Tähtis õiguslik teade

|

52007DC0803(05)

Komisjoni soovitus liikmesriikide ja ühenduse majanduspoliitika üldsuuniste kohta, mis põhinevad EÜ asutamislepingu artiklil 99  /* KOM/2007/0803 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 11.12.2007KOM(2007) 803 lõplikI OSAKOMISJONI TEATIS EUROOPA ÜLEMKOGULEStrateegiline aruanne majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia kohta: uue etapi käivitamine (2008–2010) Peame muutustega sammuPeame muutustega sammuLISSABONI STRATEEGIA TAASKÄIVITAMISEGA 2005. AASTAL NING MAJANDUSKASVULE JA TÖÖKOHTADE LOOMISELE KESKENDUMISEGA ON EUROOPA ASTUNUD SUURE SAMMU EDASI. OLULISELT ON MUUTNUD LIIDU TOIMIMISE VIISID – EDASILIIKUMINE ON SAAVUTATUD TÄNU LIIKMESRIIKIDE JA KOMISJONI PARTNERLUSELE NING NENDE ÜLESANNETE SELGELE KINDLAKSMÄÄRAMISELE.Tulemusi on selgesti näha. Majandus on paremal järjel kui 2005. aastal. Kasvnäitajad on head. Kahe viimase aasta jooksul on loodud peaaegu 6,5 miljonit töökohta ja prognoositakse, et 2009. aastaks luuakse veel 5 miljonit töökohta. Nende arvude taga on miljonid eurooplased, kes on pääsenud töötusega kaasnevast viletsusest ja kelle elu on paranenud.On tõsi, et praegune majanduskasv on osaliselt tsüklilise iseloomuga. Kuid mõne viimase aasta jooksul Lissaboni strateegia raames läbiviidud liikmesriikide ja terve liidu struktuurireformidel on muutustes olnud oma osa. Reformid kaitsevad meid tsüklilise majanduslanguse vastu kõige paremini.Lissaboni strateegia on ELis muutuste läbiviimise vahend. See strateegia aitab eurooplastel seada uued eesmärgid ja näha uusi võimalusi ning määrab ühtlasi peamise osa Euroopa tegutsemist üleilmastumise ajal.Reformimine ei tarvitse olla lihtne ega populaarne. Kuid muutusi tegemata ei oleks me tänapäeva ülesannete kõrgusel. Senine edu innustab meid ellu viima ka strateegia järgmist etappi.Vaid nii peame me muutustega sammu. Veel on liiga palju eurooplasi tööta. Veel ei ole meie ettevõtetel parimaid kasvutingimusi. Innovatsiooni ning teadus- ja arendustegevuse seisukohast ei ole Euroopa ikka veel tervik ja erasektori panus on tagasihoidlik. ELi majanduse süsinikdioksiidiheidete vähendamist oleme alles alustanud. Kuna maailma majanduskasv võib aeglustuda, tuleb majandust reformida ja suurendada selle kohanemisvõimet.Lissaboni strateegia elluviimist tuleb kindlakäeliselt suunata. Kui juhtimine on kindel, jõutakse ka tegudeni. 2006. aasta Euroopa Ülemkogu kevadisel kohtumisel kokkulepitud esmatähtsate meetmete võtmine on andnud tugeva tõuke. Ettevõtte asutamine on enamikus liikmesriikides muutunud lihtsamaks ja vähem aega nõudvaks. Kokkulepe on saavutatud kaitstud paindlikkuse ühispõhimõtetes. See võimaldab muutuste tegemisele anda uut poliitilist hoogu.Me peame ära kasutama saavutatud kiirenduse ja leppima kokku uued suured eesmärgid. Meil tuleb üheskoos teha näiteks järgmist:-  vähendada koolist väljalangevust, et üleilmastumise ajastul ei tõrjutaks kedagi kõrvale;-  kehtestada Euroopas „viies vabadus“ – teadmiste liikumise vabadus, mis vallandaks Euroopa loovuse;-  pakkuda kiiret Interneti-ühendust, et soodustada innovatsiooni ja võimaldada Euroopal kasutada kõiki Interneti-ajastu võimalusi;-  võtta vastu väikeettevõtete seadus, et soodustada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete arengut;-  suurendada oluliselt meie hoonete energiatõhusust ja kasutada hiiglaslikku hangete eelarvet muutuste saavutamiseks;-  tugevdada kolmnurka haridus-teadus-innovatsioon; sel eesmärgil luua ja rakendada Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut ning ühine tehnoloogiaalgatus.Euroopal on ainukordne võimalus kujuneda loovaks, kaasaegseks ja uuendussõbralikuks majanduseks, kus süsinikdioksiidi heidete tase on madal, ettevõtluskeskkond dünaamiline, tööjõud kvalifitseeritud ja haridus kvaliteetne, ning see kõik tugineb tugeval sotsiaalsel alusel. Majanduskasvu ja tööhõivet käsitlev Lissaboni strateegia aitab kaasa Euroopa õitsengule, sest see soodustab juurdepääsu, parandab võimalusi ja suurendab solidaarsust. Nii saame paremini ära kasutada avanemist maailmale ja kujundada üleilmastumist vastavalt Euroopa väärtustele.José Manuel Durão BarrosoBrüssel, 11. detsember 2007SISUKORD1. Sissejuhatus 52. Esimesel Lissaboni strateegia etapil (2005–2008) teostatud struktuurireformid 63. Uuel etapil tuleb Lissaboni strateegiat põhjalikumalt ellu viia 73.1. Reformide läbiviimine liikmesriikides 73.2. Majanduspoliitika parem kooskõlastamine 83.3. Ühenduse tasandi reformid, sealhulgas ühenduse Lissaboni programm 93.4. Välistegevuse kava väljatöötamine 93.5. Riikide, ühenduse ja rahvusvahelise tasandi tegevuse kooskõlastamine, et parandada poliitika tulemuslikkust 104. Nelja prioriteetse valdkonna meetmed 114.1. Investeerimine inimestesse ja tööturu ajakohastamine 114.2. Ettevõtluspotentsiaali, eelkõige VKEde potentsiaali vallandamine 134.3. Investeerimine teadmistesse ja innovatsiooni 144.4. Energeetika ja kliimamuutus 165. Järelmeetmed, mis võetakse pärast 2008. aasta Euroopa Ülemkogu kevadist kohtumist 171. SISSEJUHATUSLissaboni strateegia taaskäivitamisega 2005. aastal lõid Euroopa Liit ja tema liikmesriigid uue partnerluse, mille eesmärk on tagada jätkusuutlik majanduskasv ja töökohtade loomine.Nüüd, peaaegu kolm aastat hiljem on partnerluse tulemusi selgelt näha. Majanduskasv on võrreldes 2005. aasta 1,8%ga kiirenenud ning on 2007. aastal eeldatavasti 2,9% ja 2008. aastal 2,4%. Kuigi majanduskasv on kiirenenud eeskätt tsüklilistel põhjustel, on sellele kaasa aidanud ka liikmesriikide teostatud struktuurireformid. Kahe viimase aasta jooksul on loodud peaaegu 6,5 miljonit töökohta ja prognoositakse, et 2009. aastaks luuakse veel 5 miljonit töökohta. Töötuse määr langeb eeldatavalt alla 7%, mis on madalaim tase pärast 1980. aastate keskpaika. Tööhõive on praegu 66% ja see on juba üsna lähedal Lissaboni 70%lisele eemärgile. Esimest korda kümne aasta jooksul on tööhõive suurenemisega kaasnenud tootlikkuse kasv. Palja silmaga on näha ELiga hiljuti ühinenud liikmesriikide elatustaseme tõusu.Kuid mitte kõik liikmesriigid ei ole reforme ellu viinud sihikindlalt. Mõnes valdkonnas, näiteks turgude avamine ja tööturu killustumise kõrvaldamine, on reformid aeglased. Samal ajal muutub olukord ebasoodsamaks, kuna maailma majanduskasv pidurdub, finantsolukord halveneb ja toorme hind tõuseb.2007. aasta oktoobris Lissabonis toimunud mitteametlikul Euroopa Ülemkogu kohtumisel arutasid riigi- ja valitsusjuhid Euroopa tegutsemist üleilmastumise ajal[1]. Nad kinnitasid uuendatud Lissaboni strateegia keskset rolli ning kutsusid üles järgneval etapil veelgi suurendama selle tähtsust. Lisaks sellele rõhutati, et EL peaks kasutama strateegiat üleilmastumise kujundamiseks vastavalt oma väärtustele ja huvidele. Üleilmastumise ajal pakuvad suuri eeliseid liidu arengumudel, milles on koht nii konkurentsivõime suurendamisel kui ka solidaarsusel ja jätkusuutlikkusel, ning tema pikaajaline kogemus majandusliku integreerumise valdkonnas. Lissaboni lepingule allakirjutamise järel astub EL uude etappi. Nüüd, kui on lahendatud peamised institutsioonilised probleemid, saab EL keskendada tähelepanu küsimustele, mis puudutavad tema kodanike igapäevaelu.2008. aasta Euroopa Ülemkogu kevadisele kohtumisele esitatava teatise esimeses osas teeb komisjon ettepanekud strateegia elluviimise parandamiseks. Ettepanekutes kinnitatakse makromajandusliku stabiilsuse tähtsust, kuid samal ajal rõhutatakse, kui tähtis on viia ellu pooleliolevad reformid, millega tugevdatakse majanduse aluseid ja tagatakse, et tugev ja jätkusuutlik kasv jätkub ning EL suudab kohanduda maailmamajanduse negatiivsete muutustega.Teatise teises osas esitatakse hinnang sellele, kuidas liikmesriigid ning euroala on viinud ellu riikliku reformiprogrammi ja täitnud nõukogus vastuvõetud soovitusi[2]. Kolmas osa on kaasnev dokument, milles esitatakse edusammude üksikasjalik hinnang poliitikavaldkondade kaupa[3]. Lissaboni paketti kuulub veel: (1) ettepanek võtta vastu nõukogu soovitus ajakohastada iga riigi kohta esitatud soovitused ja riikide „eritähelepanu nõudvad punktid“, (2) ettepanek võtta vastu nõukogu soovitus taaskinnitada majanduskasvu ja töökohtade loomise komplekssed suunised, (3) uus ühenduse Lissaboni programm ja (4) analüüs, milles käsitletakse majanduskasvu ja töökohtade loomist toetavate struktuurifondide eesmärkide muutmist.2. Esimesel Lissaboni strateegia etapil (2005–2008) teostatud struktuurireformidKuigi eesmärkide suhtes ollakse üldiselt üksmeelel, on nende saavutamine ebaühtlane. Kõik liikmesriigid on alates 2005. aastast ellu viinud suuri reforme, kuid mõned on teinud seda otsustavamalt. Viimase aasta jooksul on hakanud ilmnema reformiväsimus.Positiivsetest ilmingutest tuleb esile tuua, et eelarvepuudujääk on 2005. aasta 2,5%lt SKTst vähenenud 1,1%le 2007. aastal ning riigivõlg, mis 2005. aastal oli 62,7%, on 2007. aastal pisut alla 60%. Kuid eriti euroalal ei ole täielikult ära kasutatud suhteliselt tugevat majanduskasvu, et vähendada struktuurset puudujääki.Mõnes liikmesriigis on tingimuste paranemise taustal süvenenud tasakaalutus, millest annavad tunnistust suur jooksevkonto puudujääk ja teatav ülekuumenemine, konkurentsivõime vähenemine, majapidamiste võlakoorma kasv ja kiiresti kasvavad eluasemehinnad.Stabiilsuse pant on olnud euro. Euro on aidanud kaasa ühtse turu toimimisele, millest on saanud kasu euroala ja terve EL. Osaliselt tänu struktuurireformidele on euroala oodatav arvestuslik SKT kasvumäär alates 2005. aastast suurenenud 0,2 baaspunkti võrra ja jõudnud 2,25%ni.Tootlikkus suurenes 2006. aastal 1,5%, võrreldes 1,2% suuruse aastase kasvuga ajavahemikul 2000–2005. Kuid Euroopa jääb teistest juhtivatest majandusriikidest endiselt maha info- ja sidetehnoloogiasse investeerimises ning selle tehnoloogia kasutamises tootlikkuse suurendamiseks. Võrgutööstuse ja -teenuste avamine konkurentsile on olnud aeglane ja endiselt on suuri takistusi uute osaliste sisenemiseks turule. Mõned liikmesriigid ei rakenda piisavalt kiiresti siseturualaseid direktiive, samuti ei ole suudetud parandada intellektuaal- ja tööstusomandi raamistikku ega kiirendada standardimist.ELi parema õigusloome tegevuskava viiakse väheheaaval ellu, kuigi paljudes liikmesriikides tuleb selleks võtta rohkem meetmeid, sealhulgas viia läbi mõjuhinnangud ja võtta kasutusele halduskoormuse mõõtmise ja selle vähendamise meetodid.Ettevõtte asutamine on peaaegu kõikides liikmesriikides muutunud lihtsamaks ja odavamaks. Kuid Euroopas tervikuna puudub siiani dünaamiline ettevõtluskliima. Liiga tihti parandatakse ettevõtluskeskkonda piskuhaaval, mitte tervikliku VKEde kasvustrateegia raames. Kuigi liikmesriigid kavatsevad märkimisväärselt suurendada investeerimist teadus- ja arendustegevusse, et saavutada 2010. aastaks eesmärk 3% SKTst, ei ole tõendeid investeeringute tegelikust suurendamisest.Majanduskasv on üldiselt olnud märkimisväärne, ehkki mõned piirkonnad ja rühmad ei ole saanud sellest kuigi palju kasu. Suur osa liikmesriike on asunud reformima oma pensionisüsteeme ja varase pensionile jäämise kavu. See on aidanud kaasa eakamate töötajate tööhõive määra märgatavale ja püsivale suurenemisele, kuigi eesmärk – suurendada nende tööhõivet 50%ni – on veel kaugel. Naiste tööhõive on märgatavalt suurenenud ja jõudnud 57,2%ni, mis on üsna lähedal 60%lisele eesmärgile, kuid liikmesriikidel tuleb veelgi ühtlustada sugupoolte õigusi tööturul.Umbes pool liikmesriikidest on välja töötanud või töötab välja poliitikat vastavalt kaitstud paindlikkuse põhimõttele. Kuid selle poliitika elluviimine ei ole järjekindel. Passiivse tööturupoliitika asendamine aktiivsega on alles pooleli. Maksu- ja soodustuste süsteemi muutmisega reformivad liikmesriigid sotsiaalkindlustussüsteeme, et tasakaalustada õigusi ja kohustusi. Teatavate kategooriate töötajate (näiteks tööturule astujad) töölepinguid on muudetud paindlikumaks, kuid veel ei ole loodud nendele vastavaid koolitusvõimalusi, mis aitaksid töötajatel tööturul edasi liikuda. Erilist tähelepanu ei ole aga pööratud keerulisemale ülesandele – reformida muid lepingulisi suhteid. Seetõttu on paljud tööturud killustatud ja tööturul olijad on hästi kaitstud, kuid tööturul mitte olevate lepinguliste töötajate väljavaated on ebakindlad.Nõuetele ei vasta ka elukestev õpe, eeskätt seda kõige rohkem vajavate kvalifitseerimata töötajate puhul. Haridus- ja koolitussüsteem ei vasta piisavalt tööturu vajadustele.EL on teinud esimesi samme selleks, et muuta end ühiskonnaks, mis toodab väga vähe süsinikdioksiidi. ELi Kyoto eesmärgi täitmine edeneb ning 2007. aasta Euroopa Ülemkogu kevadisel kohtumisel võeti vastu ambitsioonikad eesmärgid vähendada 2020. aastaks ELis kasvuhoonegaaside kogust ja suurendada taastuvate energiaallikate osatähtsust.Liikmesriikide edusammudest esitatakse põhjalik ülevaade teatise II osas.3. Uuel etapil tuleb Lissaboni strateegiat põhjalikumalt ellu viiaKuigi majanduse olukord on praegu parem kui 2005. aastal, astub EL uude Lissaboni strateegia etappi ajal, kui maailma majanduskasv on aeglane, finantsturgudel valitseb keeruline olukord ning tooreine ja nafta hind tõuseb. Seega on kätte jõudnud aeg strateegiat täielikumalt ellu viia, et kindlustada usaldust ning tugevdada majanduse aluseid. Sellega leevendatakse võimaliku languse mõju.3.1. Reformide läbiviimine liikmesriikidesLiikmesriikide peamine ülesanne järgmisel etapil on reformide edukas elluviimine, eeskätt valdkondades, mida on nimetatud riigikohastest soovitustes, ning riikide „eritähelepanu nõudvates punktides“.Arvestades et reformide elluviimiseks ja tulemuste saavutamiseks on vaja aega, teeb komisjon ettepaneku jätta praegused soovitused üldiselt muutmata ja täpsustada neid vastavalt edusammudele, mida riigid on saavutanud pärast soovituste vastuvõtmist 2007. aasta kevadel.Selleks et ELi uue põlvkonna lähenemispoliitika programmidest oleks majanduskasvu ja töökohtade loomisel rohkem kasu, tuleb nende raames eraldada 60% vahenditest[4] riikide reformiprogrammide toetamiseks. Lähenemiseesmärgi raames eraldatakse aastail 2007–2013 sel eesmärgil 347 miljardit eurot, millele lisandub ligikaudu 160 miljardi euro suurune summa, mida rahastavad avalik ja erasektor kahasse. Kokku kaasatakse kuni 2013. aastani igal aastal 70 miljardit eurot, mida kasutatakse peamiselt riikide reformiprogrammide elluviimiseks. Praeguseks on kavandamise etapp lõppenud ja oluline on tagada, et vahendid kulutatakse sihtotstarbeliselt, mitte ei suunata edasi vähemtähtsatesse valdkondadesse.Kohalike omavalitsuste ja piirkondade ametiasutused osalevad uuendatud Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamises lähenemisprogrammide sihtotstarbeliste summade kaudu. Tuleb saavutada sidusrühmade suurem osalemine ning veelgi parandada juba tulemusi andvat kogemuste, ideede ja hea tava vahetamist. Seda arvestades tervitab komisjon eeskätt Euroopa Parlamendi, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komitee soovi jälgida, mil määral sidusrühmi kaasatakse strateegia elluviimisse.3.2. Majanduspoliitika parem kooskõlastamineLiikmesriikide majandus on omavahel tugevasti põimunud. Samas suunas liikumine ja reformide õigeaegne kooskõlastamine tuleb neile ainult kasuks. Uus Lissaboni strateegia elluviimise viis, mille puhul seatakse esiplaanile ELi ja liikmesriikide partnerlus, on osutunud edukaks. Uuendatud strateegia alusel majanduspoliitika kooskõlastamise peamine vahend on komplekssed suunised. Neis esitatakse üldine raamistik, mille järgi erinevates erinevate sotsiaalse süsteemi ja institutsioonidega ning erinevates arengujärkudes olevad liikmesriigid saavad joondada oma reformikavu ja mis on piisavalt üldised, et võimaldada kohanduste tegemist vastavalt poliitikakeskkonna muutumisele. Liikmesriigid ja sidusrühmad on üldiselt üksmeelsed küsimuses, et suuniseid ei muudeta, vaid keskendutakse nende elluviimisele[5].Seetõttu teeb komisjon ettepaneku kinnitada praegu kehtivad suunised ka järgmiseks etapiks, kuid ajakohastada nende rakendamise tausta käsitlevaid selgitusi. Näiteks tuleb pöörata suuremat tähelepanu meetmetele, millega suurendatakse investeerimist inimestesse ja ajakohastatakse tööturgu. Liikmesriigid peaksid läbi vaatama riiklikud reformiprogrammid, et viia need vastavusse uue Lissaboni strateegia etapiga, ning kaasama ka edaspidi erinevaid sidusrühmi reformiprogrammide arendamisse ja rakendamisse.Viimase kolme aasta jooksul saadud kogemuse alusel võib öelda, et reformide läbiviimist tuleb paremini kooskõlastada. Seetõttu teeb komisjon liikmesriikidele ettepaneku arutada nõukogu mitmepoolse järelevalveprotsessi raames, kuidas kujundada poliitikat vastavalt konkreetsetele soovitustele ja „eritähelepanu nõudvatele punktidele“. Et anda arutelule suund, tuleb liikmesriikidel rakendusaruande osana esitada tegevuskava, milles riik esitab soovituste ja „eritähelepanu nõudvate punktide“ kohased järelmeetmed.Pealegi leidub eriti tugevaid argumente selle kasuks, et kooskõlastada reforme euroalal. Ettepanekud euroala kooskõlastamise ja valitsemistava tõhustamise kohta esitatakse euroala kümnenda aastapäeva puhul 2008. aasta suveks valmiva komisjoni majandus- ja rahaliidu toimimise ülevaates.3.3. Ühenduse tasandi reformid, sealhulgas ühenduse Lissaboni programmÜhenduse uue Lissaboni programmi kaudu annab ühendus oma panuse uuendatud Lissaboni strateegia elluviimisse. Strateegiat tuleb käsitada riikide reformiprogrammide analoogina ja selles esitatakse need ühenduse meetmed, mis kõige paremini täiendavad liikmesriikide reforme ja millega aidatakse kõige rohkem kaasa majanduskasvule ja töökohtade loomisele. Mõned ühenduse Lissaboni programmi meetmed saab vastu võtta komisjon üksi, kuid enamiku peab eelisjärjekorras vastu võtma nõukogu ja parlament. Selleks et saavutada kokkulepe, milliste meetmetega järgmisel etapil kiirendada majanduskasvu ja töökohtade loomist, peavad kõik ELi institutsioonid ilmutama ühist poliitilist tahet. Ühenduse Lissaboni programm esitatakse omaette teatises.Selleks et riikide reformidest saadav kasu oleks täielik, on väga oluline, et ühenduse tasandil astutaks samme, millega täidetakse ühtse turu lüngad, eriti teenuste valdkonnas. Komisjon esitas hiljuti nägemuse 21. sajandi ühtse turu kohta[6]. Osa selles dokumendis esitatud meetmetest arendatakse edasi ühenduse Lissaboni programmis. Nende eesmärk on suurendada tarbija ja väikeettevõtete mõju ning parandada ühtse turu eeskirjade kohaldamist ja rakendamist. Näiteks on kavas luua üleriigilised ühtse turu keskused ja jälgida tarbekaupade hindade muutumist. Tarbijakaitsealaste õigusaktide täitmine aitab tarbijal kasutada õigust valida tootjaid, mis omakorda soodustab konkurentsi.3.4. Välistegevuse kava väljatöötamineEhkki EL peab kaitsma oma kodanikke, huve ja väärtusi, ei ole protektsionism õige lahendus. EL on kaubanduse ja investeeringute valdkonnas maailmas juhtival kohal ning tema avatus võimaldab tal hoida tootmissisendite kulud ja tarbijahinnad madalad, laiendada kaubavalikut, pakkuda ettevõtjatele konkurentsistiimulit ja teha uusi investeeringuid.Lissaboni strateegiat viiakse ellu üleilmastumine taustal ja üleilmastumist tuleb strateegia kujundamisel arvestada. Seda on võimalik teha mitmel viisil.-  EL peab kasutama kõiki vahendeid, et säilitada oma avatust ja suurendada ettevõtete juurdepääsu kolmandate riikide turgudele.Mitmepoolseid läbirääkimisi, eriti edukaks kujunenud Doha kaubandusläbirääkimiste vooru ning kehtivaid kahepoolseid kaubandusleppeid tuleb kasutada uute turgude hõivamiseks ning tariifide ja muude kaubandustõkete kõrvaldamiseks[7]. Neid tuleb kasutada ka selleks, et edendada eeskirjadest lähtuvat lähenemisviisi, mis toetab rangeid sotsiaal- ja keskkonnakaitse nõudeid. Lisaks esitab komisjon igal aastal turulepääsu käsitleva aruande, milles nimetatakse riigid ja valdkonnad, kus püsivad olulised tõkked. Tavaliselt alustatakse nende riikidega nõupidamisi. Probleemide püsimise korral tuleks kaaluda ühenduse kaubandusmeetmete võtmist ja/või meetmete võtmist WTO tasandil. Erilist tähelepanu tuleb pöörata juurdepääsule hanketurgudele, intellektuaalomandiõiguse kaitsele, õiglasele konkurentsile ja VKEde turulepääsu parandamisele.-  EL peaks viima uuele tasemele oma strateegilise dialoogi tähtsamate kolmandate riikidega ning töötama välja vastastikku kasulikke lahendusi, edendama rangemate nõuete järgimist ja õigusaktide lähendamist.Tänu ühtse turu valdkonnas saadud kogemusele saab EL pakkuda konkreetseid oskusi (näiteks turu integreerimise, sotsiaalkaitse, tööhõive ja töötajate õiguste, tervishoiu, keskkonnakaitse, konkurentsieeskirjade ja tolli alal), millest võib peamistel partneritel olla kasu. Arutelu teel aga võib leida lahenduse valdkondades, milles ELil on strateegilisi huve (näiteks juurdepääs turule, energia, kliimamuutus, rände juhtimine, inimväärne töö, tehnoloogiastandardid ja intellektuaalomandi õiguste kaitse ning poliitika VKEde suhtes). Välja tuleb töötada uus lähenemisviis, mis arvestaks iga partneri iseärasusi ja mille näiteks võib tuua hiljuti käivitatud atlandiülene majandusnõukogu. Erilist tähelepanu tuleb pöörata liidu naaberriikidele.3.5. Riikide, ühenduse ja rahvusvahelise tasandi tegevuse kooskõlastamine, et parandada poliitika tulemuslikkust2006. aasta Euroopa Ülemkogu kevadisel kohtumisel lepiti kokku neli tähtsamat valdkonda, millele rajatakse uuendatud strateegia – teadmised ja uuendustegevus, ettevõtluspotentsiaali vallandamine, investeerimine inimestesse ja tööturu ajakohastamine ning energia ja kliimamuutus. Need valdkonnad on omavahel seotud ja kui neis tegutseda kooskõlastatult, viiakse poliitikat ellu järjekindlalt.2006. aasta Euroopa Ülemkogu kevadisel kohtumisel kiideti neis neljas valdkonnas heaks mõned konkreetsed meetmed eesmärgiga saada tulemusi juba esimese Lissaboni strateegia etapi lõpuks. Need meetmed on olnud edukad. Näiteks on nüüd võimalik kõikides liikmesriikides peale ühe asutada ettevõte ühe nädalaga, külastades selleks vaid ühte asutust. Kokku on lepitud ühtsed kaitstud paindlikkuse põhimõtted. Halduskoormuse vähendamine sai olulise tõuke, kui Euroopa Ülemkogu seadis eemärgiks seda vähendada 25% võrra. Need näited annavad tunnistust, et uuendatud Lissaboni strateegia on tegelikult kasulik nii ettevõtetele kui ka kodanikele. Saavutatu alusel saab Euroopa Ülemkogu veelgi hoogustada strateegia elluviimist, seades täiendavad konkreetsed eesmärgid, mis tuleb saavutada 2010. aastaks.Uue strateegia kandev idee on partnerlus, millega tunnustatakse, et ühise eesmärgi saavutamiseks tuleb teha tööd igal tasandil. Prioriteetsete valdkondade kindlaksmääramine aitab ühendada erinevate tasandite jõupingutusi. Kui tegemist on liikmesriikide tasandi meetmetega, tuleb need ette näha riiklikes reformiprogrammides; kui meetmed tuleb võtta ühenduse tasandil, tuleb need ette näha ühenduse Lissaboni programmis. Paljusid meetmeid saab ellu viia vaid juhul, kui EL võtab ennetavaid välismeetmeid, et mõjutada üleilmastumist ja kasutada ära selle pakutavaid võimalusi.4. Nelja prioriteetse valdkonna meetmed4.1. Investeerimine inimestesse ja tööturu ajakohastamineKaitstud paindlikkuse abil saavutatakse tasakaal tööturu paindlikkuse ja töösuhte kindluse vahel. Selle eesmärk on pakkuda kõikidele inimestele kindlust töösuhtes, et neil oleks võimalik leida hea töökoht igas aktiivse elu etapis. See aitab töövõtjal ja tööandjal kasutada üleilmastumise loodud võimalusi. Pärast kokkuleppe saavutamist sotsiaalpartneritega kutsutakse Euroopa Ülemkogu üles kiitma heaks komisjoni ettepanek kaitstud paindlikkuse ühiste põhimõtete kohta[8]. Iga liikmesriik peab neid põhimõtteid nüüd kohandama vastavalt oma olukorrale, ning neid rakendama.Eriti oluline on tugevdada võitlust vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega ning aktiivse kaasamise poliitika abil integreerida ühiskonda heidikud. Uuendatud Lissaboni strateegia on suunatud vaesuse vähendamisele. Seetõttu seatakse eesmärgiks kiirendada majanduskasvu ja luua rohkem töökohti ning võtta niisuguseid meetmeid, millega suurendatakse inimeste oskusi, luuakse võrdseid võimalusi ja häid töökohti ning pakutakse piisavat sotsiaalkindlustust. Suurendada tuleb vähekvalifitseeritud töötajate, migrantide ja puuetega inimeste toetamist, eriti nende oskuste arendamist.Inimeste haridusse ja oskustesse investeerimine terve nende eluea jooksul ei ole oluline mitte ainult Euroopa edu tagamiseks üleilmastumise aja, vaid ka üks ebavõrdsuse ja vaesusega võitlemise tõhusamaid viise. Inimeste uute teadmiste omandamise võime kujuneb välja juba väga varases lapseeas. Alg- ja keskkoolis saab arengu pandiks lugemisoskus. Kuid iga viies 15aastane eurooplane ei oska piisavalt lugeda ning iga kuues 18–24aastane on jätnud kooli pooleli ja omandanud vaid alama astme keskhariduse. Sellest tulenevalt on neil raske pääseda tööturule ja sellel edasi liikuda. Paljudest saavad pikaajalised töötud. Selles valdkonnas seatud eesmärke ei ole Euroopa täitnud kuigi edukalt. Noorte põhioskuste suurendamiseks ja koolist väljalangevuse järsuks vähendamiseks tuleb astuda otsustavaid samme. Märgatava tulemuse saavutamiseks vajalikud vahendid tuleb ette näha paljudeks aastateks.Välismaal õppimine aitab märgatavalt kaasa isiksuse arenemisele ja keelteoskuse paranemisele. Erasmuse programmi abil on peaaegu kaks miljonit noort eurooplast õppinud välismaal. Seda võimalust peaks kasutama veelgi rohkem noori ja aja jooksul peaks välismaal õppimine muutuma ülikooliõpingute tavapäraseks osaks.Kui töökohal omandatud oskusi hakataks tunnustama terves Euroopas, suurendaks see märgatavalt inimeste huvi omandada uusi oskusi terve karjääri jooksul. Sellele võib kaasa aidata hiljuti vastuvõetud Euroopa kvalifikatsiooniraamistik, kui liikmesriigid seovad sellega kiiresti oma kvalifikatsioonisüsteemid ja -raamistikud.Kaitstud paindlikkuse poliitikat aitab ellu viia oskuste arendamine ja elukestev õpe, millega suurendatakse paindlikkust ja töösuhte kindlust ning kergendatakse töökoha vahetamist. Kutseõppepoliitikat tuleb tõhustada ja muuta eesmärgipärasemaks, et soodustada aktiivsena vananemist ning suurendada tootlikkust ja töö leidmise võimalusi. Selleks saab kasutada Euroopa Sotsiaalfondi.Parandada tuleb tulevikus vajaminevate oskuste prognoosimist ja seiret ning arvestades, et üha rohkemates sektorites valitseb tuntav tööjõu- ja oskuste puudus, tuleb lihtsustada tööjõu liikumist piirkondade ja riikide vahel ning õiguslikult reguleerida sisserändepoliitika. Lisaks tuleb parandada sisserändajate majanduslikku ja sotsiaalset integreerimist.Seoses ühtse turu läbivaatamisega on komisjon esitanud oma nägemuse turule juurepääsu, turu võimalusi ja solidaarsust käsitleva tegevuskava kohta ning algatanud avaliku arutelu, neis tähtsates küsimustes ettepanekute saamiseks. Neid ettepanekuid kasutatakse uuendatud sotsiaalpoliitika tegevuskava väljatöötamisel, mis tuleb vastu võtta 2008. aasta keskpaigaks.Suurendada investeerimist inimestesse vastavalt inimeste tööhõive ja hariduse elukäigu kontseptsioonile , ajakohastada tööturg ning tugevdada sotsiaalset kaasatust .Ühenduse meetmed:- komisjon teeb ettepaneku võtta 2008. aasta keskpaigaks vastu võimalustel, juurdepääsul ja solidaarsusel põhinev ning Euroopa uuele sotsiaalsele olukorrale vastav uuendatud sotsiaalpoliitika tegevuskava , milles käsitletakse noorsoo-, haridus-, rände- ja demograafiaküsimusi;- oskuste erinevuse probleemide lahendamiseks teeb komisjon ettepanekud parandada Euroopas tulevikus nõutavate oskuste prognoosimist ja seiret;- komisjon esitab 2008. aastal ettepanekud ühise sisserändepoliitika kohta.Liikmesriigid peaksid:- rakendama kaitstud paindlikkuse kokkulepitud ühispõhimõtteid ja määrama 2008. aasta lõpuks riiklikes reformiprogrammides kindlaks asjakohased tegevussuunad;- suurendama vastavalt riiklikele ja ühenduse eesmärkidele kvaliteetse ja taskukohase lastehoiuteenuse kättesaadavust;- koolist väljalangevuse oluliseks vähendamiseks ja lugemisoskuse parandamiseks koostama asjakohase tegevuskava ja määrama kindlaks eesmärgid;- seostama riiklikud ja piirkondlikud programmid Erasmuse programmiga , et suurendada rahvusvahelises vahetuses osalevate üliõpilaste arvu;- koostama 2010. aastaks riikliku kvalifikatsiooniraamistiku , mis põhineb Euroopa raamistikul .4.2. Ettevõtluspotentsiaali, eelkõige VKEde potentsiaali vallandamineEuroopa ettevõtluskeskkond on paranenud, sest liikmesriigid on hakanud rakendama Euroopa Ülemkogu 2006. aasta kevadise kohtumise otsuseid, milles käsitletakse ühiste teenuspunktide sisseseadmist ja ettevõtte asutamise kiirendamist, nii et selleks kuluks nädal või veelgi vähem. Nüüd peab EL liikuma edasi ja kokku leppima terviklikus poliitikas, mille raames kõrvaldatakse VKEde mistahes arenguetapis tekkivad takistused, et rohkem väikeettevõtteid kasvaks ja suudaks maailmaturul konkureerida. See lähenemisviis tuleks põimida väikeettevõteteid käsitlevasse õigusakti, milles esitatakse põhimõtted ja meetmed, millega toetatakse VKEsid terve nende elukäigu jooksul.Selleks et riikide reformidest saadav kasu oleks täielik, on liidu seisukohalt esmatähtis täita suuremad ühtse turu lüngad, eriti teenuste valdkonnas. Ühtne turg rakendatakse lõplikult teenuste direktiivi täieliku ja tähtaegse rakendamisega. Direktiivi elluviimine pakub ka võimaluse muuta sujuvamaks menetlused, vähendada bürokraatlikke nõudeid, kergendada turulepääsu ja kiirendada e-valitsuse rakenduste omavahelist ühildamist.Euroopa parema õigusloome tegevuskava hakkab kandma vilja ja halduskoormust tuleks ELi tasandil vähendada 25%. Ka liikmesriigid on seadnud eesmärgiks halduskoormust märgatavalt vähendada. VKEde ettevõtluskeskkonda aitab parandada ja uuendusi läbi viia avaliku halduse ajakohastamine eeskätt vastastikku ühilduva info- ja sidetehnoloogia kasutuselevõtmise kaudu. Parema õigusloome tegevuskava elluviimise tulemusel paljud ametiasutused juba kohandavad oma tegevust kasvavate ootustega. Ametiasutused on hakanud kohtlema ettevõtteid ja kodanikke klientidena, kasutama uut tehnoloogiat, edendama sotsiaalset uuendust ja tegema organisatsiooni ülesehituses muutusi, et nende teenus oleks prognoositav ja läbipaistev ning oleks tagatud õiguskaitse. Komisjon toetab hea tava vahetamist.Ettevõtluspotentsiaali vallandamineÜhenduse meetmed:- VKEde kasvupotentsiaali vallandamiseks nende igal arenguetapil võtta vastu Euroopa väikeettevõtteid käsitlev õigusakt , milles nähakse ette terviklik poliitikaraamistik ;- astuda samme, et vähendada ELi halduskoormust 2012. aastaks 25% võrra, ning rakendada ulatuslik lihtsustamiskava ;- tugevdada ühtset turgu, suurendada konkurentsi teenuste alal ja võtta meetmeid finantsteenuste turgude integreerimiseks.Liikmesriigid peaksid:- tegema sihi- ja järjekindlalt tööd teenuste direktiivi rakendamiseks 2009. aasta lõpuks; vaatama 2008. aasta lõpuks läbi riigi õigusaktid ja andma neile hinnangu; seadma sisse ühtsed teeninduspunktid, võtma kasutusele elektroonsed menetlused ja juurutama tõhusa riikidevahelise halduskoostöö süsteemi;- võtma veel enne Euroopa Ülemkogu 2008. aasta kevadist kohtumist vastu halduskoormuse vähendamise eesmärgid ja need avalikustama;- kasutama kõiki avaliku halduse ajakohastamise võimalusi, mida pakub teenuste direktiivi rakendamine ja parema õigusloome tegevuskava elluviimine.4.3. Investeerimine teadmistesse ja innovatsiooniVastavalt 2006. aasta Euroopa Ülemkogu kevadise kohtumise otsustele on liikmesriigid võtnud konkreetsed eesmärgid investeeringute suurendamiseks teadus- ja arendustegevusse ning astunud selleks tegelikke samme. Komisjoni ettepanekute alusel on asutatud Euroopa Teadusnõukogu ja käivitatud mitu ühist tehnoloogiaalgatust. On oodata, et 2009. aastal alustab tegevust Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut. Uute lähenemisprogrammide raames eraldatakse üle 85 miljardi euro investeerimiseks teadmistesse ja innovatsiooni.Need on olulised esimesed sammud, kuid Euroopa eesmärkide saavutamiseks tuleb teha palju rohkem. Teadus- ja arendustegevuse eesmärkide saavutamiseks peaksid liikmesriigid võtma täiendavalt meetmeid. Selleks annab eriliselt põhjust asjaolu, et ELi teadus- ja arendustegevuse suhtarv 2006. aastal pisut vähenes, kuna investeerimine selles valdkonnas jäi maha SKT kasvust.Üleilmastumise ajal tellitakse teadus- ja arendustegevust üha enam allhankena teistest maailma riikidest. Euroopas on uuenduste kaitsmine ja nendega seotud õiguste tagamine liiga kallis. Sisu levitamise litsentse antakse endiselt riigi tasandil. Standardite vastastikuse kooskõlastamise menetlus on endiselt liiga aeglane. Raadiospektri haldamine on endiselt killustatud, mis raskendab uute kõrgtehnoloogiliste toodete ja piiriüleste teenuste väljatöötamist. Ülikoolide, uurimisinstituutide, ettevõtete ja teadlaste koostööl on liiga palju takistusi, sealhulgas õiguslikke. See ei lase avalduda Euroopa traditsioonilisel eelisel – rahva loovusel ja leidlikkusel.Takistuste kõrvaldamiseks tuleb Euroopal lisaks olemasolevale neljale vabadusele (kaupade, teenuste, inimeste ja kapitali vaba liikumine) kehtestada ka viies vabadus – teadmiste vaba liikumine. Viies vabadus kannustab ELi üleminekut uuenduslikule ja loovale teadmistepõhisele majandusele:-  ühest küljest oleks tegemist tõelise Euroopa teadusruumiga, kus lisaks raamtingimustele innovatsiooni stimuleerimiseks ja tasustamiseks täiendaksid ELi ja riikide teadus- ja uurimistegevuse programmid üksteist, kus vahendeid eraldatakse konkurentsi alusel parimatele, et saavutada parimad tulemused; kus ülikoolidel ja ettevõtetel on koostööd lihtne teha; kus teaduskraade tunnustatakse vastastikku täielikult ning kus üliõpilased, akadeemikud, teadlased ja oskustöölised saavad vabalt liikuda ja teha koostööd maailma teadusüldsusega;-  Euroopa peab ka ühendama oma vahendid, et luua suured rajatised tulevikulaborite ja -seadmete jaoks, ilma milleta ei ole võimalik tulevastel aastakümnetel püsida eesliiniteaduses esirinnas. Kokku on lepitud ühine tegevuskava, milles loetletakse esmatähtsad teadusrajatised alates laseritest, teleskoopidest ja mereuuringutest kuni vähiuuringuteks vajalike andmebaasideni. Kuna liikmesriikidel eraldi ei ole piisavalt vahendeid nende käikuandmiseks, on riikidel aeg otsustada, kuidas oma jõud ühendada;-  Euroopa tootlikkuse ja uuenduse peamine taganttõukaja on info- ja kommunikatsioonitehnoloogia, mis tugineb kiirele Interneti-ühendusele. Väga paljudel väikeettevõtetel ja kodanikel ei ole veel kiiret Interneti-ühendust, mis pärsib nende arengut ja uuendusvõime avaldumist. Kuigi telekommunikatsiooniturgudel tugevneb konkurents, tuleb ka riiklike kavade abil tagada, et 2010. aastaks kasutaks 30% eurooplastest kiiret Interneti-ühendust.Viienda vabaduse – teadmiste vaba liikumine – teostamine:Ühenduse meetmed:- parandada uuenduse peamisi raamtingimusi ühtse patendikohtusüsteemi ja ühtse taskukohase patendi loomise kaudu; sisu levitamise hõlbustamiseks muuta otstarbekamaks intellektuaalomandi õiguse eeskirjad, mis praegu on killustatud; kiirendada koostalitlusstandardite kehtestamist, saavutada edu raadiospektri ühise haldamise nimel tehtavas töös ja parandada riskikapitali kättesaadavust;- kõrvaldada takistused, mis esinevad teadlaste liikumisel ühest riigist teise ja seada sel eesmärgil sisse Euroopa „pass“;- vahendite tõhusaks kasutamiseks ühendada ELi ja liikmesriikide teadus- ja arendustegevuse vahendid , leppides 2008. aasta lõpuks kokku valdkonnad, kus viiakse läbi ühisprogramme, ja käivitada 2010. aasta lõpuks ühiste projektikutsete süsteem.- panna alus maailmatasemel teadusrajatiste uuele põlvkonnale , koostades 2009. aasta lõpuks 35 kokkulepitud programmi käivitamise tegevuskava[9]. 2008. aasta jooksul algatada nende ülemaailmse tähtsusega projekte käsitlev arutelu asjast huvitatud välismaiste partneritega;- parandada konkurentsi kiire Interneti-ühenduse valdkonnas, võttes 2009. aasta maiks vastu telekommunikatsiooni valdkonda käsitleva aruande.Liikmesriigid peaksid:- paremini kooskõlastama innovatsiooni raamtingimuste parandamise alast tegevust;- selgitama välja, kuidas nad on täitnud oma 2010. aastaks seatud teadus- ja arendustegevuse eesmärgid ning kuidas nende teadus- ja arendustegevuse strateegiad aitavad kaasa Euroopa teadusruumi loomisele;- kõrvaldama takistused, mis esinevad teadlaste liikumisel avalike ja erateaduskeskuste vahel;- koostama 2008. aasta lõpuks strateegiad uue põlvkonna maailmatasemel teadusrajatiste loomisel osalemise kohta;- riiklike reformiprogrammide raames võtma eesmärgiks laiendada kiire Interneti-ühenduse kasutamist,[10] et 2010. aastaks kasutaks seda vähemalt 30% ELi elanikest ja kõik koolid.4.4. Energeetika ja kliimamuutus2007. aasta Euroopa Ülemkogu kevadisel kohtumisel võeti eesmärgiks muuta Euroopa ühiskonnaks, mis toodab vähe süsinikdioksiidi ning mille energeetika on turvaline ja konkurentsivõimeline. Lepiti kokku ambitsioonikad eesmärgid vähendada 2020. aastaks kasvuhoonegaaside heidet, parandada energiatõhusust ja suurendada taastuvenergiaallikate kasutamist. Järgmise perioodi peamine ülesanne on vastu võtta nende eesmärkide täitmise raamistik ja vahendid ning teha tööd selle nimel, et muu maailm võtaks ÜRO raames sarnaseid meetmeid.Nii kaugeleulatuvate eesmärkide saavutamiseks peavad kõik majandusvaldkonnad jõupingutusi tõhustama. Turupõhised vahendid, näiteks heitkogustega kauplemise süsteem, stimuleerivad ettevõtteid tõhusalt heiteid vähendama. Heitkogustega kauplemise süsteemi tugevdamiseks peaksid riigid seadma kasvuhoonegaaside ja taastuvenergiaga seotud õiguslikult siduvad eesmärgid. Sel eesmärgil peaksid nad võtma mitmesuguseid meetmeid – kehtestama asjakohaseid õigusakte, kasutama tõhusalt majanduslikke vahendeid, näiteks toetusi, maksusoodustusi ja hankeid, ning suurendama läbipaistvust, näiteks kaupade tähistamise või rohelise raamatupidamissüsteemi kasutamisega. Kõige kiiremini on võimalik tulemusi saavutada energiatõhususe valdkonnas, kus valitsusasutustel on teedrajav roll. Nende meetmetega peab kaasnema jätkusuutlik investeerimine teadus- ja arendustegevusse ning uue tehnoloogia innukas kasutuselevõtmine vastavalt komisjoni hiljutisele ettepanekule võtta vastu Euroopa energiatehnoloogiate strateegiline plaan[11].Energia siseturul konkurentsi tõstmine ja turu edasine integreerimine aitab oluliselt tõsta liidu energeetika turvalisust, jätkusuutlikkust ja konkurentsivõimet. Selleks tuleb teha uusi investeeringuid eesmärgiga parandada infrastruktuuri ja vastastikuseid ühendusi, hallata paremini varusid, töötada välja solidaarsusmehhanismid ja mitmekesistada energiaallikaid. Samal ajal tuleb kõnealust poliitikat kohandada vastavalt kliimamuutuse mõjudele. Olgugi et kliimamuutust on terve maailma otsustava tegutsemise korral võimalik vastuvõetaval määral ohjeldada, ei saa seda ära hoida. Poliitika kujundamisel tuleb arvestada tegelikku olukorda ja vähendada poliitika sotsiaal-, keskkonna- ja majanduslikke mõjusid ning samal ajal suurendada uute tehnoloogiate panust ELi tööstuse konkurentsivõimesse.Euroopa majanduses muutmine energiatõhusaks ja süsinikdioksiidiheidete vähendamineÜhenduse meetmed:- võtta vastu õigusaktide eelnõud, millega viiakse lõpule elektri ja gaasi siseturgude loomine, ning kliimamuutuse alased eelnõud eesmärgiga kehtestada raamistik, mis võimaldab 2020. aastaks vähendada kasvuhoonegaaside heiteid vähemalt 20% võrra ja suurendada taastuvenergiaallikate osatähtsust 20%ni;- orienteerida tööstuspoliitika tootmise ja tarbimise jätkusuutlikkuse parandamisele , keskenduda taastuvenergiale ning toodete, teenuste ja tehnoloogiate puhul tagada, et nad põhjustaksid vähe süsinikdioksiidi heiteid ja oleksid toorainetõhusad;- vaadata läbi energiamaksudirektiiv , et selles paremini arvestada ELi energia- ja keskkonnaeesmärkidega;- muuta rangemaks ehitiste energiatõhususe direktiivis esitatavad nõuded.Liikmesriigid peaksid:- vaatama läbi majandushoovad , sealhulgas maksud, toetused ja tasud, et võidelda kliimamuutusega võimalikult kulutõhusalt;- julgustama hankeid teostavaid ametiasutusi järjekindlalt kasutama energiatõhusust lepingu sõlmimise kriteeriumina;- kehtestama ametiasutuste hoonete energiakulu vähendamiseks konkreetsed eesmärgid;- siduma tugevamini energiavõrgud .5. JÄRELMEETMED, MIS VÕETAKSE PÄRAST 2008. AASTA EUROOPA ÜLEMKOGU KEVADIST KOHTUMISTMajanduskasvu ja tööhõivet käsitlev uuendatud Lissaboni strateegia kannab juba vilja. Euroopal on nüüd olemas ühise eesmärgi nimel koostöö tegemiseks vajalik terviklik tegevuskava ja vahendid ning loodud tõhus edusammude jälgimise mehhanism, mille abil koostatakse aruanded Euroopa Ülemkogu kevadistele kohtumistele.Tehtud on kõik ettevalmistused, et 2008. aasta Euroopa Ülemkogu kevadisel kohtumisel saaks käivitada uue, suurte eesmärkidega etapi . Uue etapi käivitamiseks:-  võetakse vastu 4. jaos loetletud meetmed neljas prioriteetses valdkonnas;-  taaskinnitatakse komplekssed suunised järgmiseks kolmeks aastaks;-  kinnitatakse komisjoni ettepanekud, mis käsitlevad iga riigi kohta esitatud soovitusi ja riikide „eritähelepanu nõudvaid punkte“;-  kutsutakse liikmesriike üles viima ellu nende reformiprogrammide veel teostamata reformid ja viima riiklik reformiprogramm kooskõlla uue etapi eesmärkidega; liikmesriike kutsutakse üles esitama rakendamise aruannetes nõukogule ja komisjonile konkreetsed tegevuskavad, milles käsitletakse konkreetset poliitikat ja ajakava riigi kohta esitatud soovituste ja tema „eritähelepanu nõudvate punktide“ suhtes;-  kinnitatakse uus ühenduse Lissaboni programm;-  kutsutakse liikmesriike üles tegema koostööd riikide ja piirkondade parlamentidega, et igal aastal korraldada arutelu riiklike reformiprogrammide rakendamise ja riigi kohta esitatud soovituste täitmise üle;-  kutsutakse liikmesriike üles kasutama lähenemisfondide vahendeid vastavalt nende sihtotstarbele, et soodustada majanduskasvu ja töökohtade loomist;-  julgustatakse riikide Lissaboni koordinaatoreid jätkama eeskätt neljas prioriteetses valdkonnas reformide teostamise kogemuste vahetamist ning rohkem kaasama sidusrühmi;-  kutsutakse Euroopa Parlamenti aktiivselt osalema algavas etapis, muuhulgas pidama dialoogi liikmesriikide parlamentidega.[1] „Euroopa huvi: edukas toimetulek üleilmastumise ajajärgul“ - KOM(2007) 581.[2] Nõukogu soovitus 2007/209/EÜ, 27. märts 2007 (ELT L 92, 3.4.2007).[3] Tööhõivet käsitlevat osa on kasutatud ühise tööhõivearuande koostamisel. Selles esitatakse ka kasvualgatuse vahehinnangu kokkuvõte.[4] Vähemalt 60% lähenemisprogrammide raames vähemarenenud piirkondadele eraldatavatest vahenditest ja vähemalt 75% konkurentsivõime ja tööhõive tagamise programmide raames jõukamatele piirkondadele eraldatavatest vahenditest tuleb ette näha sihtotstarbeliselt. Nimetatud lävendite järgimine ei ole kohustuslik nende liikmesriikide puhul, kes ühinesid liiduga pärast 2004. aasta maid.[5] Hinnang komplekssete suuniste paketile, mille eesmärk on ergutada majanduskasvu ja töökohtade loomist, lõpparuande kava, oktoober 2007, Eureval ja Rambųll Management; majandus- ja rahandusministrite nõukogu 13. novembri 2007. aasta järeldused.[6] 21. sajandi Euroopa ühtne turg - KOM(2007) 724.[7] Globaalne Euroopa: Konkurentsivõime maailmas. Panus ELi majanduskasvu ja tööhõive strateegiasse - KOM(2006) 567.[8] Paindlikkuse ja turvalisuse ühiste põhimõtete poole: rohkem paremaid töökohti paindlikkuse ja turvalisuse kaudu - KOM(2007) 359.[9] Teadustöö infrastruktuure käsitlev Euroopa strateegiafoorum (ESFRI), Euroopa teadustöö infrastruktuuride tegevuskava, 2006. aasta aruanne, ning nõukogu 21.-22. mai 2007. aasta järeldused.[10] Komisjon jälgib ELi internetivaldkonna arengut 2008. aastal kasutusele võetava lairiba jõudlusindeksi abil.[11] Euroopa energiatehnoloogiate strateegilise plaani suunas - KOM(2006) 847.


Tähtis õiguslik teade

|

52008DC0333

Komisjoni soovitus Nõukogule volitada Komisjoni pidama läbirääkimisi rahvusvahelise siduva õigusakti väljatöötamiseks, milles käsitletakse sadamariigi meetmeid ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks  /* KOM/2008/0333 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 28.5.2008KOM(2008) 333 lõplikKOMISJONI SOOVITUS NÕUKOGULEvolitada komisjoni pidama läbirääkimisi rahvusvahelise siduva õigusakti väljatöötamiseks, milles käsitletakse sadamariigi meetmeid ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseksI. SELETUSKIRIÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) kalanduskomitee viimasel koosolekul lepiti kokku, et tuleks välja töötada rahvusvaheline siduv õigusakt sadamariigi meetmete kohta, milles käsitletakse ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimist, ärahoidmist ja lõpetamist, ning esitada see 2009. aasta veebruaris toimuval FAO kalanduskomitee 28. istungjärgul[1].Ekspertide nõupidamine kõnealusel teemal leidis aset 2007. aasta septembris Washingtonis.Kõigile FAO osalistele avatud tehnilise nõupidamise eesmärk on viia lõpule sadamariigi meetmeid käsitleva õigusakti eelnõu istungjärgu jooksul, mis toimub 23.–27. juunini 2008.Sadamariigi meetmed on tunnistatud rahvusvahelise üldsuse peamiseks vahendiks võitluses ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga. Eelkõige seetõttu võttis FAO 2005. aastal vastu sadamariigi meetmete näidiskava ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga võitlemiseks. Kõnealuses näidiskavas esitatakse miinimumnõuded, mis peaksid toetama liikmesriikide meetmete vastuvõtmist, et jälgida, kontrollida ja inspekteerida välisriikide lippude all sõitvaid laevu, mis soovivad kasutada nende sadamaid. See on vabatahtlik ja õiguslikult mittesiduv vahend.Lisaks on mõned piirkondlikud kalandusorganisatsioonid kehtestanud siduvad sadamariigi vahendid, mida kohaldavad kõnealuste organisatsioonide osalised, et jälgida lossimise, ümberlaadimise ja muude toimingute seaduslikkust oma sadamates. Mõnes piirkondlikus kalandusorganisatsioonis on vastu võetud erieeskirjad, mille eesmärk on keelata sadamasse sisenemine laevadel, mille asjaomased organisatsioonid on kandnud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelenud või seda toetanud laevade nimekirja.Ühendus on nii FAO kui ka 13 piirkondliku kalandusorganisatsiooni liige. Piirkondlikes kalandusorganisatsioonides vastuvõetud vahendid on üle võetud ühenduse õigusesse. Ühenduse õigusaktides on sätestatud ka üldeeskirjad, mida kohaldatakse kolmandate riikide kalalaevade suhtes kalandustoodete lossimisel ühenduse sadamates.Võitlus ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga on ühise kalanduspoliitika oluline koostisosa ja ühendus peaks olema võimeline soodustama rahvusvahelist koostööd selles küsimuses, osaledes aktiivselt ja konstruktiivselt läbirääkimistes, mis on seotud sadamariigi meetmeid käsitleva rahvusvahelise õigusaktiga.Lisaks eespool esitatud kaalutlustele tuleks märkida järgmist:-  Euroopa Kohtu väljakujunenud kohtupraktika kohaselt (kohtuasja Kramer et al põhjal ning järgnevalt korduvalt kinnitust leidnud) on Euroopa Ühendusel väline ainupädevus kalandusküsimustes mere bioloogiliste ressursside kaitse eesmärgil;-  komisjon võttis 17. oktoobril 2007. aastal vastu kavandatud määruse ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi kohta;-  FAOga ühinemisel esitatud ja EÜ pädevust tõendava deklaratsiooni punktis Ib on sätestatud, et Euroopa Ühendusel on väline ainupädevus kalandusküsimustes mere bioloogiliste ressursside kaitse eesmärgil;-  EÜ ühinemisel FAOga sõlmitud nõukogu/komisjoni institutsioonidevahelise kokkulepe punktis 2.1 on sätestatud, et komisjon tegutseb ja hääletab EÜ nimel küsimustes, mis kuuluvad EÜ ainupädevusse;-  kohtuasjas C-25/94 otsustas Euroopa Kohus, et kõnealust nõukogu ja komisjoni institutsioonidevahelist kokkulepet kohaldatakse ka sel juhul, kui FAO asutused peavad FAO konventsiooniga seotud läbirääkimisi.II. SOOVITUSVõttes arvesse eespool esitatut, soovitab komisjon järgmist:-  volitada komisjoni volitused pidama teiste huvitatud isikutega läbirääkimisi siduva õigusakti väljatöötamiseks, milles käsitletakse sadamariigi meetmeid ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks;-  kuna vastavalt asutamislepingule peab Euroopa Ühenduse nimel läbirääkimisi komisjon, siis määrab nõukogu erikomitee, kes abistab komisjoni selle ülesande täitmisel, ning-  nõukogu avaldab lisatud läbirääkimisjuhised.LISALäbirääkimisjuhisedKomisjon peab ühenduse nimel läbirääkimisi rahvusvahelisel tasandil siduva õigusakti väljatöötamiseks, milles käsitletakse sadamariigi meetmeid ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks.Komisjon tagab, et kokkuleppe tekst on kooskõlas rahvusvahelise õigusega, eelkõige ÜRO mereõiguse konventsiooniga, ÜRO piirialade kalavarude ja siirdekalade kaitset ja majandamist käsitleva kokkuleppega ja kokkuleppega edendada avamere kalalaevade vastavust rahvusvahelistele kaitse- ja majandamismeetmetele.Komisjon tegutseb ühise kalanduspoliitika raames, lähtudes ühenduse eesmärkidest ning, kuivõrd kõnealune kokkulepe mõjutab arengumaid, võtab arvesse dokumendi „Poliitikavaldkondade seostatus arenguga” kontekstis määratletud eesmärke.Komisjon toetab sellise õigusakti väljatöötamist, mis on osalistele siduv ja kohustab neid vastu võtma meetmeid, et:takistada laevadel, mis tegelevad ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga või toetavad seda, kasutada oma sadamaid;inspekteerida oma sadamates viibivaid laevu, mis eeldatavasti on tegelenud sellise tegevusega või seda toetanud;tagada nõuetekohane inspekteerimise järelkontroll ja võtma kooskõlas rahvusvahelise õigusega asjakohased meetmed laevade suhtes, mille kohta saab kindlaks teha, et nad on tegelenud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga või seda toetanud.Komisjon tagab käesoleva kokkuleppe lisamise integreeritud lähenemisviisi, mis on välja töötatud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks, ja mis põhineb rahvusvahelisel koostööl, seirel ja kontrollimeetmetel, mida kohaldatakse kõigi („võrgust toidulauani”) kalapüügiga ja sellega seotud tegevuste suhtes.Komisjon tagab, et kavandatakse tõhus kokkulepe ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga võitlemiseks, kahjustamata laevu, mis tegutsevad kooskõlas kehtivate seaduste, määruste või kaitse- ja majandamismeetmetega.Komisjon toetab seisukohta, et kokkuleppe sätetes on oluline sätestada miinimumnõuded, mis ei takista kokkuleppe osalistel sadamariigina kehtestamast kooskõlas rahvusvahelise õigusega karmimaid meetmeid ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu võitlemiseks.Komisjon tagab, et käesolev kokkulepe sisaldab asjakohaseid sätteid, mis võimaldavad ühendusel saada selle osaliseks.Komisjon esitab nõukogule aruande läbirääkimiste tulemuste ning vajaduse korral ka iga probleemi kohta, mis võidakse tõstatada läbirääkimiste käigus.[1] Vt FAO kalanduskomitee 27. istungjärgu aruande punkt 68 (Rooma, 5.–9. märts 2007): „Tunnistades vajadust kehtestada kiiresti sadamariigi meetmete terviklik pakett, võttis komitee teadmiseks tugevat toetust leidnud Norra ettepaneku töötada välja sadamariigi meetmete näidiskaval põhinev uus siduv õigusakt ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks. Komitee kinnitas järgmise päevakorra: 2007. aasta teisel poolel viia läbi erialased konsultatsioonid, et koostada kokkuleppe eelnõu, ning tehnilised konsultatsioonid, et kinnitada õigusakti tekst 2008. aasta esimesel poolel ja esitada see FAO kalanduskomitee (COFI) 28. istungjärgul 2009. aastal. Paljud liikmed rõhutasid, et kõnealuses uues õigusaktis tuleks esitada sadamariikide jaoks miinimumnõuded, võimaldades paindlikkust võtta vastu rangemaid meetmeid. Osa liikmesriike rõhutas samuti asjaolu, et see ei peaks takistama selliste varem kokkulepitud meetmete rakendamist, nagu võimsuse vähendamine.”


title: Nõukogu soovitus, 12. veebruar 2008 , mis käsitleb komisjoni tegevuse heakskiitmist seoses Euroopa Arengufondi (kaheksas EAF) meetmete rakendamisega 2006. eelarveaastal

text:
               15.2.2008

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 41/23

      NÕUKOGU SOOVITUS,
   12. veebruar 2008,
   mis käsitleb komisjoni tegevuse heakskiitmist seoses Euroopa Arengufondi (kaheksas EAF) meetmete rakendamisega 2006. eelarveaastal
   (2008/117/EÜ)
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse neljandat AKV-EMÜ konventsiooni, millele kirjutati alla 15. detsembril 1989 Lomés (1) ja mida on muudetud 4. novembril 1995 Mauritiuses allkirjastatud lepinguga, (2)

   võttes arvesse sisekokkulepet neljanda AKV-EÜ konventsiooni teise finantsprotokolli kohase ühenduse abi rahastamise ja haldamise kohta, (3) millega asutati muu hulgas kaheksas Euroopa Arengufond (kaheksas EAF), eriti selle artikli 33 lõiget 3,
   võttes arvesse 16. juuni 1998. aasta finantsmäärust 98/430/EÜ, mida kohaldatakse finantskoostöö arendamiseks neljanda AKV-EÜ konventsiooni alusel, (4) eriti selle artikleid 66 ja 74,
   olles läbi vaadanud kaheksanda EAFi meetmete tulude ja kulude aruande ja 2006. aasta 31. detsembri seisuga koostatud bilansi ning kontrollikoja aruande 2006. eelarveaasta kohta koos komisjoni vastustega, (5)

   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt sisekokkuleppe artikli 33 lõikele 3 annab Euroopa Parlament nõukogu soovitusel komisjonile heakskiidu kaheksanda EAFi finantshalduse kohta.

               (2)

               2006. eelarveaastal on komisjon kaheksanda EAFi meetmeid üldiselt rahuldavalt rakendanud,

         SOOVITAB KÄESOLEVAGA Euroopa Parlamendil kiita heaks komisjoni tegevus seoses kaheksanda EAFi meetmete rakendamisega 2006. eelarveaastal.

      Brüssel, 12. veebruar 2008

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         A. BAJUK

      (1)  EÜT L 229, 17.8.1991, lk 3.

      (2)  EÜT L 156, 29.5.1998, lk 3.

      (3)  EÜT L 156, 29.5.1998, lk 108.

      (4)  EÜT L 191, 7.7.1998, lk 53.

      (5)  ELT C 259, 31.10.2007, lk 1.


Tähtis õiguslik teade

|

52006SC0381

Komisjoni soovitus Nõukogule volitada komisjoni alustama läbirääkimisi Ameerika Ühendriikide valitsuse ja Euroopa Ühenduse vahelise kontoriseadmete energiatõhususe märgistusprogrammide kooskõlastamise lepingu sõlmimise üle  /* SEK/2006/0381 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 27.3.2006SEK(2006) 381 lõplikKOMISJONI SOOVITUS NÕUKOGULEvolitada komisjoni alustama läbirääkimisi Ameerika Ühendriikide valitsuse ja Euroopa Ühenduse vahelise kontoriseadmete energiatõhususe märgistusprogrammide kooskõlastamise lepingu sõlmimise üle1. SELETUSKIRI1. KAVANDATAVA LEPINGU PÕHJUSED JA EESMÄRGIDKäesolevas komisjoni soovituses nõukogule käsitletakse komisjonile volituste andmist läbirääkimiste alustamiseks USAga lepingu sõlmimise üle, millega luuakse alus ühiselt hallatavale kontoriseadmete energiatõhususe edendamise programmile – ENERGY STARi programmile. Euroopa Ühendus ja USA on alates 2001. aastast ühiselt ellu viinud kontoriseadmete (arvutite, monitoride, printerite, koopiamasinate jt) energiamärgistuse ENERGY STARi programmi USA ja EÜ vahelise lepingu[1] alusel, mis kaotab kehtivuse 2006. aasta juunis. Programm kiideti EÜ nimel heaks nõukogu 8. aprilli 2003. aasta otsusega 2003/269/EÜ[2] (millega asendatakse nõukogu 14. mai 2001. aasta otsus 2001/469/EÜ) ning rakendati ühenduses Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 2422/2001.[3]Võttes arvesse seisukohti, mida Euroopa Ühenduse ENERGY STARi Komisjonis väljendasid liikmesriikide esindajad ja muud huvirühmad, ning ENERGY STARi programmi rakendamise esimesel perioodil saadud kogemusi, soovitab komisjon jätkata EÜ ENERGY STARi programmi ja alustada USAga läbirääkimisi uue viieaastase lepingu sõlmimise üle, mis hõlmab ajavahemikku 2006–2011.2. ENERGY STARI PROGRAMMTõhus energiakasutus on üks EÜ säästva energiapoliitika peamisi tugisambaid. Energiatõhususe suurendamine aitab tugevdada Euroopa majanduse konkurentsivõimet, kaitsta kliimamuutuste vähendamise kaudu keskkonda ning tagada energiavarustuse kindlust.[4]Kontoriseadmete energiatarve moodustab olulise osa EÜ elektritarbimisest. Saksamaal hiljuti tehtud uuringu järgi on kontoriseadmete osa elektrienergia kogutarbimises ligikaudu 5%.[5] Energiatarbimine võib suureneda, sest energiakulu võimaliku vähenemise oote- ja väljalülitatud olekus võib korvata ja ületada suurenenud energiatarbimine sisselülitatud olekus.Et aidata kaasa eespool nimetatud säästva energiapoliitika eesmärkide saavutamisele, tuleb kontoriseadmete energiatõhusust veelgi suurendada. ENERGY STARi programmiga luuakse raamistik kontoriseadmete energiatõhususe edendamiseks asjaomaste toodete USA ja EÜ märgistussüsteemide kooskõlastamise kaudu. Ameerika Ühendriikide keskkonnaagentuuri (US EPA) ENERGY STARi programmi on rakendanud ka teised peamised kaubanduspartnerid kogu maailmas (nt Jaapan, Kanada, Austraalia, Lõuna-Korea).ENERGY STARi programm pakub kontoriseadmete tootjatele võimaluse vabatahtlikult registreerida need tooted, mis vastavad programmis sätestatud energiatõhususnõuetele (tehnospetsifikaatidele) ja kasutada turustamisel ENERGY STARi märki/logo. Lõppeesmärk on julgustada ja toetada tellijaid ning tarbijaid energiatõhusate seadmete soetamisel ja nende tõhusal kasutamisel.3. Kavandatava lepingu valdkonnas kehtivad õigusnormidEsimene USA ja Euroopa Ühenduse vaheline leping kaotab kehtivuse 2006. aasta juunis. Uues lepingus tuleb võtta arvesse ENERGY STARi programmi rakendamisel Euroopa Ühenduses ajavahemikus 2001 kuni 2005 saadud kogemusi. Esimese perioodi hinnang on kokkuvõtlikult esitatud komisjoni teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile ENERGY STARi programmi rakendamise kohta Euroopa Ühenduses ajavahemikus 2001–2005.Direktiivis 92/75/EMÜ kodumasinate energia ja muude ressursside tarbimise näitamise kohta märgistuses ja ühtses tootekirjelduses[6] on sätestatud kodumasinate energiatõhususe kohustusliku märgistamise raamistik. ENERGY STARi programmiga seatakse sisse vabatahtlik märgistussüsteem , mis piirdub kontoriseadmetega. Kontoriseadmeid kasutatakse kodumajapidamissektoris üha enam ning seetõttu võivad ka need kuuluda direktiivi 92/75/EMÜ reguleerimisalasse. Siiski ei ole direktiiv 92/75/EMÜ kõige sobivam vahend kontoriseadmete energiamärgistamiseks järgmistel põhjustel:-  kontoriseadmete sektori suur innovatsioonikiirus ja kiired tootearendustsüklid pakuvad potentsiaali energiasäästuks, mida saab kõige paremini saavutada energiatõhususe kriteeriumide kiire kohandamise kaudu;-  liikmesriikide ja ühenduse kontoriseadmete energiamärgistuse alal tehtavate jõupingutuste kooskõlastamine teiste peamiste kaubanduspartneritega kogu maailmas minimeerib kontoriseadmete tootjate, kaubanduse ning järelikult ka ostjate ja kasutajate kulusid.Direktiiviga 2005/32/EÜ[7] kehtestatakse raamistik energiat tarbivate toodete kohustuslike ökodisaininõuete sätestamiseks. Ökodisain hõlmab toote väljatöötamise etappi ning selle puhul võetakse arvesse toote kogu elutsüklit. Energiatõhusus on oluline, kuid mitte ainus tunnus. Kui ökodisaini meetmete raamistikus saaks kindlaks määrata eriomase toote keskkonnaomaduste, eelkõige energiatõhususe miinimumnõuded, siis ENERGY STARi programmi eesmärk on aidata turul saavutada suuremat energiatõhusust ning ergutada tootjaid suurendama kontoriseadmete energiatõhusust. Seetõttu on ENERGY STARi programm ja ökodisaini võimalikud rakendusmeetmed mõlema süsteemiga hõlmatud toodete suhtes täiendavad meetmed ning nendevahelist olulist sünergiat saaks kasutada kulude vähendamiseks (nt ühised mõõtmismeetodid, uuringud).4. Konsultatsioonid ENERGY STARI HUVIRÜHMADEGA AJAVAHEMIKUS 2001–2005Praegu kehtiva lepingu alusel seati komisjoni ülesandeks programmi ENERGY STAR rakendamine haldava üksusena nõuandeorgani, Euroopa Ühenduse ENERGY STAR’i Komisjoni (ECESB) toetusel. Komisjonil paluti hinnata lepingu rakendamist esimese viie aasta jooksul ning teha ECESBga ja US EPAga konsulteerides järeldused lepingu võimaliku pikendamise kohta.Komisjon konsulteeris ECESB ja selle alltöörühmade koosolekutel liikmesriikide, EFTA riikide (kes ühinesid programmiga 2004. aastal) ja huvirühmadega, eelkõige kontoriseadmete tootjate ja ühingutega, samuti turu ümberkujundamise ekspertide (liikmesriikide energiaagentuurid), keskkonnaalaste valitsusväliste organisatsioonide (nt WWF) ja tarbijaorganisatsioonidega (ANEC). Lisaks sellele korraldas komisjon eriotstarbelise seminari (2004. aasta aprillis Maini-äärses Frankfurdis), kus arutati ENERGY STARi kontoriseadmeid käsitleva programmi üldisi aluseid.Kõik huvirühmad toetavad USAga uue ENERGY STARi lepingu sõlmimist tingimusel, et programmi rakendatakse EÜs tõhusamalt. Eelkõige tuleks lihtsustada tehnospetsifikaatide ajakohastamise korda. See on vajalik, et toime tulla kontoriseadmete äärmiselt innovatiivse iseloomu ja kiirete tootearendustsüklitega, tagades sellega programmi tõhususe ja usaldusväärsuse, mis sõltub suuresti ENERGY STARi logo nõuetele vastavate tehnospetsifikaatide eesmärkide tasemest. Seetõttu on huvirühmad arvamusel, et põhimõtteliselt tuleks tehnospetsifikaadid sätestada sellistena, et kriteeriumite kindlaksmääramise ajal kvalifitseeruks märgi saamiseks ainult ligikaudu 25% turul olemasolevatest mudelitest.ECESB 2. detsembri 2005. aasta koosolekul toetasid osalised komisjoni personali soovitust jätkata EÜ ENERGY STARi programmi rakendamist Euroopa Ühenduses teisel perioodil. ECESB toetas esitatud töödokumente, milles on arvestatud eespool nimetatud muudatusi.5 . KOMISJONI SOOVITUS PIKENDADA USAGA SÕLMITUD ENERGY STARI LEPINGUTSilmas pidades eespool nimetatut, soovitab komisjon EÜl jätkata osalemist ENERGY STARi programmis järgmistel alustel:-  Tõhus energiakasutus on ühenduse säästva energiavarustuse üks peamisi tugisambaid. Komisjoni rohelises raamatus energiatõhususe kohta määrati kindlaks järgmised suuremad tõhusa energiakasutuse hüved: vähenenud energiatarbimisest kasu saava Euroopa tööstuse konkurentsivõime tagamine, keskkonnakaitse tänu energiakasutusest tingitud süsinikdioksiidi heitkoguste vähenemisele, energiavarustuse tagamine tänu energiavajaduse vähenemise ja sellega kaasnevale väiksemale sõltuvusele energiaimpordist.-  Kontoriseadmete energiatarve moodustab olulise osa Euroopa Ühenduse elektritarbimisest. Kui meetmeid ei võeta, siis võib elektritarbimine suureneda, sest energiakulu võimaliku vähenemise oote- ja väljalülitatud olekus võib korvata ja ületada suurenenud energiatarbimine sisselülitatud olekus. Et saavutada energiatõhusust käsitlevas rohelises raamatus sätestatud eesmärke, tuleb kontoriseadmete energiatõhusust veelgi suurendada.-  Euroopa Ühenduse ENERGY STARi programmiga luuakse raamistik liikmesriikide ja ühenduse kontoriseadmete energiatõhususe parandamiseks tehtud jõupingutuste kooskõlastamiseks. Kooskõlastatud lähenemine on vajalik tööstusele ja kaubandusele avalduva kahjuliku mõju minimeerimiseks, sest riiklikud kooskõlastamata nõuded tekitaksid kontoriseadmete tootjatele, müüjatele ning järelikult ka ostjatele ja kasutajatele lisakulusid.-  Kuna kontoriseadmetega kaubeldakse kogu maailmas, tuleks seadmete energiatõhususe optimeerimise meetmeid rakendada koos kõikjal maailmas tegutsevate partnerite ja otsustajatega. Ühtlustatud lähenemisviis vähendab programmi rakenduskulusid ja hoiab ära tarbijate eksitamise. ENERGY STARi programmiga luuakse raamistik kontoriseadmete energiatõhusust parandavate meetmete kooskõlastamiseks USA, Jaapani, Korea ja muude tähtsamate turgudega. Seetõttu on Ameerika Ühendriikide keskkonnaagentuuri ENERGY STARi programm, mida EÜ ja EMP nimel haldab Euroopa Ühenduste Komisjon, loomulik platvorm meetmetele, mille eesmärk on parandada kontoriseadmete energiatõhusust märgistamise kaudu.-  Tootjad on vabatahtlikku ENERGY STARi programmi laialdaselt tunnustanud. Lisaks sellele on see tähtis USA riigihangete puhul, kuna riigihangetes tuleb tunnustada tehnospetsifikaate. Seetõttu eeldatakse, et ENERGY STARi tehnospetsifikaatide nõuetele vastaks pärast teatud ajavahemikku suur osa turul kättesaadavatest seadmetest. Seetõttu on võimalik saavutada olulist energiasäästu tingimusel, et tehnospetsifikaadid on kriteeriumide kindlaksmääramise ajal ranged (nt kui nad hõlmavad 25% mudelitest, nagu on soovitatud lisas esitatud läbirääkimissuunistes). Komisjon on seisukohal, et EÜ ekspertide panus on oluline ja aitab kaasa ühetaoliste ning rangete tehnospetsifikaatide väljatöötamisele.-  Komisjoni talitused on seisukohal, et ENERGY STARi kontoriseadmete programm aitas kaasa ELis müüdud kontoriseadmete energiatõhususe paranemisele, kuigi ei ole võimalik teha kindlaks, mil määral. Teisest küljest on veel olulisi võimalusi kontoriseadmete energiatõhususe parandamiseks kulutasuval viisil. Suur innovatsioonikiirus ja kiired tootearendustsüklid nõuavad väga paindlikke vahendeid nagu näiteks vabatahtlikke märgistussüsteeme, mida saab tehnoloogiliste ja turuarengutega kiiremini kohandada.-  Programm suurendab turu läbipaistvust kontoriseadmete sektoris, eriti seoses kontoriseadmete energiatõhususega. See on nõutav eeldus tegevusele, mille eesmärk on motiveerida nii tarbijaid kui ka kolmanda sektori ja riigihankeasutusi lähtuma ostuotsuse tegemisel energiatõhususest ja seadme omamise kogumaksumusest, sealhulgas elektritarbimise kuludest. ENERGY STARi programmi, eelkõige selle andmebaasi, mida haldavad komisjon ja Ameerika Ühendriikide keskkonnaagentuur, võib kasutada riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste tegevuse alusena eelkõige energiatõhusate kontoriseadmete edendamiseks.Seetõttu soovitatakse alustada läbirääkimisi USA valitsusega uue lepingu sõlmimise üle järgmiseks viieks aastaks. Sellise ajapiirangu sätestamine annab kõigile lepinguosalistele võimaluse kujundada oma seisukoha ENERGY STARi programmi kui kontoriseadmete energiatõhususe jätkuva parandamise poliitilise vahendi kasulikkuse kohta.2. SOOVITUSEelnimetatu põhjal soovitab komisjon:1. et nõukogu volitaks komisjoni pidama läbirääkimisi Ameerika Ühendriikide valitsuse ja Euroopa Ühenduse vahelise kontoriseadmete energiatõhususe märgistusprogrammide kooskõlastamise lepingu sõlmimise üle;2. et vastavalt asutamislepingule peab Euroopa Ühenduse nimel läbirääkimisi komisjon ning et nõukogu määrab erikomitee, kes abistab komisjoni selle ülesande täitmisel;3. et nõukogu võtab vastu läbirääkimissuunised, mis on esitatud käesoleva soovituse lisas.LISALÄBIRÄÄKIMISSUUNISED1. Komisjon tagab, et lepingu projekt sisaldab allpool esitatud sätteid. Vastavalt praegu kehtiva lepingu[8] artikli XII lõikele 2 töötati need eelsätted välja Ameerika Ühendriikide keskkonnaagentuuriga peetud ettevalmistavate läbirääkimiste käigus.-  ÜldpõhimõttedLepinguosalised kasutavad ühist energiatõhususe spetsifikaatide kogumit ja ühist logo, et seada tootjate jaoks ühetaolised sihid ja maksimeerida nende iseseisvate jõupingutuste mõju niisuguste tootetüüpide pakkumisele ja nõudlusele.Lepinguosalised kasutavad C lisas loetletud ja nõuetele vastavate energiatõhusate tootetüüpide tähistamiseks ühist logo.Lepinguosalised tagavad, et ühised spetsifikaadid aitavad kaasa tõhususe jätkuvale parandamisele, võttes arvesse kõige kaasaegsemaid turul levinud oskustavasid.Ühised spetsifikaadid esindavad kõige rohkem 25% mudelitest, mille andmed on kättesaadavad spetsifikaatide kehtestamise ajal, kusjuures võetakse arvesse ka muid tegureid.-  MõistedKäesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:ENERGY STAR – USAs registreeritud teenindusmärk, mis on määratletud A lisas ja mille omanikuks on Ameerika Ühendriikide keskkonnaagentuur („US EPA”);Ühine logo – USAs registreeritud sertifitseerimismärk, mis on määratletud A lisas ja mille omanikuks on US EPA;ENERGY STARi märgid – nimi „ENERGY STAR “ ja ühine logo, samuti selles dokumendis määratletud igasugused juhtorganite või programmis osalejate poolt välja töötatud või modifitseeritud nende märkide variandid, sealhulgas käesoleva lepingu A lisas sisalduv tähis või märgistus;ENERGY STARi märgistusprogramm – juhtorgani hallatav programm, mille puhul on kasutusel ühised energiatõhususe spetsifikaadid, märgid ja suunised, mida tuleb rakendada määratud tootetüüpide puhul;Programmis osalejad – tootjad, tarnijad või edasimüüjad, kes müüvad spetsifikaatidele vastavaid spetsiaalseid energiatõhusaid tooteid ja kes on otsustanud osaleda ENERGY STARi märgistusprogrammis kas registreerudes ükskõik kumma lepinguosalise juhtorgani juures või sõlmides ükskõik kummaga lepingu;Ühised spetsifikaadid – energiatõhusus- ja jõudlusalased nõuded, sealhulgas C lisas loetletud katsemeetodid, mida juhtorganid ja programmis osalejad kasutavad selleks, et teha kindlaks, kas energiatõhusad tooted kvalifitseeruvad ühise logo vääriliseks.-  JuhtorganidMõlemad lepinguosalised määravad siinjuures käesoleva lepingu rakendamise eest vastutava juhtorgani („juhtorganid”). Euroopa Ühendus määrab oma juhtorganiks Euroopa Ühenduste Komisjoni („komisjon”). Ameerika Ühendriikide valitsus määrab oma juhtorganiks US EPA.-  ENERGY STARi märgistusprogrammi haldamineIga juhtorgan haldab C lisas loetletud energiatõhusate tootetüüpide ENERGY STARi märgistusprogrammi käesolevas lepingus toodud sätete ja tingimuste kohaselt. Programmi haldamine hõlmab programmis osalejate vabatahtlikku registreerimist, programmis osalejate ja nõuetele vastavate toodete nimekirja pidamist ning B lisas esitatud ENERGY STARi nime ja ühise logo kasutussuuniste tingimuste jõustamist.ENERGY STARi märgistusprogrammis kasutatakse C lisas esitatud ühiseid spetsifikaate.Iga juhtorgan kannab ise oma kõikide käesoleva lepinguga seotud toimingute kulud.-  Osalemine ENERGY STARi märgistusprogrammisIga tootja, tarnija või edasimüüja võib ühineda ENERGY STARi märgistusprogrammiga, registreerudes ükskõik kumma lepinguosalise juhtorgani juures programmist osavõtuks.Programmis osalejad võivad kasutada ühist logo, et eristada kvalifitseeritud tooteid, mida on katsetatud kas nende oma rajatistes või sõltumatus katselaboratooriumis ja mis vastavad C lisas toodud ühistele spetsifikaatidele, ning nad võivad toote kvalifitseerumist ise sertifitseerida.Ühe lepinguosalise juhtorgan tunnustab programmis osaleja ENERGY STARi märgistusprogrammist osavõtuks registreerimist teise lepinguosalise juhtorganis.Et hõlbustada ENERGY STARi märgistusprogrammis osalejate tunnustamist eelmises lõigus öeldu kohaselt, teevad juhtorganid koostööd, et pidada kõikide programmis osalejate ja ühise logo vääriliseks kvalifitseeruvate toodete ühiseid nimekirju.Olenemata käesoleva jao teises lõigus kindlaksmääratud isesertifitseerimise menetlustest jätab iga juhtorgan endale õiguse oma territooriumil (komisjoni puhul Euroopa Ühenduse liikmesriikide territooriumil) müüdavaid või müüdud tooteid katsetada või muul viisil üle vaadata, et määrata kindlaks, kas tooted on sertifitseeritud vastavalt C lisas toodud ühistele spetsifikaatidele. Juhtorganid peavad omavahel ühendust ja teevad täielikku koostööd, et tagada kõikide ühist logo kandvate toodete vastavus C lisas toodud ühistele spetsifikaatidele.-  Programmi kooskõlastamine lepinguosaliste vahelLepinguosalised moodustavad käesoleva lepingu rakendamise jälgimiseks tehnilise komisjoni, mis koosneb nende vastavate juhtorganite esindajatest.Tehniline komisjon tuleb kokku ühe juhtorgani palvel kord aastas ja peab nõu, et vaadata üle ENERGY STARi märgistusprogrammi toimimine ja haldamine, C lisas toodud ühised spetsifikaadid, hõlmatud tooted ja käesoleva lepingu eesmärkide saavutamise edukus.Muud kui lepinguosalised (sealhulgas teised valitsused ja tööstusharu esindajad) võivad osaleda tehnilise komisjoni koosolekutel vaatlejatena, kui juhtorganid ei ole omavahel teisiti kokku leppinud.-  ENERGY STARi märkide registreerimineENERGY STARi märkide omanikuna registreeris US EPA märke Euroopa Ühenduses ühenduse kaubamärkidena. Komisjon ei taotle ega rakenda üheski riigis mingisugust ENERGY STARi märkide ega nende mingisuguse variandi registreerimist.US EPA kohustub mitte lugema nende märkide rikkumiseks A lisas sisalduva märgi või tähistuse käesoleva lepingu tingimuste kohast kasutamist komisjoni või mõne komisjoni juures registreeritud programmis osaleja poolt.-  Jõustamine ja mittevastavusENERGY STARi märkide kaitsmiseks tagab iga juhtorgan oma territooriumil (komisjoni puhul Euroopa Ühenduse liikmesriikide territooriumil) ENERGY STARi märkide nõuetekohase kasutamise. Iga juhtorgan tagab ENERGY STARi märkide kasutamise üksnes A lisas esitatud kujul. Iga juhtorgan tagab ENERGY STARi märkide kasutamise üksnes B lisas esitatud ENERGY STARi nime ja ühise logo nõuetekohase kasutamise suunistes sätestatud viisil.Iga juhtorgan tagab programmis osaleja suhtes viivitamatult asjakohaste meetmete võtmise, kui talle saab teatavaks, et programmis osaleja on kasutanud nõudeid rikkuvat märki või pannud ENERGY STARi märgi tootele, mis ei vasta C lisas toodud ühistele spetsifikaatidele. Niisuguste meetmete hulka kuuluvad muu hulgas:-  programmis osaleja kirjalik teavitamine tema tegevuse mittevastavusest ENERGY STARi märgistusprogrammi nõuetele;-  kava väljatöötamine konsultatsioonide teel, et saavutada nõuetele vastavus ja-  kui nõuetele vastavust pole võimalik saavutada, siis vajadusel programmis osaleja kõrvaldamine registreeritute hulgast.Iga juhtorgan tagab kõikide mõistlike meetmete võtmise, et lõpetada ENERGY STARi märkide volitamata või nõudeid rikkuva märgi kasutamine organisatsiooni poolt, kes ei ole programmis osaleja. Niisuguste meetmete hulka kuuluvad muu hulgas:-  ENERGY STARi märki kasutava organisatsiooni teavitamine ENERGY STARi märgistusprogrammi nõuetest ning ENERGY STARi nime ja ühise logo nõuetekohase kasutamise suunistest ning-  organisatsioonile programmis osalejaks saamise ja kvalifitseeruvate toodete registreerimise soovitamine.Iga juhtorgan teavitab viivitamatult teise lepinguosalise juhtorganit igasugustest ENERGY STARi märkidega seotud rikkumistest, millest ta teadlik on, ning samuti niisuguse rikkumise lõpetamiseks võetud meetmetest.-  Lepingu ning selle A ja B lisa muutmise ja uute lisade lisamise menetlusedMõlemad juhtorganid võivad teha ettepanekuid muuta käesolevat lepingut ning selle A ja B lisa ja pakkuda uusi lisasid.Muudatusettepanek tuleb teha kirjalikult ja seda arutatakse tehnilise komisjoni järgmisel koosolekul tingimusel, et see on edastatud teisele juhtorganile vähemalt kuuskümmend päeva enne nimetatud koosolekut.Käesoleva lepingu ning selle A ja B lisa muudatused ja uute lisade lisamise otsused tehakse poolte vastastikusel kokkuleppel.-  C lisa muutmise menetlusedJuhtorgan, kes taotleb C lisa muutmist, et parandada või täiendada kehtivaid spetsifikaate või lisada uut tootetüüpi („ettepaneku teinud juhtorgan”), peab järgima eelmise jao esimeses ja teises lõigu esitatud menetlusi ja lisama oma ettepanekusse:-  tõestuse, et spetsifikaatide parandamine ja täiendamine või uue tootetüübi lisamine annab tulemuseks olulise energiasäästu;-  vajaduse korral erinevate energiatarbeolekute energiatarbe nõuded;-  andmed toote hindamisel kasutatavate standarditud katseprotokollide kohta;-  tõendid mittekaubandusliku tehnoloogia olemasolu kohta, mis teeks võimalikuks kulusid kokkuhoidva energiasäästu, mõjumata negatiivselt toote jõudlusele;-  andmed väljapakutavale spetsifikaadile vastavate tootemudelite hinnangulise arvu ja esindatava ligikaudse turuosa kohta;-  andmed tööstusharu nende rühmade arvamuste kohta, keda muudatusettepanek võiks mõjutada;-  uute spetsifikaatide väljapakutud jõustamiskuupäev, võttes arvesse toodete kasutusiga ja tootmisgraafikuid.Mõlemale juhtorganile vastuvõetavad muudatusettepanekud jõustuvad juhtorganite poolt kokkulepitud kuupäeval.Kui teine juhtorgan („vastu olev juhtorgan”") on pärast eelmise jao esimese ja teises lõigu kohaselt tehtud ettepaneku kättesaamist arvamusel, et ettepanek ei vasta eespool esimeses lõigus esitatud nõuetele või on muul põhjusel ettepaneku vastu, teavitab ta kirjalikult ja viivitamatult (tavaliselt tehnilise komisjoni järgmise koosoleku ajaks) ettepaneku teinud juhtorganit oma vastuolemisest ja lisab kõik oma vastuolemist toetavad olemasolevad andmed, näiteks andmed, millest nähtub, et ettepaneku vastuvõtmine tõenäoliselt:-  annaks turuvõimu ebaproportsionaalselt ja ebaausalt ühele ettevõttele või tööstusharu rühmale;-  kahjustaks tööstusharu üldist osalemist ENERGY STARi märgistusprogrammis;-  tekitaks vastuolu oma õigusnormidega või-  kehtestaks koormavad tehnilised nõuded.Juhtorganid annavad oma parima, et jõuda kokkuleppele muudatusettepanekus esimesel pärast ettepanekut korraldataval tehnilise komisjoni koosolekul. Kui juhtorganid ei suuda jõuda kokkuleppele muudatusettepanekus sellel tehnilise komisjoni koosolekul, siis püüavad nad jõuda kokkuleppele kirjalikult enne järgmist tehnilise komisjoni koosolekut.Kui lepinguosalised ei ole suutelised ka järgmise tehnilise komisjoni koosoleku lõpuks kokkuleppele jõudma, siis võtab ettepaneku teinud juhtorgan oma ettepaneku tagasi ning kehtivate spetsifikaatide parandamise ja täiendamise ettepanekute korral kõrvaldatakse vastav tootetüüp C lisast juhtorganite poolt kirjalikult kokkulepitud kuupäevaks. Kõiki programmis osalejaid teavitatakse sellest muudatusest ja protseduuridest, mida tuleb selle muudatuse rakendamiseks järgida.Uute spetsifikaatide ettevalmistamisel või olemasoleva spetsifikaadi ülevaatamisel tagavad juhtorganid eelkõige töödokumentide sisu ja ajakava tõhusa kooskõlastamise ning konsulteerimise omavahel ja asjaomaste huvirühmadega.-  ÜldsättedKäesolev leping ei hõlma muid keskkonnaalaseid märgistusprogramme, mida mõlemad lepinguosalised võivad välja töötada ja kasutusele võtta.Kõik käesoleva lepingu alusel teostatud toimingud sõltuvad mõlema lepinguosalise kohaldatavatest õigusaktidest ning kättesaadavatest rahalistest vahenditest ja ressurssidest.Käesolevas lepingus sätestatu ei mõjuta kummagi lepinguosalise õigusi ja kohustusi, mis tulenevad kahepoolsest, piirkondlikust või mitmepoolsest lepingust, mille nad on sõlminud enne käesoleva lepingu jõustumist.Mõlemad juhtorganid võivad toodete puhul, mis ei sisaldu C lisas, kasutada märgistusprogramme, ilma et see piiraks käesoleva lepingu sätete kohaldamist. Olenemata käesoleva lepingu muudest sätetest ei takista kumbki lepinguosaline ühegi toote importi, eksporti, müüki ega turustamist põhjusel, et see kannab teise lepinguosalise juhtorgani energiatõhususe märke.-  Jõustumine ja kehtivusaegKäesolev leping jõustub kuupäeval, mil lepinguosalised on teineteisele kirjalikult teatanud, et nad on lepingu jõustumiseks vajalikud siseriiklikud menetlused lõpule viinud.Käesolev leping on sõlmitud viieks aastaks. Vähemalt üks aasta enne selle tähtaja lõppu tulevad lepinguosalised kokku, et arutada käesoleva lepingu pikendamist.-  LõpetamineMõlemad lepinguosalised võivad käesoleva lepingu igal ajal lõpetada, teatades sellest teisele lepinguosalisele kirjalikult kolm kuud ette.Käesoleva lepingu lõpetamise või pikendamata jätmise korral teavitavad juhtorganid kõiki nende poolt registreeritud programmis osalejaid ühisprogrammi lõpetamisest. Lisaks teavitavad juhtorganid registreeritud osalejaid sellest, et mõlemad juhtorganid võivad jätkata märgistustegevust kahe eraldi üksikprogrammi raames. Sel juhul ei kasutata Euroopa Ühenduse märgistusprogrammis ENERGY STARi märke. Komisjon tagab, et tema ise, Euroopa Ühenduse liikmesriigid ja kõik programmis osalejad lõpetavad ENERGY STARi märkide kasutamise juhtorganite poolt kirjalikult kokku lepitud kuupäevaks. Käesolevas lõikes sisalduvad kohustused jäävad jõusse ka pärast käesoleva lepingu kehtivuse lõppemist.-  Lepingu A lisaA lisas määratletakse ühine logo.-  Lepingu B lisaB lisa sisaldab ühise logo kasutamise suuniseid.-  Lepingu C lisaC lisa sisaldab lepinguga hõlmatud seadmete, s.o arvutite, arvutimonitoride, kujutusseadmete (printerite, koopiamasinate, skannerite, kombainseadmete), faksiaparaatide, tembeldusmasinate lepingu allakirjutamise ajal olemasolevat ühiste tehnospetsifikaatide loetelu viimast versiooni.2. Komisjon annab nõukogule aru läbirääkimiste tulemustest ning vajaduse korral igast probleemist, mis võib läbirääkimiste jooksul tekkida. [1] ELT L 172, 26.6.2001, lk 3.[2] ELT L 99, 17.4.2003, lk 47.[3] ELT L 332, 15.12.2001, lk 1.[4] Roheline Raamat energiatõhususe kohta ehk kuidas saavutada vähemaga rohkem, KOM(2005) 265 (lõplik), juuni 2005.[5] “Technical and legal application possibilities of the compulsory labelling of the standby consumption of electrical household and office appliances”, Fraunhofer-Institute for Systems and Innovation Research („Tehnilised ja õiguslikud võimalused elektriliste kodumajapidamis- ja kontoriseadmete ooteseisundis tarbimise kohustuslikuks märgistamiseks”, Fraunhoferi Süsteemi- ja Innovatsiooniuuringute Instituut), Karlsruhe, München, Dresden, juuni 2005.[6] ELT L 297, 13.10.1992, lk 16.[7] ELT L 191, 22.7.2005, lk 29.[8] ELT L 172, 26.6.2001, lk 3.


title: 2014/663/EL: Komisjoni soovitus, 11. september 2014 , millega muudetakse komisjoni soovitust 2013/711/EL dioksiinide, furaanide ja polüklooritud bifenüülide (PCBde) sisalduse vähendamise kohta söödas ja toiduainetes  EMPs kohaldatav tekst

text:
               13.9.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 272/17

         KOMISJONI SOOVITUS,
   11. september 2014,
   millega muudetakse komisjoni soovitust 2013/711/EL dioksiinide, furaanide ja polüklooritud bifenüülide (PCBde) sisalduse vähendamise kohta söödas ja toiduainetes
   (EMPs kohaldatav tekst)

      (2014/663/EL)

   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 292,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Toidus leiduvate dioksiinide ja dioksiinitaoliste PCBde sisalduse vähendamise hoogustamiseks esitati komisjoni soovituses 2013/711/EL (1) häiretasemed.

               (2)

               On asjakohane viia toidulisandina kasutatava savi puhul kehtiv dioksiinitaoliste PCBde häiretase kooskõlla söödaks ette nähtud sama savi suhtes Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2002/32/EÜ (2) kehtestatud häiretasemega ning inimtoiduna kasutatava teravilja puhul kehtivad dioksiinide ja dioksiinitaoliste PCBde häiretasemed kooskõlla loomasöödaks ette nähtud teravilja puhul kehtivate häiretasemetega.

               (3)

               On kindlaks tehtud, et õliseemned on saastunud dioksiinide ja dioksiinitaoliste PCBdega, ja kuigi häiretase on kehtestatud söödaks ette nähtud õliseemnete suhtes, ei ole häiretaset kehtestatud inimtoiduks ette nähtud õliseemnete suhtes. Seepärast on asjakohane kehtestada inimtoiduks ette nähtud õliseemnete suhtes dioksiinide ja dioksiinitaoliste PCBde häiretasemed.

               (4)

               Kuivatatud puuviljade ja köögiviljade (sealhulgas kuivatatud maitsetaimede) puhul on asjakohane kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 1881/2006 (3) artikliga 2 kohaldada kuivatamise puhul kehtivaid konkreetseid kontsentreerimistegureid.

               (5)

               Seepärast tuleks soovitust 2013/711/EL vastavalt muuta,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:
   Soovituse 2013/711/EL lisa asendatakse käesoleva soovituse lisaga.

      Brüssel, 11. september 2014

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Tonio BORG

      (1)  Komisjoni soovitus 2013/711/EL, 3. detsember 2013, dioksiinide, furaanide ja polüklooritud bifenüülide (PCBde) sisalduse vähendamise kohta söödas ja toiduainetes (ELT L 323, 4.12.2013, lk 37).

      (2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/32/EÜ, 7. mai 2002, loomasöötades sisalduvate ebasoovitavate ainete kohta (EÜT L 140, 30.5.2002, lk 10).

      (3)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1881/2006, 19. detsember 2006, millega sätestatakse teatavate saasteainete piirnormid toiduainetes (ELT L 364, 20.12.2006, lk 5).

      LISA

            „LISA
            Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:
            a)   „dioksiinid + furaanid (WHO-TEQ)”– polüklooritud dibensoparadioksiinide (PCDDd) ja polüklooritud dibensofuraanide (PCDFid) summa, väljendatuna Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) toksilisusekvivalendina (TEQ), kasutades WHO toksilisuse ekvivalentfaktoreid (WHO-TEFid);
            b)   „dioksiinitaolised PCBd (WHO-TEQ)”– polüklooritud bifenüülide (PCBd) summa, väljendatuna WHO toksilisusekvivalendina, kasutades WHO-TEFe;
            c)   „WHO-TEFid”– inimeste tervist ähvardavate ohtude hindamisel kasutatavad Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) toksilisusfaktorid, mis põhinevad 2005. aasta juunis Genfis toimunud Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) rahvusvahelise kemikaaliohutuse programmi (IPCS) ekspertide kohtumise järeldustel (Martin van den Berg et al., „The 2005 World Health Organization Re-evaluation of Human and Mammalian Toxic Equivalency Factors for Dioxins and Dioxin-like Compounds”. Toxicological Sciences 93(2), 223–241 (2006)).

                        TOIDUAINED

                        DIOKSIINIDE + FURAANIDE HÄIRETASE (WHO-TEQ (1))

                        DIOKSIINITAOLISTE PCBde HÄIRETASE (WHO-TEQ) (1)

                        Liha ja lihatooted (välja arvatud söödav rups), (2) mis on saadud:

                                    —

                                    veistelt ja lammastelt

                                    —

                                    kodulindudelt

                                    —

                                    sigadelt

                              Segarasv

                        1,75 pg/g rasva kohta (3)

                        1,25 pg/g rasva kohta (3)

                        0,75 pg/g rasva kohta (3)

                        1,00 pg/g rasva kohta (3)

                        1,75 pg/g rasva kohta (3)

                        0,75 pg/g rasva kohta (3)

                        0,50 pg/g rasva kohta (3)

                        0,75 pg/g rasva kohta (3)

                        Tehistingimustes kasvatatud kalade ja kalandustoodete lihaskude

                        1,50 pg/g märgkaalu kohta

                        2,50 pg/g märgkaalu kohta

                        Toorpiim (2) ja piimatooted, (2) sealhulgas piimarasv

                        1,75 pg/g rasva kohta (3)

                        2,00 pg/g rasva kohta (3)

                        Kanamunad ja munatooted (2)

                        1,75 pg/g rasva kohta (3)

                        1,75 pg/g rasva kohta (3)

                        Savi toidulisandina

                        0,50 pg/g märgkaalu kohta

                        0,50 pg/g märgkaalu kohta

                        Teravili ja õliseemned

                        0,50 pg/g märgkaalu kohta

                        0,35 pg/g märgkaalu kohta

                        Puuviljad, köögiviljad (sh värsked maitsetaimed) (4)

                        0,30 pg/g märgkaalu kohta

                        0,10 pg/g märgkaalu kohta

         (1)  Sisalduse ülempiir: sisalduse ülempiir arvutatakse eeldusel, et kõigi allpool määramispiiri olevate eri analoogide sisaldus võrdub määramispiiriga.

         (2)  Käesolevas kategoorias loetletud toiduained, nagu on määratud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruses (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad (ELT L 139, 30.4.2004, lk 55).

         (3)  Häiretasemeid ei kohaldata toiduainete suhtes, mis sisaldavad alla 2 % rasva.

         (4)  Kuivatatud puuviljade ja köögiviljade (sealhulgas kuivatatud maitsetaimede) puhul kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1881/2006 artiklit 2. Kuivatatud maitsetaimede puhul tuleb arvesse võtta kuivatamise puhul kehtivat kontsentreerimistegurit 7.”