme on vähe. Haavatavate rühmade nagu romade ja vaestest peredest pärit õpilaste juurdepääs kvaliteetsele haridusele on jätkuvalt raskendatud, eriti maapiirkondades. Alushariduse ja lastehoiuteenuste valdkonnas on Rumeenias loodud toetusmeetmed, et ebasoodsas olukorras olevad õpilased saaksid käia lasteaias (4–6aastased). Lastehoiuteenuste osutamine 0–3aastastele on veel vähene. Hiljuti vastu võetud õigusaktid, millega laiendatakse vanemapuhkuse sätteid, ja ebapiisavad tööstiimulid võivad luua veelgi suuremaid takistusi naiste osalemisele tööturul. Kutsekeskhariduses ja kutsekoolides õppijate määr on suurem kui ELis keskmiselt, kuid koolist väljalangemise määr on samuti kõrge. Kolmanda taseme hariduse omandamise määr on tõusuteel, ent kõrghariduse kvaliteet ja vastavus tööturu vajadustele on kesine. Täiskasvanuhariduses osalemine on väga vähene.

               (15)Rumeenia tervishoiutulemused on kasinad. Oodatav eluiga sünnimomendil on nii meeste kui ka naiste puhul ELi keskmisest palju madalam. Endiselt on olulisteks murekohtadeks juurdepääsu tagamine tervishoiule ja liigne tuginemine haiglaravile. Laialt levinud mitteametlikud maksed vähendavad tervishoiuteenuste kättesaadavust väikese sissetulekuga inimeste jaoks. Rumeenias on võetud meetmeid, et parandada vähese sissetulekuga pensionäride ning kõrvaliste ja isoleeritud kogukondade juurdepääsu tervishoiuteenustele. Loomisel on sotsiaal- ja tervishoiuteenuste vahendajate võrgustik ja esitatud on avalikke teenuseid käsitleva õigusakti eelnõu. Puuetega inimeste deinstitutsionaliseerimine on jätkuvalt keeruline ülesanne.

               (16)Rumeenias on võetud meetmeid, et suurendada tervishoiusüsteemi rahastamist ja kasutada avalikke vahendeid tõhusamalt. Need reformid hõlmavad näiteks võlgnevuste likvideerimist tervishoiusektoris, ravimikulude jätkusuutlikkuse suurendamist, e-tervise lahenduste rakendamist, tervishoiusüsteemi rahastamise parandamist, strateegia väljatöötamist, et suunata vahendeid haiglapõhisest hooldusest ennetava ja esmatasandi arstiabi jaoks, ning hangete tsentraliseerimist. Haldussuutlikkuse puudumine on põhjustanud viivitusi 2014.−2020. aasta riikliku tervisestrateegia rakendamisel. Tervishoiusüsteemi tõhusust vähendavad eelkõige viivitused haiglasektori täiustamisel ja üleminekul statsionaarselt ravilt kulutõhusamale ambulatoorsele ravile.

               (17)Linna- ja maapiirkondade arengutase on Rumeenias väga erinev. Tööhõive-, sotsiaal-, tervishoiu- ja haridustulemused on madalamad ning juurdepääs haridusele, arstiabile, põhilistele kommunaalteenustele ja avalikele teenustele on vähese ja killustatud kohaliku haldussuutlikkuse tõttu raskendatud. Maapiirkondade sotsiaalmajanduslikku arengut aeglustavad ebapiisav transporditaristu ning ühis- ja eratransporditeenuste vähesus, millele lisanduvad kõrged piletihinnad ja piiratud juurdepääs lairibataristule. Säästva majanduse arengut maapiirkondades takistavad põllumajanduse madal lisandväärtus ja maapiirkondade majanduse vähene mitmekesisus. Suur osa maapiirkondade tööealisest elanikkonnast töötab elatuspõllumajanduses või osaelatuspõllumajanduses, millega seostuvad varjatud töötus, tasustamata töö perele kuuluvas majapidamises, madal tootlikkus ja vaesus. Vaesusevastase paketiga, mida rahastatakse peamiselt ELi vahenditest, nähakse ette integreeritud lähenemisviis võitluseks vaesusega. Kavas on luua kogukondlikud rühmad, kes pakuvad ebasoodsas olukorras olevatele kogukondadele mitmesuguseid integreeritud teenuseid. Paraku ei ole osutatud rühmi veel loodud.

               (18)Avaliku halduse reformi strateegiline raamistik loodi juba 2014. aastal, kuid selle rakendamine oli 2015. aastal aeglane. 2016. aastal on vastu võetud mõned olulised algatused, et suurendada läbipaistvust ja tõhustada avaliku halduse toimimist. Viivitused üldise ja läbipaistva personalijuhtimise juurutamisel, eelkõige seoses töölevõtmise ja ametisse nimetamisega, hindamisega, palkadega, kõigi töötajate kategooriate karjääri edendamisega ja väljaõppega, võimaldavad toimida oluliste menetluste ja otsuste puhul meelevaldselt. Kui võtta lisaks arvesse ebastabiilset organisatsioonilist struktuuri, mõjutab selline olukord negatiivselt avaliku teenistuse sõltumatust ja professionaalsust ning seeläbi ka tema tulemuslikkust ja tõhusust. Keerukas haldusmenetlus, ebatõhus riigihangete süsteem ja laialt levinud korruptsioon takistavad teenuste (sealhulgas e-valitsuse teenuste) osutamist kodanikele ja ettevõtetele. Vähe kasutatakse strateegilist planeerimist, programmipõhist eelarvestamist, konsultatsioonipraktikat ning tõenduspõhist poliitikakujundamist. Need probleemid takistavad mitmes valdkonnas oluliste poliitiliste otstuste tegemist, sealhulgas olemasolevate ELi vahendite ja muu rahalise toetuse tõhusat kasutamist.

               (19)Võtmetähtsusega majandussektorites valitseva seisundiga riigiettevõtete majandustulemused on tagasihoidlikud. Eriti palju on riigiettevõtteid taristusektoris, energiasektoris on riigiettevõtete osa 44 % käibest ja 77 % tööhõivest ning transpordisektoris on vastavad näitajad 24 % ja 28 %. Valitsuse erakorraline määrus 109/2011 riigiettevõtete juhtimise kohta sai seaduse staatuse 10. mail 2016, selles tehtud muudatustega tagatakse paremini vastavus rahvusvahelistele headele tavadele. Rumeenia jätkab professionaalsete juhtide palkamist, et asendada mitme riigiettevõtte ajutisi juhte, kuid protsess on olnud kavandatust aeglasem. Riigiettevõtete läbipaistvusele ja aruandekohustusele tuleb kasuks kiirenenud aasta-eelarvete vastuvõtmine ning auditeeritud aastaaruannete heakskiitmine ja avaldamine. Ettevalmistamisel on uus erastamise seadus. Paraku võib selles olla sätteid, mis on vastuolus äriühingu üldjuhtimist käsitlevate õigusaktidega. Eriti murettekitav on erastamishalduri ja ettevõtte juhtkonna vastutuse tõenäoline kattumine.

               (20)Vaatamata kohtute jõupingutusele võidelda kõrgetasemelise korruptsiooniga, esineb korruptsiooni endiselt paljudes majandusvaldkondades. See hõlmab ametisse nimetatud ja valitud ametnikke kõigil valitsemistasanditel ning samuti riigiteenistujaid ja avalike asutuste töötajaid. Kohtusüsteemis rakendatakse ulatuslikke reforme, kuid endiselt on probleemiks kohtute suur töökoormus, prognoositavus, kohtuotsuste nõuetekohane jõustamine ja välissurve kohtusüsteemile. Soovitusi kohtureformi ja korruptsioonivastase võitluse valdkonnas saab Rumeenia koostöö- ja jälgimiskorra raames. Seepärast Rumeenia riigipõhiseed soovitused neid valdkondi ei hõlma.

               (21)Finantssektori usaldusväärsus on paranenud. Siiski on see sektor tundlik riigi seadusandlike algatuste suhtes. Hiljuti vastu võetud seadus maksekohustusest vabastamise kohta, mida kohaldatakse olemasolevate laenude suhtes tagasiulatuvalt, võib tekitada mitmele krediidiasutusele probleeme ja vähendada laenutegevust. Osutatud seadus võib vähendada finantssektori stabiilsust, mõjutades kogu majandust. Muud algatused, mis võivad samuti pankadele negatiivset mõju avaldada, on näiteks ettepanek konverteerida välisvaluutas antud laenud kohalikku vääringusse ja teatavad kohtuotsused laenulepingute ebaõiglaste tingimuste kohta.

               (22)Kõige rohkem tekitab Rumeenias äritegevusele probleeme ebapiisav või ebakvaliteetne taristu, see takistab kaubavahetust ja majandusarengut. Kuigi hiljuti on täheldatud väikest edasiminekut, on Rumeenia Euroopa riikide seas transpordi- ja sidetaristu tajutava kvaliteedi poolest endiselt viimasel kohal. Võrreldes teiste riikidega ja võttes arvesse Rumeenia pindala, on teede ja kiirteede võrk väike. Transpordi üldkava ja sellega seotud raudteereformi kinnitamine on järjest edasi lükkunud.

               (23)Muude riikidega võrreldes on Rumeenia avaliku sektori investeeringute taseme poolest eelviimasel kohal ja ühtlasi ainuke riik, kus alates 2008. aastast on avaliku sektori investeeringud igal aastal vähenenud. Rumeenia on teinud ja jätkab jõupingutusi, et tugevdada ministeeriumidevahelist koostööd, korraldada ümber riigihangete süsteem ja parandada investeerimisprojektide kavandamist ja rakendamist. Siiski on riiklike investeerimisprojektide ettevalmistamine ebapiisav ning avatud välistele mõjutustele. Projektide valikut mõjutab ebasoodsalt keskpika ja pikaajalise planeerimise ning strateegiliste prioriteetide puudumine, vajadus jõuda kokkuleppele paljude poliitikakujundajatega, rahandusministeeriumi avaliku sektori investeeringute hindamise üksuse piiratud täitmispädevus ning regionaalarengu riikliku programmi valikukriteeriumide puudumine.

               (24)Kulupõhine konkurentsivõime ja kaubandustulemused on oluliselt paranenud, kuid Rumeenia mittekulupõhise konkurentsivõime osas on veel palju ära teha. Struktuursed tõkked takistavad üleminekut kõrgema lisandväärtusega majandusele ja piiravad Rumeenia jätkusuutliku majanduskasvu võimalusi. Haldusmenetluste keerukus, eelarve- ja maksupoliitika kiire muutumine ning nõrk ettevõtluskeskkond mõjutavad investeerimisotsuseid. Ulatuslik maksudest kõrvalehoidumine ja deklareerimata töö suur osakaal vähendavad maksutulu ja kahjustavad majandust. Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate juurdepääs rahastamisele on piiratud.

               (25)Komisjon on Euroopa poolaasta raames Rumeenia majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud tulemused 2016. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka lähenemisprogrammi ja riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Rumeeniale esitatud soovituste järelmeetmeid. Arvesse on võetud nende asjakohasust Rumeenia eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast ning vastavust ELi õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda tulevastesse riiklikesse otsustesse ELi tasandi panus ja tugevdada nii ELi üldist majandusjuhtimist. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused ,kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1–4.

               (26)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu Rumeenia lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus
                  9
                selle kohta kajastub eelkõige soovituses 1,

               SOOVITAB Rumeenial võtta 2016. ja 2017. aastal järgmisi meetmeid.

               1.Piirata 2016. aastal kõrvalekaldumist keskpika perioodi eelarve-eesmärgist ja saavutada 2017. aastal aastane eelarvekohandus 0,5 % SKPst, v.a juhul, kui keskpika perioodi eelarve-eesmärgini jõutakse väiksema jõupingutusega. Tagada eelarveraamistiku tõhus kohaldamine ning tugevdada veelgi maksukuulekust ja maksude kogumist. Tagada, et seadusandlikud algatused ei kahjustaks õiguskindlust ega seaks ohtu finantsstabiilsust. Vajaduse korral tuleb võtta meetmeid kõnealuste riskide maandamiseks.

               2.Edendada riikliku tööhõiveameti poolt tööandjatele ja tööotsijatele pakutavaid teenuseid, eelkõige kohandada teenuseid vastavalt tööotsija profiilile, siduda need teenused paremini sotsiaalteenustega ja jõuda nende noorteni, kes ei ole end töötuna arvele võtnud. Töötada koostöös sotsiaalpartneritega välja miinimumpalga kehtestamise objektiivsed kriteeriumid. Võtta meetmeid, et vältida haridussüsteemist varakult lahkumist ja laiendada kvaliteetse hariduse pakkumist, eriti romade seas. Võrdsustada meeste ja naiste pensioniiga.

               3.Vähendada mitteametlikke makseid tervishoiusüsteemis ja parandada ambulatoorse ravi kättesaadavust. Tugevdada avaliku halduse personalijuhtimise sõltumatust ja läbipaistvust. Lihtsustada ettevõtteid ja kodanikke puudutavaid haldusmenetlusi. Tõhustada riigiettevõtete üldjuhtimist.

               4.Parandada juurdepääsu avalikele teenustele, laiendada olulisi taristuid ja edendada majanduslikku mitmekesisust, eelkõige maapiirkondades. Võtta vastu ja rakendada transpordi üldkava. Selgitada paremini avaliku sektori investeeringute prioriteete ja parandada investeeringute ettevalmistamist.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)
                  COM(2016) 343 (final).

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 ja P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 (final).

                     (5)
                  COM(2015) 691 (final).

                     (6)
                  SWD(2016) 91 (final).

                     (7)
                  COM(2016) 95 (final).

                     (8)
                  COM(2014) 494 (final).

                     (9)
                  Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,18.5.2016
            COM(2016) 345 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Slovakkia 2016. aasta riiklikku reformikavaja esitatakse nõukogu arvamus Slovakkia 2016. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Slovakkia 2016. aasta riiklikku reformikava

                  ja esitatakse nõukogu arvamus Slovakkia 2016. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 5 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust
                  2
               ,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone
                  3
               ,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)26. novembril 2015 võttis komisjon vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi,
                  4
                mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2016) algust. 17.–18. märtsil 2016 kiitis Euroopa Ülemkogu heaks iga-aastases majanduskasvu analüüsis esitatud prioriteedid. 26. novembril 2015 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande,
                  5
                milles ei nimetatud Slovakkiat ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal päeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta
                  6
               . 18.–19. veebruaril 2016 kiitis Euroopa Ülemkogu soovituse heaks ja 8. märtsil 2016 võttis nõukogu selle vastu. Kuna Slovakkia rahaühik on euro ning majandus- ja rahaliidu riigid on üksteisega tihedalt seotud, peaks Slovakkia tagama kõnealuse soovituse täieliku ja õigeaegse täitmise.

               (2)26. veebruaril 2016 avaldati 2016. aasta aruanne Slovakkia kohta
                  7
               . Selles hinnati Slovakkia edusamme 14. juulil 2015 nõukogu vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel ja strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel.

               (3)Slovakkia esitas 29. aprillil 2016 nii oma 2016. aasta riikliku reformikava kui ka 2016. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (4)Asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi on võetud arvesse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 2014.–2020. aasta programmide koostamisel. Nagu on nähtud ette määruse (EL) nr 1303/2013 artikliga 23, võib komisjon juhul, kui on vaja toetada asjaomaste nõukogu soovituste täitmist, nõuda, et liikmesriik vaataks läbi oma partnerluslepingu ja asjaomased programmid ning teeks nende muutmise ettepanekud. Komisjon esitas kõnealuse sätte kasutamise täiendavad üksikasjad suunistes selle kohta, kuidas rakendada meetmeid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhususe sidumiseks usaldusväärse majandusjuhtimisega
                  8
               .

               (5)Slovakkia suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa. 2016. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt on valitsusel kavas parandada 2016. aastal nominaalset eelarvepositsiooni –1,9 %-ni SKPst ja 2017. aastal järk-järgult veel –1,3 %-ni SKPst. Vastavalt stabiilsusprogrammile saavutatakse keskpika perioodi eelarve-eesmärk, st struktuurne puudujääk 0,5 % SKPst, 2019. aastal.  Programmi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse jõudma 2016. aastal 52,9 %-ni SKPst ja jätkama vähenemist, jõudes 2019. aastal 47,3 %-ni. Neid eelarveprognoose toetav makromajanduslik stsenaarium on usutav, kuid kavandatud eelarvepuudujäägi eesmärkide saavutamiseks alates 2017. aastast võetavaid meetmeid ei ole piisavalt täpselt kirjeldatud. Komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi kohaselt on Slovakkial oht kalduda 2016. aastal mõnevõrra kõrvale keskpika perioodi eelarve-eesmärgist, ent kui poliitikat ei muudeta, siis peaks Slovakkia 2017. aastal vastama soovitatud kohandamise nõuetele. Nõukogu on stabiilsusprogrammile antud hinnangu põhjal ja komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi arvesse võttes seisukohal, et Slovakkia peaks üldiselt täitma stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid, kuid siiski tuleb tal nõuete täitmiseks 2016. aastal võtta täiendavaid meetmeid. Selleks on väga oluline võtta lõpuks vastu siduvad kulutuste ülemmäärad ja rakendada avaliku sektori kulutuste tõhususe suurendamiseks vahendite optimaalse kasutamise kava ning vaadata kavakohaselt läbi teatavate valdkondade kulutused.

               (6)Slovakkias on jätkuvalt probleemiks riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus. Selle peamine põhjus on elanikkonna vananemisega seotud tervishoiu- ja pensionikulude oodatav kasv. Slovakkia pensionikulude kasv aastani 2060 on eelduste kohaselt üks ELi kõrgemaid ning selle põhjuseks on vananev rahvastik ja madal sündimus. Seadusjärgne pensioniiga Slovakkias on suhteliselt madal, mis on osaliselt tingitud oodatava elueaga seotud teguritest. Elanikkonna vananemisega seotud kulud tulenevad peamiselt tervishoiukuludest. Riikliku tervishoiusektori kulud kasvavad prognooside kohaselt pikas perspektiivis märkimisväärselt, kuid alustades suhteliselt madalalt tasemelt. Hoolimata olukorra mõningasest paranemisest, on tervisenäitajad Slovakkias endiselt väga kehvad. Valitsus on tervishoiusektori kulutasuvuse parandamiseks võtnud meetmeid nii statsionaarse kui ka ambulatoorse ravi valdkonnas. Jätkatakse tööd integreeritud ravimudeli kasutuselevõtuks. Kõnealuse reformi edukus sõltub tõenäoliselt oluliste sidusrühmade isevastutusest, tervisekeskuste ja haiglate integratsioonist ning asjakohasest personalipoliitikast. Vaatamata riiklike haiglate võla kuhjumise piiramiseks võetud meetmetele on paljud neist endiselt halvas majanduslikus olukorras. Jätkuvalt on probleeme negatiivsete kulusuundumuste muutmisega, näiteks haiglavõimsuse ümberkorraldamisega, uue hüvitamissüsteemi kasutuselevõtuga ning konkurentsi suurendamisega tervishoiuvaldkonna riigihangetes. Ambulatoorse ravi puhul tuleneb perearstide nõrk roll patsientide suunamisel osaliselt sellest, et pere- ja eriarstide vaheline pädevuste jaotus ei ole optimaalne, ning see soodustab kulukama eriarstiabi kasutamist. Maksuvaldkonnas on valitsuse meetmed maksupettuste vastu võitlemiseks aidanud parandada maksukogumist, eriti käibemaksu osas. Käibemaksulõhe on siiski jätkuvalt suur, viidates maksukuulekuse probleemile. Kuna viimastel aastatel on põhirõhk olnud käibemaksu kogumisel, on vähem tähelepanu pööratud teistele olulistele valdkondadele nagu tulude maksustamine. Lisaks on fookuse suunamise tõttu auditeerimisele jäänud unarusse maksuameti muud ülesanded nagu maksuvõlgade kogumine. See näitab, et maksusüsteemis on võimalik parandada vahendite jaotamist. Veel ei ole välja töötatud strateegiat maksukuulekuse eesmärkide kindlaksmääramiseks.

               (7)Kuigi tööturul on olukord tänu tõhusale majanduse elavdamisele ja hiljutistele poliitikameetmetele paranenud, on endiselt probleemiks pikaajaline töötus. Pikaajalise töötuse määr on jätkuvalt üks kõrgemaid ELis (2015. aasta kolmandas kvartalis 7,6 %, võrreldes kogu ELi näitajaga 4,3 %). Pikaajaline töötus mõjutab eelkõige marginaliseerunud romasid, madala kvalifikatsiooniga inimesi ja noori. Meetmeid töötuse vähendamiseks on võetud kutsehariduse ja -koolituse, subsideeritud töökohtade ja tööalase nõustamise valdkonnas.  Kõnealuste reformide edukas rakendamine sõltub aga enamasti riikliku tööturuasutuse suutlikkusest. Hoolimata kesktööbüroo ümberkorraldamisest ja paremast juurdepääsust koolitusele, esineb jätkuvalt raskusi pikaajalistele töötutele ja haavatavatele rühmadele suunatud individuaalse toetuse kasutuselevõtul. Romad osalevad Slovakkia tööturul endiselt väga vähe ja nende tööhõive määra suurendamine edeneb aeglaselt. Romade osalemist tööturul mõjutab madal haridus- ja oskuste tase ning diskrimineerimine. Sünnitamiseas naiste madal tööhõive määr tuleneb pikast vanemapuhkusest (kuni kolm aastat), eelkõige alla kolmeaastastele lastele mõeldud lastehoiuasutuste vähesusest, lapsehoiuteenuse kõrgetest hindadest ning paindliku tööaja vähesest kasutusest. Lisaks püsib piirkondlik ebavõrdsus – töötuse määr Ida-Slovakkias on endiselt kaks korda kõrgem kui Bratislavas. Tööturuteenuste reguleerimiseks viimastel kuudel võetud meetmed ei paku kohandatud lähenemisviisi Slovakkia tööturu struktuursete probleemidega tegelemiseks.

               (8)Haridussüsteem ei ole piisavalt kohandatud Slovakkia majanduse kasvava potentsiaaliga. Haridustulemused on rahvusvaheliste standardite järgi kehvad ja on veelgi halvenenud. See on suures osas tingitud ebapiisavast õpetajaharidusest ja õpetajaameti vähesest atraktiivsusest. Vaatamata õpetajate 4 % palgatõusule 2016. aastal, ei ole elukutse noorte jaoks ligitõmbav näiteks madala palga ja ebapiisava praktilise koolituse tõttu. Hiljuti vastuvõetud segregatsioonivastased õigusaktid ootavad veel rakendamist, et tuua esile positiivseid muutusi ja suurendada romade osalemist tavahariduses, sh eelõppes.

               (9)Avalikus halduses on endiselt koormaks ebatõhusus. Avaliku halduse killustatud ja jäiga korralduse tõttu on vajaka tõhusast koordineerimisest. Personalihalduse strateegia vastuvõtmine oktoobris 2015 on positiivne samm edasi. Uut avaliku teenistuse seadust, mis on selle strateegia eduka rakendamise vajalik eeltingimus, ei ole aga veel vastu võetud. Valitsus on võtnud mitmesuguseid meetmeid korruptsiooni vastu võitlemiseks, kuid nende mõju on seni olnud väike. Eelkõige on Slovakkia saavutanud vähe tulemusi korruptsioonijuhtumite (sh ebaseaduslik tegevus riigihangetes) korral kriminaalmenetluste algatamisel ja vastutuselevõtmisel. Lühendatud on ehitusloa menetlust suurte investeerimis- ja taristuprojektide puhul. Konsolideerimata juhtimine, tõenditel põhineva kavandamise puudumine riigihankemenetlustes, vähene professionaalsus, huvide konfliktid, kohandatud pakkumistingimused ja madalaima hinna kriteeriumide liigne kasutamine toob kaasa kvaliteedipõhise konkurentsi vähesuse. Puudustest riigihangetes on pidevalt teatatud kui põhjusest, mis mõjutab avaliku sektori vahendite jaotamise tõhusust. Slovakkia ettevõtteid mõjutavad sagedased muudatused õigusaktides ning koormavad haldusmenetlused ja -nõuded. Suured haldus- ja regulatiivsed takistused teatavate kutseteenuste ja võrgutööstuste valdkonnas, probleemid näiteks lepingute täitmisel ja maksejõuetuse juhtude lahendamisel ning pikaajalised mured kohtusüsteemi kvaliteediga kahjustavad ettevõtluskeskkonda ja pidurdavad investeeringuid. Ettevõtlusega tegelemise hõlbustamiseks on võetud mõned meetmed, näiteks loodi oktoobris 2015 parema õigusloome keskus ja 2016. aasta alguses avati riiklik ärikeskus. Edasi aga on lükatud Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act“ vastuvõtmist VKEde arengustrateegia raames.

               (10)Komisjon on Euroopa poolaasta raames Slovakkia majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud tulemused 2016. aasta riigipõhises aruandes. Ta on hinnanud ka stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Slovakkiale esitatud soovituste alusel võetud meetmeid. Arvesse on võetud nende asjakohasust Slovakkia eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast ning vastavust ELi õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda tulevastesse riiklikesse otsustesse ELi tasandi panus ja tugevdada nii ELi üldist majandusjuhtimist. Euroopa poolaasta raames koostatud soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1–3.

               (11)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus selle kohta kajastub eelkõige soovituses 1,

               SOOVITAB Slovakkial võtta 2016. ja 2017. aastal järgmisi meetmeid.

               1.Saavutada 2016. aastal eelarve kohandamine 0,25 % SKPst keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suhtes ja 2017. aastal 0,5 % SKPst. Parandada tervishoiusüsteemi kulutasuvust. Võtta meetmeid maksukuulekuse parandamiseks.

               2.Parandada pikaajaliste töötute ja teiste ebasoodsas olukorras olevate rühmade aktiveerimismeetmeid, sealhulgas personaalseid teenuseid ja sihipärast koolitust. Soodustada naiste tööhõivet, eelkõige laiendades taskukohase hinnaga ja kvaliteetse lastehoiuteenuse pakkumist. Parandada haridustulemusi, muutes õpetaja elukutse atraktiivsemaks ja suurendades roma väikelaste osalemist tavaharidussüsteemis.

               3.Tugevdada riigihangete puhul juhtimist, kindlustada üleminek üksnes hinnapõhiselt konkurentsilt kvaliteedipõhisele konkurentsile ja parandada vastutuselevõtmist ebaseadusliku tegevuse eest. Parandada avalikus halduses personalijuhtimise läbipaistvust, kvaliteeti ja tõhusust, eelkõige võttes vastu uue avaliku teenistuse seaduse, samuti kohtusüsteemi tõhusust. Võtta vastu laiaulatuslik kava ettevõtete haldus- ja õiguslike tõkete kõrvaldamiseks.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)
                  COM(2016) 345 (final).

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 ja P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 (final).

                     (5)
                  COM(2015) 691 (final).

                     (6)
                  COM(2015) 692 (final).

                     (7)
                  SWD(2016) 93 (final)

                     (8)
                  COM(2014) 494 (final).


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,18.5.2016
            COM(2016) 346 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Soome 2016. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Soome 2016. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Soome 2016. aasta riiklikku reformikava

                  ja esitatakse nõukogu arvamus Soome 2016. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 5 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta,
                  2
                eriti selle artikli 6 lõiget 1,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust
                  3
               ,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone
                  4
               ,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)26. novembril 2015 võttis komisjon vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi,
                  5
                mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2016) algust. 17.–18. märtsil 2016 kiitis Euroopa Ülemkogu iga-aastases majanduskasvu analüüsis esitatud prioriteedid heaks. 26. novembril 2015 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande,
                  6
                milles nimetati Soomet ühe liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal päeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta
                  7
               . 18.–19. veebruaril 2016 kiitis Euroopa Ülemkogu soovituse heaks ja 8. märtsil 2016 võttis nõukogu selle vastu. Kuna Soome rahaühik on euro ning majandus- ja rahaliidu riigid on üksteisega tihedalt seotud, peaks Soome tagama kõnealuste soovituste täieliku ja õigeaegse täitmise.

               (2)26. veebruaril 2016 avaldati 2016. aasta aruanne Soome kohta
                  8
               . Selles hinnati Soome edusamme nõukogu poolt 14. juulil 2015 vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel ja strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide poole liikumisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi. 8. märtsil 2016 esitas komisjon põhjaliku analüüsi tulemused
                  9
               . Komisjon on oma analüüsi põhjal järeldanud, et Soomes esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige on oluline tegeleda kulude konkurentsivõime vähenemisega, mis on mitme aasta jooksul süvenenud ja tuleneb peamiselt sellest, et palkade kasv on pikemat aega ületanud tootlikkuse kasvu, põhjustades jooksevkonto positsiooni järsu halvenemise aastatel 2008–2012. Analüüs tõi esile ka märkimisväärseid keskmisi ja pikaajalisi riske juba niigi pingelise riikliku rahanduse jätkusuutlikkuse alal.

               (3)14. aprillil 2016 esitas Soome oma 2016. aasta riikliku reformikava ja 2016. aasta stabiilsusprogrammi. Et võtta arvesse kõnealuste programmide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (4)Asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi on võetud arvesse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 2014.–2020. aasta programmide koostamisel. Nagu on nähtud ette määruse (EL) nr 1303/2013 artikliga 23, võib komisjon juhul, kui on vaja toetada asjaomaste nõukogu soovituste täitmist, nõuda, et liikmesriik vaataks läbi oma partnerluslepingu ja asjaomased programmid ning teeks nende muutmise ettepanekud. Komisjon esitas täiendavad üksikasjad kõnealuse sätte kasutamise kohta suunistes selle kohta, kuidas rakendada meetmeid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhususe sidumiseks usaldusväärse majandusjuhtimisega
                  10
               .

               (5)2016. aasta stabiilsusprogramm osutab, et pagulaste erakorralisel sissevoolul on märkimisväärne mõju eelarvele, ning programmis esitatakse piisavad tõendid täiendavate eelarvekulude ulatuse ja olemuse kohta. Komisjoni arvamuse kohaselt ulatus abikõlblike täiendavate kulude summa 2015. aastal 0,05 %-ni SKPst ning praeguse prognoosi kohaselt ulatub see 2016. aastal 0,2 %-ni SKPst. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõike 1 ja artikli 6 lõike 3 sätted võimaldaksid põhimõtteliselt arvestada selle lisakuluga, sest pagulaste sissevool on ebatavaline sündmus, selle mõju Soome riigi rahandusele on märkimisväärne ning keskpika perioodi eesmärgist ajutise kõrvalekaldumise lubamine ei seaks ohtu riigi rahanduse jätkusuutlikkust. Seepärast on nõutavat kohandust keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas 2015. aastaks vähendatud, et neid kulusid arvesse võtta. Lõplik hinnang 2016. aasta kohta, sealhulgas abikõlblike summade kohta, koostatakse 2017. aasta kevadel, lähtudes Soome ametiasutuste esitatud vaatlusandmetest.

               (6)Soome suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa. 18. mail 2016 esitas komisjon ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 alusel aruande, kuna Soome valitsemissektori võlg ületas 2015. aastal kontrollväärtuse 60 % SKPst. Analüüsi põhjal järeldati, et võlakriteerium tuleks lugeda täidetuks. 2016. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt on valitsusel kavas 2016. aastal parandada valitsemissektori nominaalset eelarvepositsiooni –2,5 %-ni SKPst ja jõuda 2020. aastaks –1,3 %-ni SKPst. Valitsusel on kavas saavutada keskpika perioodi eelarve-eesmärk – struktuurne eelarvepuudujääk 0,5 % SKPst – aastaks 2019. Stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse jõudma 2019. aastal tipptasemele 67,4 % ja langema 2020. aastal 67,2 % tasemele. Neid eelarveprognoose toetav makromajanduslik stsenaarium on usutav. Meetmeid, mida on vaja, et saavutada 2019. aastaks keskpika perioodi eelarve-eesmärk, ei ole piisavalt täpselt kirjeldatud. Komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi kohaselt valitseb oht kalduda soovitatud kohandusest 2016. aastal mõnevõrra kõrvale. 2016. aasta kohta tehtud järeldus ei muutuks ka juhul, kui hinnangus ei võetaks arvesse pagulaste erakorralise sissevoolu mõju eelarvele. Kui poliitikat ei muudeta, on 2017. aastal oht kalduda soovitatud kohandusest märkimisväärselt kõrvale. Võla suhe SKPsse jätkab prognoosi kohaselt kasvu, jõudes 2017. aastal 66,9 %-ni. Stabiilsusprogrammile antud hinnangu põhjal ja komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi arvesse võttes on nõukogu seisukohal, et on olemas risk, et Soome ei täida stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid. Seepärast tuleb tal nõuete täitmiseks võtta 2016. ja 2017. aastal täiendavaid meetmeid.

               (7)Rahvastiku vananemise ja tööjõu vähenemise tõttu kasvavad kulutused pensionidele, tervishoiule ja pikaajalisele hooldusele 2013. aasta 23,1 %-lt SKPst 2030. aastaks 26,9 %-le SKPst
                  11
               . Jaanuaris 2016 viidi Soomes ellu pensionireform, mille kohaselt on alates 2017. aastast pensionid seotud oodatava elueaga. Valdade osutatavad sotsiaal- ja tervishoiuteenused moodustavad 10 % SKPst. Kui süsteemi ei reformita, kasvavad need kulutused prognoosi kohaselt nominaalväärtuses 2,4 % aastas ja nende osakaal SKPs suureneb. Kokkuleppele on jõutud kaugeleulatuva haldusreformi põhijoontes ning tervishoiu- ja sotsiaalteenuste ümberstruktureerimises. Üks reformi põhieesmärke on vähendada kulude parema ohjeldamise kaudu pikas perspektiivis mahajäämust jätkusuutlikkuses 3 miljardi euro võrra. See saavutatakse teenuste lõimimise, suuremate teenusekorraldajate ja digiteerimise kaudu. Kõik üksikasjad tuleb veel välja töötada ja välja tuleb töötada ka muutuste juhtimise kava, enne kui reformi saab kavakohaselt 2019. aastal rakendama hakata. Valitsus on teatanud, et reformi rakendamise meetmed tehakse teatavaks 2016. aasta lõpus. Reformi ulatus ja lühikesed tähtajad tähendavad, et rakendamine ei saa olema lihtne. Seepärast on seadusandlike ettepanekute õigeaegne vastuvõtmine oluline.

               (8)Et taastada Soome konkurentsivõime, tuleb tööturu toimimist mitmel viisil parandada. 2013. aasta lõpus tsentraalselt sõlmitud palgakokkuleppest saadik on palkade tõus olnud koondandmete tasandil mõõdukas. Kokkuleppe alusel aeglustus kollektiivlepingutega määratud palkade aastakasv 2013. aasta viimase kvartali 1,3 %-lt 2015. aasta IV kvartaliks 0,5 %-le. Juunis 2015 otsustasid sotsiaalpartnerid pikendada kokkulepet 2016. aastaks. Tööviljakuse kasv ei ole siiski veel taastunud ja seetõttu prognoositakse nominaalse tööjõu ühikukulu suurenemist, kuigi aeglasemalt. Kulude konkurentsivõime taastamiseks on peetud läbirääkimisi. 29. veebruaril 2016 jõudsid sotsiaalpartnerid kokkuleppele konkurentsivõime paktis. Enne kui kokkulepet saab hakata rakendama, tuleb selle põhjal sõlmida sektoripõhised kokkulepped. Konkurentsivõime pakti täiendatakse sotsiaalpartnerite vahel kokku lepitavate meetmetega, mis peavad tagama tööturu suurema paindlikkuse ja kehtestama uue palgakasvu mudeli, kus teiste sektorite palgad seotakse väliskonkurentsi tingimustes tegutsevate sektorite omadega. On oluline rakendada tööturumeetmeid nii, et täielikult austatakse sotsiaalpartnerite rolli.

               (9)Kuna tööealine elanikkond on vähenemas, on tähtis suurendada tööjõus osalemise määra. See nõuab järjepidevaid jõupingutusi, et lõimida tööturule eakamad töötajad, noored, pikaajalised töötud ja madala kvalifikatsiooniga töötajad. Tööhõive määr on vähenenud rohkem kui kahe protsendipunkti võrra: kriisieelne haripunkt 2008. aastal oli 70,6 %, kuid 2015. aasta määr oli 68,5 %, samal ajal kui töötus on suurenenud 6,4 %-lt 9,4 %-le. Eakate tööhõive määr on järk-järgult paranenud, kuid endiselt on olemas mõned varajase tööturult lahkumise võimalused, mis seisnevad eakatele töötajatele töötushüvitiste maksmise pikendamises kuni pensionile minekuni. Kui neid ei piirata, võib see seada ohtu 2016. aastal jõustunud pensionireformi positiivse mõju. Pensionireformi mõju hinnatakse 2019. aastal. Pikaajaline töötus kasvas ajavahemikul 2008–2014 tuntavalt: 1,2 %-lt 1,9 %-le kogu tööjõust, vaatamata sellele, et paljud pikaajalised töötud väljuvad lõpuks tööjõu hulgast. Noorte tööpuudus kasvas 2015. aastaks 22,4 %-ni. Tööturu halb toimimine mõjutab kõige enam madala kvalifikatsiooniga töötajaid. Aktiivsete tööturumeetmete eelarve kärpimine ajal, mil nõudlus selliste meetmete järele kasvab, võib kahjustada eespool nimetatud ühiskonnagruppide võimalusi tööle naasta. Aktiivsuse suurendamise asemel võib keerukas toetuste süsteem oma mitmesuguste hüvitistega tuua kaasa ulatusliku tööturult eemale jäämise ja madala palga lõksu. Arvestades aktiivsete tööturumeetmete eelarve kärpimist, on eriti oluline kaotada niisugused lõksud ja luua positiivsed stiimulid töö vastuvõtmiseks, näiteks parandada võimalusi ühendada töötamine ja toetuste saamine. 2015. aastal Soome saabunud suhteliselt suur arv sisserändajaid ja pagulasi võib aidata leevendada rahvastiku vananemise tagajärgi, aga ainult juhul, kui nad lõimitaks edukalt tööturule ja haridussüsteemi. Tööturul on probleeme oskuste ja vajaduste kokkusobitamisega, mis on osaliselt tingitud majanduse struktuuri muutustest, sest uusi töökohti luuakse teistes piirkondades ja tööstusharudes kui need, kus töökohad kaovad. Vaja on meetmeid, mis suurendavad taskukohaste eluasemete hulka Helsingi piirkonnas, ja tulemuslikku poliitikat, mis aitab inimestel ajakohastada oma oskusi ja leida tööd.

               (10)Ettevõtluskeskkond on Soomes sama hea või parem kui teistes arenenud majandusega riikides. Konkurentsi puudumine, eelkõige siseturule suunatud teenuste valdkonnas, nagu jaemüük ja transporditeenused, mõjutab Soome majanduse üldist konkurentsivõimet. Ettevõtjad on mõnele turule sisenemise ja kasvu takistustena nimetanud liigseid regulatiivseid nõudeid. Need liigsed nõuded tuleb kõrvaldada, et edendada ettevõtlust ja investeeringuid. Jaemüügisektoris kehtestatakse planeerimisreformiga paindlikumad nõuded kaupluste suurusele ja asukohale. Avatud sektoris jätkub ümberstruktureerimine ja sektorile tuleks kasuks uute ning eelkõige suure lisandväärtusega turgude, toodete ja teenuste arendamine. Struktuurimuutusi võib hõlbustada poliitika, mis soodustab ettevõtete laienemist, rahvusvahelistumist ja innovatsiooni. Õigusaktide muudatused võeti vastu 2015. aasta sügisel, kuid enamikku neist hakatakse rakendama alles aastatel 2016–2018. Valitsus on teatanud, et konkurentsi suurendamiseks turul tehakse täiendavaid struktuurireforme.

               (11)Komisjon on Euroopa poolaasta raames Soome majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud tulemused 2016. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Soomele esitatud soovituste alusel võetud meetmeid. Arvesse on võetud nende asjakohasust Soome eelarve- ja sotsiaal-majanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast ning vastavust ELi õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda tulevastesse riiklikesse otsustesse ELi tasandi panus ja tugevdada nii ELi üldist majandusjuhtimist. Euroopa poolaasta raames koostatud soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1–3.

               (12)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus
                  12
                selle kohta kajastub eelkõige soovituses 1.

               (13)Nõukogu on komisjoni põhjalikust analüüsist ja kõnealusest hindamisest lähtudes riikliku reformikava ja stabiilsusprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel antud nõukogu soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 2 ja 3,

               SOOVITAB Soomel võtta 2016. ja 2017. aastal järgmisi meetmeid:

               1.Saavutada 2016. aastal eelarve kohandamine keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas mahus vähemalt 0,5 % SKPst ja 2017. aastal 0,6 % SKPst. Kasutada juhuslikke tulusid, et kiirendada valitsemissektori võla vähendamist. Tagada haldusreformi õigeaegne vastuvõtmine ja rakendamine, et saavutada sotsiaal- ja tervishoiuteenuste parem kulutõhusus.

               2.Austades sotsiaalpartnerite rolli, tagada, et palgakujundussüsteem soodustaks kohalikke palgaläbirääkimisi, kõrvaldaks jäikuse ning aitaks nõnda kaasa konkurentsivõime suurendamisele ja toetaks eksporditööstuse kesksemat rolli. Suurendada töö vastuvõtmise stiimuleid ja tagada sihipärased ja piisavad aktiivsed tööturumeetmed, sealhulgas sisserändaja taustaga inimeste jaoks. Võtta meetmeid tööjõu piirkondliku tasakaalustamatuse ning oskuste ja vajaduste kokkusobimatuse vähendamiseks.

               3.Jätkata jõupingutusi, et suurendada konkurentsi teenuste sektoris, sealhulgas jaemüügisektoris. Edendada ettevõtlust ja investeeringuid, sealhulgas vähendada regulatiivset ja halduskoormust ning soodustada suure lisandväärtusega tootmise kasvu.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)
                  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

                     (3)
                  COM(2016) 346 (final).

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 ja P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 (final).

                     (6)
                  COM(2015) 691 (final).

                     (7)
                  COM(2015) 692 (final).

                     (8)
                  SWD(2016) 94 (final)

                     (9)
                  COM(2016) 95 (final).

                     (10)
                  COM(2014) 494 (final).

                     (11)
                  „The 2015 Ageing Report: Economic and budgetary projections for the 28 EU Member States (2013–2060)“, European Economy 3, Brüssel, mai 2015.

                     (12)
                  Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.


                         EUROOPA
                         KOMISJON
                                                Brüssel, 13.5.2015
                                                COM(2015) 275 final
                                      Soovitus:
                               NÕUKOGU SOOVITUS,
             milles käsitletakse Soome 2015. aasta riiklikku reformikava
   ja esitatakse nõukogu arvamus Soome 2015. aasta stabiilsusprogrammi kohta
ET                                                                           ET
 ---pagebreak---                                                Soovitus:
                                          NÕUKOGU SOOVITUS,
                     milles käsitletakse Soome 2015. aasta riiklikku reformikava
          ja esitatakse nõukogu arvamus Soome 2015. aasta stabiilsusprogrammi kohta
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148
   lõiget 4,
   võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi
   järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,1 eriti
   selle artikli 5 lõiget 2,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr
   1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta,2 eriti
   selle artikli 6 lõiget 1,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust3,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone4,
   võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,
   võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,
   võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,
   võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,
   võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust
   ning arvestades järgmist:
   (1)       Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus
             tööhõive ja majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb
             majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel. Strateegia keskendub esmatähtsatele
             valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja
             konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.
   (2)       13. juulil 2010 võttis nõukogu komisjoni ettepanekute põhjal vastu soovituse
             liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–
             2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta.
             Neid kahte dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks ning liikmesriikidel paluti
             neid oma majandus- ja tööhõivepoliitikas arvesse võtta.
   1
            EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.
   2
            ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.
   3
            COM(2015) 275.
   4
            P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.
ET                                                 2                                                ET
 ---pagebreak---    (3)  Nõukogu võttis 8. juulil 2014 vastu soovituse Soome 2014. aasta riikliku
        reformikava kohta ja esitas arvamuse Soome 2014. aasta ajakohastatud
        stabiilsusprogrammi kohta. Kooskõlas määrusega (EL) nr 473/20135 esitas komisjon
        28. novembril 2014 arvamuse Soome 2015. aasta eelarvekava kohta6.
   (4)  28. novembril 2014 võttis komisjon vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi,7 mis
        tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2015) algust. Samal
        päeval võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi
        aruande,8 milles nimetati Soomet liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult
        analüüsida.
   (5)  18. detsembril 2014 kiitis Euroopa Ülemkogu heaks prioriteedid investeeringute
        suurendamise, struktuurireformide kiirendamise ning vastutustundliku ja
        majanduskasvu soodustava eelarve konsolideerimise tagamiseks.
   (6)  26. veebruaril 2015 avaldas komisjon Soome 2015. aasta riigiaruande9.
        Riigiaruandes hinnati Soome edusamme 8. juulil 2014 vastu võetud riigipõhiste
        soovituste täitmisel. Riigiaruanne hõlmab ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011
        artiklile 5 tehtud põhjaliku analüüsi tulemusi. Komisjon järeldab oma analüüsi
        põhjal, et Soomes esineb makromajanduslik tasakaalustamatus, millega seoses tuleb
        võtta poliitikameetmeid ja mida tuleb jälgida. Eelkõige tuleks tähelepanu pöörata
        riskidele, mis on seotud kehvade eksporditulemustega tööstuse restruktureerimise
        kontekstis. Kuigi ekspordi turuosa ja elektroonikatööstuse kahanemine on suures
        osas peatunud, on investeeringuid endiselt vähe ja kasvupotentsiaal on vähenenud.
        Erasektori võlatase on stabiliseerunud ega paista andvat otsest põhjust
        muretsemiseks, kuid selle suhteliselt kõrget taset tuleb siiski tähelepanelikult jälgida.
   (7)  Soome esitas 2. aprillil 2015 nii oma 2015. aasta riikliku reformikava kui ka 2015.
        aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide
        omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.
   (8)  Pärast seda, kui nõukogu võttis [XX] ELi toimimise lepingu artikli 125 lõike 6
        kohaselt vastu otsuse, kohaldatakse Soome suhtes praegu stabiilsuse ja kasvu pakti
        [paranduslikku] osa. Eeldusel, et poliitikat ei muudeta, prognoositakse aastaid 2014–
        2019 hõlmavas 2015. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori nominaalne
        eelarvepuudujääk, mis 2014. aastal suurenes 3,2 %ni SKPst ja ületas seega
        kontrollväärtust 3 % SKPst, suureneb 2015. aastal veelgi ja jõuab 3,4 %ni SKPst,
        misjärel see langeb 2017. aastal 3,1 %ni ja 2019. aastal 2,5 %ni SKPst. 2015. aasta
        stabiilsusprogrammi kohaselt suureneb programmiperioodi jooksul eeldatavasti
        valitsemissektori võla suhe SKPsse, jõudes 2019. aastaks 67,8 %-ni. Keskpika
        perioodi eelarve-eesmärki, milleks on struktuurne eelarvepuudujääk 0,5 % SKPst, ei
        saavutata programmiperioodi lõpuks. Eelarveprognooside aluseks olev
        makromajanduslik stsenaarium on usutav. Komisjoni 2015. aasta kevadprognoosi
        põhjal eeldatakse, et Soome valitsemissektori eelarve puudujääk ulatub 2015. aastal
        3,3 %-ni SKPst ja 2016. aastal 3,2 %-ni, ning samas prognoositakse, et
        valitsemissektori võla suhe SKPsse suureneb 2016. aastaks 64,4 %-ni SKPst. ELi
        toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt avaldas komisjon 13. mail 2015
        ettekande, milles järeldati, et puudujäägi- ja võlakriteeriumeid ei loetud täidetuks.
   5
       ELT L 140, 27.5.2013, lk 11.
   6
       C(2014) 8815 (final).
   7
       COM(2014) 902.
   8
       COM(2014) 904.
   9
       SWD(2015) 45 (final), 26.2.2015.
ET                                            3                                                   ET
 ---pagebreak---         Stabiilsusprogrammiga ei tagata ülemäärase eelarvepuudujäägi õigeaegset ja püsivat
        korrigeerimist 201X. aastaks. Seetõttu on vaja võtta täiendavaid meetmeid. Nõukogu
        on stabiilsusprogrammile antud hinnangu põhjal ja komisjoni 2015. aasta
        kevadprognoosi arvesse võttes seisukohal, et on oht, et Soome ei täida stabiilsuse ja
        kasvu pakti nõudeid. Kuigi Soome on teinud mõningaid edusamme haldusreformide
        rakendamise vallas, saaks veelgi parandada Soome avaliku sektori tõhusust, eelkõige
        valdkondades, mis tulevikus seisavad vananemise tõttu silmitsi kulusurvega.
        Sotsiaalpartnerid jõudsid 2014. aasta sügisel kokkuleppele pensionireformi sisus,
        kuid see ei ole veel vastu võetud. Eelarve jätkusuutlikkuse mahajäämust ja
        seadusjärgse pensioniea kavandatud tõstmist silmas pidades on otsustava tähtsusega
        suurendada eakate töötajate osalemist tööturul. Tööturult lahkutakse ennetähtaegselt
        peamiselt puude tõttu või seoses eakatele töötajatele suunatud laiendatud
        töötushüvitistega. Sotsiaal- ja tervishoiuteenuste reformi käsitlev valitsuse eelnõu
        esitati parlamendile 2014. aasta detsembris, kuid enne 2015. aasta aprilli
        parlamendivalimisi ei suudetud leida lahendust ühinenud omavalitsuste haldusmudeli
        ja põhiseadusega tagatud üksikute omavalitsuste autonoomia tasakaalustamiseks ning
        eelnõu aegus. Soome omavalitsused on suhteliselt väikesed, kuid muude Euroopa
        riikide omavalitsustega võrreldes on neil täita üsna mahukad ülesanded.
        Omavalitsusstruktuuride reform edeneb mõningase viivitusega ning omavalitsused
        teostavad uuringuid ühinemise eeliste kohta. 2015. aasta riikliku reformikava
        kohaselt võidakse uus seadusandlik ettepanek esitada parlamendile 2016. aasta
        lõpupoole.
   (9)  Tööealise elanikkonna vananemist ja vähenemist arvestades on oluline, et tööturul
        saaks kasutada kogu potentsiaalset tööjõudu. Soome on selles vallas mõningaid
        edusamme teinud ning võtnud mitmeid meetmeid, sealhulgas parandanud eelkõige
        eakatele suunatud palgatoetuste ja riikliku tööturuasutuse korraldust. Töötuse määr
        oli 2014. aastal 8,7 % ning see on suurenemas, eelkõige noorte ja eakate töötajate
        hulgas. 2013. aasta mõõdukas palgakokkulepe toetab kulude ja ekspordi
        konkurentsivõime taastamist tööjõu ühikukulude tagasihoidlikuma kasvu kaudu.
   (10) Soome on suurendanud mõningal määral oma suutlikkust pakkuda uuenduslikke
        tooteid. Valitsus rakendab teadusasutuste ja teadustegevuse rahastamise ulatuslikku
        reformi. Puhast tehnoloogiat, biotehnoloogiat ja digiteerimist käsitlevad
        poliitikaprogrammid on paljutõotavad, kuid suhteliselt väikesemahulised. Kuigi
        teadus- ja arendustegevusse tehtavate investeeringute poolest on Soome ELis
        esirinnas, on jätkuvalt probleeme nende teisendamisega edukateks eksporditoodeteks
        ja -teenusteks. Valitsus on püüdnud lihtsustada ja tõhustada ettevõtjate
        toetussüsteeme, suurendada idufirmade rahastamist ning edendada nende
        rahvusvahelistumist. Sellest hoolimata on Soomes investeeringute tase jätkuvalt
        madal, ekspordiraskused püsivad ning tööhõivemäär on langenud. Lisaks on tarvis
        jätkata konkurentsi suurendamist toote- ja teenusteturgudel, eelkõige
        jaemüügisektoris, mis on endiselt väga kontsentreerunud.
   (11) Komisjon on Euroopa poolaasta raames Soome majanduspoliitikat põhjalikult
        analüüsinud ja avaldanud tulemused 2015. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka
        stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Soomele
        esitatud soovituste järelmeetmeid. Komisjon on hindamisel on arvesse võtnud
        kõnealuste dokumentide asjakohasust Soome eelarve- ja sotsiaal-majanduspoliitika
        jätkusuutlikkuse seisukohast, aga Euroopa Liidu üldise majandusjuhtimise
        tugevdamise vajadust silmas pidades ka nende vastavust ELi õigusnormidele ja
ET                                            4                                               ET
 ---pagebreak---             suunistele, lisades ELi tasandi panuse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Euroopa
            poolaasta raames koostatud soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1–4.
   (12)     Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu Soome stabiilsusprogrammi läbi
            vaadanud ja tema arvamus10 selle kohta kajastub eelkõige soovituses 1.
   (13)     Komisjoni põhjalikust analüüsist ja kõnealusest hindamisest lähtudes on nõukogu
            riikliku reformikava ja stabiilsusprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL)
            nr 1176/2011 artikli 6 alusel antud nõukogu soovitused kajastuvad allpool esitatud
            soovitustes 2 ja 3.
   (14)     Komisjon on Euroopa poolaasta raames analüüsinud ka kogu euroala
            majanduspoliitikat. Sellele analüüsile tuginedes on nõukogu esitanud konkreetsed
            soovitused liikmesriikidele, kelle vääringuks on euro. Soome peaks tagama ka nende
            soovituste täieliku ja õigeaegse rakendamise,
   SOOVITAB Soomel võtta 2015. ja 2016. aastal järgmisi meetmeid:
   1.       Tagada, et ülemäärane eelarvepuudujääk vähendatakse [XX] õigeaegselt ja püsivalt
            alla 3 % SKPst vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 kohastele
            kohustustele. Jätkata jõupingutusi, et vähendada eelarve jätkusuutlikkuse
            mahajäämust ja tugevdada majanduskasvu tingimusi.
   2.       Võtta vastu kokkulepitud pensionireform ja kõrvaldada järk-järgult ennetähtaegselt
            pensionile jäämise võimalused. Tagada omavalitsusstruktuuri ning sotsiaal- ja
            tervishoiuteenuste haldusreformide tulemuslik kavandamine ja rakendamine, et
            suurendada avalike teenuste osutamise tõhusust ja kulutasuvust, tagades samas nende
            kvaliteedi.
   3.       Jätkata jõupingutusi noorte, eakate töötajate ja pikaajaliste töötute tööalase
            konkurentsivõime parandamiseks, keskendudes eelkõige tööks vajalike oskuste
            arendamisele. Tagada sotsiaalpartneritega konsulteerimise teel ja kooskõlas riiklike
            tavadega, et palgad muutuvad koos tootlikkusega.
   4.       Võtta meetmeid jaemüügisektori avamiseks tõhusale konkurentsile.
   Brüssel,
                                                  Nõukogu nimel
                                                  eesistuja
   10
          Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.
ET                                                   5                                             ET


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,13.5.2015
            COM(2015) 252 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Belgia 2015. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Belgia 2015. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Belgia 2015. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Belgia 2015. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 5 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta,
                  2
                eriti selle artikli 6 lõiget 1,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust
                  3
               ,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone
                  4
               ,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus tööhõive ja majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel. Strateegia keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

               (2)13. juulil 2010 võttis nõukogu komisjoni ettepanekute põhjal vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta. Neid kahte dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks ning liikmesriikidel paluti neid oma majandus- ja tööhõivepoliitikas arvesse võtta.

               (3)Nõukogu võttis 8. juulil 2014 vastu soovituse Belgia 2014. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Belgia 2014. aasta ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta. Kooskõlas määrusega (EL) nr 473/2013
                  5
                esitas komisjon 28. novembril 2014 arvamuse Belgia 2015. aasta eelarvekava kohta
                  6
               .

               (4)28. novembril 2014 võttis komisjon vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi,
                  7
                mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2015) algust. Samal päeval võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande,
                  8
                milles nimetati Belgiat liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

               (5)18. detsembril 2014 kiitis Euroopa Ülemkogu heaks prioriteedid investeeringute suurendamise, struktuurireformide kiirendamise ning vastutustundliku ja kasvu soodustava eelarve konsolideerimise tagamiseks.

               (6)Komisjon avaldas 26. veebruaril 2015 Belgia 2015. aasta riigiaruande
                  9
               . Riigiaruandes hinnati Belgia edusamme 8. juulil 2014 vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel. Riigiaruanne hõlmab ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjaliku analüüsi tulemusi. Komisjon järeldab oma analüüsi põhjal, et Belgial esineb makromajanduslik tasakaalustamatus, millega seoses tuleb võtta poliitikameetmeid ja mida tuleb jälgida. Eriti tuleb pöörata tähelepanu muutustele kaupade välises konkurentsivõimes, sest olukorra edasine halvenemine ohustaks makromajanduslikku stabiilsust. Täiendavad meetmed kuluparameetrite lähenemise kindlustamiseks aeglustaksid tööhõive vähenemist avatud sektorites ning käegakatsutavale edule seniste kuluerinevuste vähendamisel saaks kaasa aidata maksubaasi nihutamine tööjõukuludelt mujale. Valitsemissektori võlg on suur, kuid sellega seotud makromajanduslikke riske leevendab mitu tegurit.

               (7)Belgia esitas 30. aprillil 2015 nii oma 2015. aasta riikliku reformikava kui ka 2015. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (8)Belgia suhtes kohaldatakse stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning võlareegliga seotud üleminekukorda aastatel 2014–2016. Komisjon esitas 27. veebruaril 2015 vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikele 3
                  10
                ettekande, kuna võis eeldada, et Belgia edusammud võlareeglist kinnipidamiseks aastatel 2014–2015 ei ole piisavad ja eelarvepuudujäägi kontrollväärtusest 3 % SKPst 2014. aastal kinni ei peetud. Analüüsis jõuti järeldusele, et võlakriteerium tuleks lugeda sel hetkel täidetuks ning et eelarvepuudujäägi kontrollväärtuse ületamist tuleks pidada väikseks, ajutiseks ja erakorraliseks (metoodiliste muudatuste tõttu statistikas). See analüüs on suures osas endiselt asjakohane. 2015. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt kavatseb valitsus parandada järk-järgult struktuurset eelarvepositsiooni, et saavutada 2018. aastaks struktuurselt tasakaalustatud eelarvepositsioon. Ometi viitab ümberarvutatud struktuurne eelarvepositsioon
                  11
                2018. aastal struktuursele puudujäägile 0,3 % SKPst. Valitsus ei plaani saavutada programmiperioodil keskpika perioodi eelarve-eesmärki, milleks on struktuurne ülejääk 0,75 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse saavutab eeldatavasti 2015. aastal haripunkti 106,9 %ga ja väheneb seejärel järk-järgult 102 %ni 2018. aastal. Eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on usutav. Alates 2016. aastast kavandatud eelarvepuudujäägi saavutamiseks võetavaid meetmeid ei ole piisavalt täpsustatud. Komisjoni 2015. aasta kevadprognoosi põhjal saavutatakse netokulude kasvu eesmärk 2015. aastal. Ometi on aastatel 2014–2015 oht mõningaseks kõrvalekaldumiseks peamiselt 2014. aasta kõrvalekalde tõttu. Kui poliitikat ei muudeta, on ka oht, et aastatel 2015–2016 kaldutakse oluliselt kõrvale keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks nõutud kohandamiskavast. Seepärast on mõlemal aastal vaja rakendada lisameetmeid. Nõukogu on stabiilsusprogrammile antud hinnangu põhjal ja komisjoni 2015. aasta kevadprognoosi arvesse võttes seisukohal, et on oht, et Belgia ei täida stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid.

               (9)Föderaalvalitsus on leppinud kokku põhjalikus pensionireformis, mille eesmärk on vähendada lõhet tegeliku ja seadusjärgse pensioniea vahel viimase tõstmise teel. Ennetähtaegselt pensionile jäämise iga tõstetakse pärast 2016. aastat nii, et 2019. aastaks on see 63 ja eeldab vähemalt 42 aasta pikkust tööstaaži. Pikemas perspektiivis on kavas tõsta seadusjärgset pensioniiga 2025. aastal 65 aastalt 66 aastale ja 2030. aastal 67 aastale. Järk-järgult võetakse kasutusele punktisüsteemil põhinev pensionisüsteem koos kohandamismehhanismiga, et võtta arvesse demograafilisi või majanduslikke arenguid, nagu kõrgem oodatav eluiga või muutused majandusliku sõltuvuse määras. Edukas konsolideerimisstrateegia, millega vähendatakse vananeva elanikkonna mõju eelarvele ja säilitatakse riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus, sõltub kõnealuse pensionireformi kiirest rakendamisest. Arvestades, et eakamate töötajate tööhõive toetamiseks on endiselt vähe stiimuleid, peaks pensionireformidega kaasnema tööhõivet toetavad meetmed ja aktiivset vananemist soodustavad tööturu reformid.

               (10)Belgia maksusüsteemi iseloomustab kõrge üldine maksukoormus, suhteliselt kõrged maksumäärad ja kitsas baas. Tööjõu maksukoormus on suur. Selle tulemuseks on suured tööjõukulud, mis pärsivad uute töökohtade loomist, ja suur maksukiil, mis aitab kaasa töötuslõksude tekkimisele. Pealegi on osaliselt selleks, et leevendada kõrgeid maksumäärasid, maksubaasides üldjuhul ette nähtud mitmed spetsiifilised vabastused, mahaarvamised, vähendatud maksumäärad ja maksukulud, mis vähendavad tõhusust ning loovad moonutusi ja võimalikke lünki. Teatavad maksusüsteemi erijooned on keskkonda kahjustavad. Võttes arvesse neid puudusi, on Belgial korduvalt soovitatud maksusüsteemi lihtsustada ja ümber korraldada, et tasakaalustada maksukoormust, kaotada maksudega seotud lüngad ning vähendada teinekord kahjulikke eristusi, mis on maksuerisustega loodud. Seni on üksnes aeglaselt liigutud sellise põhjaliku maksureformi läbiviimise suunas, mille tulemusena suunataks eelkõige maksukoormus tööjõumaksudelt ümber valdkondadesse, mis majanduskasvu vähem pärsivad. Maksubaasi laiendamine hõlmab keskkonna- ja tarbimismakse ja teatavat liiki finantstulu. Kombineerides omavahel maksustamise ümbersuunamise tööjõukuludelt mujale ja maksubaasi laiendamise (vaadates läbi kehtivad maksusätted, toetused, vabastused ja mahaarvamised), saaks parandada maksusüsteemi üldist tasakaalu ja õiglust, toetada tööhõivet, konkurentsivõimet ning sotsiaalseid ja keskkonnaeesmärke ning võidelda maksudest kõrvalehoidumise ja agressiivse maksuplaneerimise vastu.

               (11)Belgia tööturgu iseloomustavate struktuuriliste probleemide alged peituvad endiselt tööjõu pidevas alarakendamises ning üldise tööhõive ja aktiivsuse madalates määrades. Puudused on peamiselt seotud sellega, et palgad ja tootlikkus on omavahel nõrgalt seotud, ning rahaliste stiimulitega, mis motiveerivad mitte töötama. Belgias on puudus ka kõrge kvalifikatsiooniga töötajatest ja oskused ei vasta tööturu vajadustele. Erinevad valitsuse kokkulepped viitavad vajadusele luua tugevamaid sidemeid hariduse, koolituse ja tööturu osapoolte vahel, et parandada keeleõpet, kutseharidust ja koolitust ning töötada õpilaste ja töötute jaoks välja alternatiivsed koolitused. Ometi on edasiminek olnud aeglane. Nende struktuursete tegurite mõju on iseäranis suur teatavatele rühmadele tööturul, nagu noored ja eakad töötud ning rändetaustaga inimesed.

               (12)Belgia nõrgestatud väline konkurentsivõime tekitab endiselt Belgia majanduse jaoks makromajanduslikke riske. Majandust iseloomustab suurte tööjõukulude probleem. Need on keskmiselt kasvanud kiiremini kui naaberriikides. Palkade kasv on vaja paremini siduda tootlikkusega ja palgakujundus muuta paindlikumaks, et suurendada majanduse kohandamise võimalusi. On võetud teatavaid sihtmeetmeid, et vähendada konkreetsete rühmade tööjõukulusid ja tasandada madalaima palgaga töötajate bruto- ja netopalga vahelist lõhet. Kuid selleks, et kaotada lõhe täielikult, on vaja täiendavaid meetmeid, mis sõltuvad palgakujundamise süsteemi reformidest. Kuluhalvemus toob kaasa töökohtade kaotuse ja lõpptulemusena korrektsiooni, kui midagi ette ei võeta. Teised olulised kulutegurid äriühingute jaoks on energiakulud ning rangelt reguleeritud ja konkurentsi eest kaitstud äriteenuste maksumus. Samuti on veel märkimisväärselt arenguruumi, et parandada välise konkurentsivõime seda osa, mis ei ole seotud kuludega. Selleks et säilitada ja parandada heaolu, tuleb panna suuremat rõhku tootlikkuse kasvule. See eeldab pidevat pürgimist väärtusahelas kõrgemal asuvate toodete ja nendega seotud teenuste poole, parandades innovatsioonitulemusi ja väärtustades teadusuuringuid. Haldustakistusi tuleks vähendada ning ettevõtluse edendamiseks ja ettevõtluse dünaamika tagamiseks tuleks võtta meetmeid. Väga väike uute firmade osakaal viitab sellele, et ettevõtluskeskkond ei soosi uusi tegevusi ega laienemist. Probleemne on ka konkurentsi suurendamine jaekaubanduses ja kutseteenustes. Riigi üldist tootlikkust tugevdaks ka puuduste kõrvaldamine avaliku sektori taristus ning kapitalibaasi kvaliteedi ja piisavuse parandamine täiendavate investeeringute kaudu, eelkõige maantee- ja raudteetaristu valdkonnas.

               (13)Komisjon on Euroopa poolaasta raames Belgia majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud tulemused Belgia 2015. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava ning eelnevatel aastatel Belgiale esitatud soovituste järelmeetmeid. Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste dokumentide asjakohasust Belgia eelarve- ja sotsiaal-majanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi normidele ja juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada Euroopa Liidu üldist majandusjuhtimist, lisades ELi tasandi panuse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1–4.

               (14)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu Belgia stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus
                  12
                selle kohta kajastub eelkõige soovituses 1.

               (15)Komisjoni põhjalikust analüüsist ja kõnealusest hindamisest lähtudes on nõukogu riikliku reformikava ja stabiilsusprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel antud nõukogu soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1–4.

               (16)Komisjon on Euroopa poolaasta raames analüüsinud ka euroala kui terviku majanduspoliitikat. Sellele analüüsile tuginedes on nõukogu esitanud konkreetsed soovitused liikmesriikidele, kelle vääring on euro. Belgia peaks tagama ka nende soovituste täieliku ja õigeaegse rakendamise,

               SOOVITAB Belgial võtta aastatel 2015–2016 järgmisi meetmeid.

               1.Saavutada eelarve kohandamine vähemalt 0,6 % SKPst keskpika perioodi eesmärgi suunas aastatel 2015 ja 2016. Kasutada valitsemissektori võlataseme asjakohaseks vähendamiseks ootamatuid tulusid. Täiendada pensionireformi, sidudes seadusjärgse pensioniea oodatava elueaga. Leppida kokku teostatavas eelarve-eesmärkide jaotuses kõigi valitsemissektori tasandite vahel.

               2.Võtta vastu laiaulatuslik maksureform, millega laiendatakse maksubaasi, suunatakse maksukoormus tööjõult ümber mujale ja kaotatakse ebatõhusad maksukulud, ning rakendada seda.

               3.Parandada tööturu toimimist, vähendades rahalisi stiimuleid, mis motiveerivad mitte töötama, lihtsustades tööturule juurdepääsu konkreetsetele sihtrühmadele ning tegeledes oskuste nappuse ja vajadustele mittevastavusega.

               4.Taastada konkurentsivõime, tagades sotsiaalpartneritega konsulteerimise teel ja kooskõlas riiklike tavadega, et palgakujundus on kooskõlas tootlikkuse kasvuga.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)
                  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

                     (3)
                  COM (2015) 252.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  ELT L 140, 27.5.2013, lk 11.

                     (6)
                  C(2014) 8800 (final).

                     (7)
                  COM(2014) 902.

                     (8)
                  COM(2014) 904.

                     (9)
                  SWD (2015) 21 (final).

                     (10)
                  COM(2015) 112.

                     (11)
                  Struktuurne eelarvepositsioon, mille komisjon on ümber arvutanud stabiilsusprogrammi teabe alusel ühiselt kokkulepitud metoodika kohaselt.

                     (12)
                  Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,18.5.2016
            COM(2016) 325 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Taani 2016. aasta riiklikku reformikavaja esitatakse nõukogu arvamus Taani 2016. aasta lähenemisprogrammi kohta

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Taani 2016. aasta riiklikku reformikava

                  ja esitatakse nõukogu arvamus Taani 2016. aasta lähenemisprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 9 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust
                  2
               ,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone
                  3
               ,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)26. novembril 2015 võttis komisjon vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi,
                  4
                mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2016) algust. 17.–18. märtsil 2016 kiitis Euroopa Ülemkogu iga-aastases majanduskasvu analüüsis esitatud prioriteedid heaks. 26. novembril 2015 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande,
                  5
                milles Taanit ei nimetatud liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

               (2)26. veebruaril 2016 avaldati 2016. aasta aruanne Taani kohta
                  6
               . Selles hinnati Taani edusamme nõukogu poolt 14. juulil 2015 vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel ja strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide poole liikumisel.

               (3)26. aprillil 2016 esitas Taani oma 2016. aasta riikliku reformikava ja 2016. aasta lähenemisprogrammi. Et võtta arvesse kõnealuste programmide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (4)Asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi käsitleti Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmitöös aastateks 2014–2020. Nagu on nähtud ette määruse (EL) nr 1303/2013 artikliga 23, võib komisjon juhul, kui on vaja toetada asjaomaste nõukogu soovituste täitmist, nõuda, et liikmesriik vaataks läbi oma partnerluslepingu ja asjaomased programmid ning teeks nende muutmise ettepanekud. Komisjon esitas täiendavad üksikasjad kõnealuse sätte kasutamise kohta suunistes selle kohta, kuidas rakendada meetmeid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhususe sidumiseks usaldusväärse majandusjuhtimisega
                  7
               .

               (5)Taani suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa. 2016. aasta lähenemisprogrammi kohaselt kavatseb valitsus valitsemissektori nominaalset eelarvepositsiooni parandada ning jõuda 2020. aastal eelarvetasakaaluni. Keskpika perioodi eelarve-eesmärk – struktuurne eelarvepuudujääk 0,5 % SKPst – saavutatakse prognoosi kohaselt aastal 2016. Lähenemisprogrammi kohaselt jõuab valitsemissektori võla suhe SKPsse 2020. aastaks 35,1 %-ni. Neid eelarveprognoose toetav makromajanduslik stsenaarium on usutav. Komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi kohaselt järgib Taani aastatel 2016 ja 2017 soovitatud eelarvekohandust. Tuginedes lähenemisprogrammi hindamisele ja võttes arvesse komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi, on nõukogu arvamusel, et Taani täidab eeldatavasti stabiilsuse ja kasvu pakti sätted.

               (6)Tööjõu pakkumise tagamine vananeva rahvastiku tingimustes on Taani jätkusuutliku majanduskasvu eeltingimus. Viimaste aastate mitu põhjalikumat tööturu reformi on suunatud eelkõige töötamise stiimulite suurendamisele ja aktiivse tööturupoliitika tõhustamisele. Need reformid võivad aidata saavutada Taani strateegia „Euroopa 2020“ tööhõive eesmärgi ja parandada Taani heaoluriigi mudeli jätkusuutlikkust. Kuid strateegia „Euroopa 2020“ siseriiklikku sotsiaalse kaasatuse eesmärki – vähendada väga madala tööhõivega leibkondades elavate inimeste arvu – pole veel kaugeltki saavutatud. Endiselt on probleemiks tööturule kaasamine ja ebasoodsas olukorras olevate ühiskonnagruppide tööalane konkurentsivõime. See kehtib eelkõige väljastpoolt ELi pärit rändetaustaga inimeste kohta, sealhulgas nende kohta, kes on juba kauem Taanis elanud, ning madala haridustasemega noorte kohta. 2016. aasta kolmepoolsetel läbirääkimistel kokku lepitud töökohale integreerimise meetmed võivad äsja saabunud pagulaste ja sisserändajate jaoks olukorda parandada. Siiski tuleb võtta täiendavaid meetmeid, et muid tõrjutud ühiskonnagruppe edukamalt tööturule kaasata.

               (7)Et säilitada Taanis suhteliselt kõrget heaolu taset, on tarvis tootlikkuse suuremat kasvu. Ent viimase kahe aastakümne jooksul on tootlikkuse kasv olnud loid. Üks tegureid, mis seda põhjustab, on jätkuv konkurentsi puudumine omamaises teenuste sektoris, eeskätt jaemüügi- ja ehitussektoris. Seetõttu peab Taani tegema rohkem jõupingutusi, et suurendada tootlikkust ehitussektoris, kõrvaldades tõkked ja tagades proportsionaalsed loa andmise menetlused seal, kus seda peetakse vajalikuks. Samuti peab ta lõdvendama jaekaubandusettevõtetele kehtivaid piiranguid, eelkõige viies ellu valitsuse kavandatud reformid.

               (8)Investeeringute üldine tase on Taanis olnud madal sestsaadik, kui erainvesteeringud majanduskriisi ajal järsult vähenesid. See on osaliselt tingitud eluasemeinvesteeringute vähesusest pärast kinnisvaramulli lõhkemist ja ettevõtlussektoris leiduvast kasutamata investeerimisvõimsusest. Investeerimise hoogustamine aitaks Taanil tugevdada majanduskasvu ja suurendada tootlikkust. Investeerimistõkkeid on leitud teenuste sektoris ja teadusuuringutes. Jaemüügi- ja ehitussektoris on turuletuleku tõkkeid, mis omakorda mõjutavad konkurentsi ja tootlikkuse kasvu. Tugevdada võiks jõupingutusi ülikoolide teadustulemuste rakendamiseks äriinnovatsioonis.

               (9)Komisjon on Euroopa poolaasta raames analüüsinud põhjalikult Taani majanduspoliitikat ja avaldanud selle tulemused 2016. aasta riigipõhises aruandes. Ta on hinnanud ka lähenemisprogrammi ja riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Taanile esitatud soovituste järelmeetmeid. Hindamisel on arvesse võetud nende asjakohasust Taani eelarve- ja sotsiaal-majanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast ning vastavust ELi õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda tulevastesse riiklikesse otsustesse ELi tasandi panus ja tugevdada nii ELi üldist majandusjuhtimist. Euroopa poolaasta raames koostatud soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1 ja 2.

               (10)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus
                  8
                selle kohta kajastub eelkõige soovituses 1,

               SOOVITAB Taanil võtta 2016.–2017. aastal järgmisi meetmeid:

               1.Täita 2016. aastal keskpika perioodi eelarve-eesmärk ja saavutada 2017. aastal eelarve kohandamine keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas mahus 0,25 % SKPst.

               2.Suurendada tootlikkust ja erasektori investeeringuid, suurendades konkurentsi omamaises teenuste sektoris, eelkõige hõlbustades jaemüügi- ja ehitussektoris turulepääsu. Soodustada koostööd ettevõtete ja ülikoolide vahel.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)
                  COM(2016) 325 (final).

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 ja P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 (final).

                     (5)
                  COM(2015) 691 (final).

                     (6)
                  SWD(2016) 74 (final)

                     (7)
                  COM(2014) 494 (final).

                     (8)
                  Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 2.