               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,23.5.2022
            COM(2022) 612 final

            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Prantsusmaa 2022. aasta riiklikku reformikava
            {SWD(2022) 612 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Prantsusmaa 2022. aasta riiklikku reformikava

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta,
                  1
                eelkõige selle artikli 6 lõiget 1,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241,
                  2
                millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu, jõustus 19. veebruaril 2021. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ja teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse kestlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. [XX.] juunil 2022 ajakohastati kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

               (2)24. novembril 2021 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2022) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse 2021. aasta mais Portos toimunud sotsiaaltippkohtumisel veelkord kinnitatud ühist kohustust rakendada edasi Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid välja 17. novembril 2017. Euroopa Ülemkogu kiitis 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid heaks 25. märtsil 2022. 24. novembril 2021 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande,
                  3
                milles nimetati Prantsusmaad ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta, mille nõukogu võttis vastu 5. aprillil 2022, ning ettepaneku 2022. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist ning mille nõukogu võttis vastu 14. märtsil 2022.

               (3)Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub näiteks kõrgemates energia- ja toiduhindades ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, eriti neid, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus. EL seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 esimest korda ajutise kaitse direktiiv,
                  4
                millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult ELis viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele.

               (4)Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne muudetud kava esitamise kuupäeva.

               (5)Alates 2020. aasta märtsist on kohaldatud üldist vabastusklauslit
                  5
               . Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises
                  6
                esitas komisjon oma seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema ELi või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Võttes arvesse suurenenud ebakindlust ja majandusväljavaateid ohustavaid suuri langusriske Euroopas toimuva sõja kontekstis, enneolematut energiahindade tõusu ja jätkuvaid häireid tarneahelates, on põhjendatud stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamisaja pikendamine 2023. aasta lõpuni.

               (6)2021. aasta stabiilsusprogrammi käsitlevas nõukogu 18. juuni 2021. aasta arvamuses esitatud lähenemisviisi kohaselt on eelarvepoliitikat praegu kõige parem mõõta esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu tagastamatute toetuste ja muude ELi vahenditega rahastatavaid kulusid
                  7
               . Selleks et hinnata, kas riigi eelarvepoliitika on konservatiivne ja kas eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, tuleks üldisest eelarvepoliitikast kaugemale minnes pöörata tähelepanu ka riiklikult rahastatavate
                  8
                esmaste jooksvate kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) ja investeeringute arengule.

               (7)2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised, et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist
                  9
               . Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajandusliku prognoosi kohaselt näib üleminek 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale 2023. aastal asjakohane, kuid samal ajal tuleb olla valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriigiti diferentseeritud ja nendes tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles kajastama suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis.

               (8)Seoses 2. märtsil 2022 esitatud eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning võrreldes talveprognoosiga kiiremat inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, et leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete abil; eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega, ning see peab olema riigiti diferentseeritud sõltuvalt nende eelarve- ja majandusolukorrast, sealhulgas võttes arvesse kriisi mõju ja Ukrainast põgenenud inimeste sisserännet.

               (9)28. aprillil 2021 esitas Prantsusmaa vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon on määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt hinnanud taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega. 13. juulil 2021 võttis nõukogu vastu otsuse Prantsusmaa taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta
                  10
               . Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsusest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Prantsusmaa on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjakohased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud.

               (10)4. mail 2022 esitas Prantsusmaa oma 2022. aasta riikliku reformikava. Stabiilsusprogrammi ta ei esitanud. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2022. aasta riiklik reformikava ka Prantsusmaa kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava täitmisel tehtud edusammude kohta.

               (11)23. mail 2022 avaldas komisjon Prantsusmaa kohta 2022. aasta riigiaruande
                  11
               . Selles hinnati Prantsusmaa edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti taaste ja vastupidavuse tulemustabeli põhjal kokkuvõte sellest, kuidas Prantsusmaa on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Selle analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega, sealhulgas nendega, mis tekivad seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse. Samuti hinnati Prantsusmaa edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning ELi peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

               (12)Komisjon tegi määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Prantsusmaa kohta põhjaliku analüüsi ja avaldas selle tulemused 23. mail 2022
                  12
               . Komisjon jõudis järeldusele, et Prantsusmaal esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige on nõrkused seotud valitsemissektori suure võlaga ja nõrga konkurentsivõimega, millel on tootlikkuse väikese kasvu kontekstis piiriülene mõju.

               (13)23. mail 2022 esitas komisjon ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Kõnealuses aruandes arutati Prantsusmaa eelarveseisundit, kuna riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk ületas 2021. aastal aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst, samal ajal kui riigi valitsemissektori võlg ületas aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 60 % SKPst ega olnud kooskõlas võla vähendamise sihttasemega. Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägi- ja võlakriteeriumid ei ole täidetud. Kooskõlas 2. märtsi 2022. aasta teatisega võttis komisjon kõikide asjakohaste tegurite hindamisel arvesse, et võla vähendamise sihttaseme järgimine tähendaks liiga järsku ja kiiret eelarve kohandamist, mis võib ohustada majanduskasvu. Seepärast on komisjon seisukohal, et praegustes erandlikes majandustingimustes ei ole võla vähendamise sihttaseme järgimine põhjendatud. Nagu märgitud, ei teinud komisjon 2022. aasta kevadel ettepanekut algatada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust ning hindab 2022. aasta sügisel uuesti, kas on asjakohane teha ettepanek algatada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused.

               (14)20. juulil 2020 soovitas nõukogu Prantsusmaal võtta 2020. ja 2021. aastal kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida pandeemiale ning toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitati Prantsusmaal juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla kestlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Eurostati kinnitatud andmete põhjal vähenes Prantsusmaa valitsemissektori eelarvepuudujääk 8,9 %-lt SKPst 2020. aastal 6,5 %-le SKPst 2021. aastal. Prantsusmaa eelarvepoliitilised meetmed toetasid majanduse taastumist 2021. aastal, samal ajal kui ajutised erakorralised toetusmeetmed vähenesid 3,3 %-lt SKPst 2020. aastal 2,6 %-le SKPst 2021. aastal. Prantsusmaa 2021. aasta meetmed on kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. 2020. ja 2021. aastal valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel võetud eelarvemeetmed olid enamasti ajutised või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. Samal ajal ei olnud mõned ajavahemikul 2020–2021 valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel vastu võetud meetmed ajutised ega kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega, kusjuures peamiselt oli nende puhul tegemist tootmismaksude alalise vähendamisega alates 2021. aastast ja ametnike palkade tõstmisega, põhiliselt tervishoiusüsteemis. Eurostati kinnitatud andmete kohaselt oli valitsemissektori võlg 2021. aastal 112,9 % SKPst.

               (15)Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2022. ja 2023. aastal vastavalt 4,6 % SKPst ja 3,2 % SKPst. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2022. aastal 111,2 % ja 2023. aastal 109,1 %. Komisjoni analüüsi põhjal näivad võla kestlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis suured.

               Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümme aastat) keskmine potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt 1,0 %. See hinnang ei hõlma aga selliste reformide mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada Prantsusmaa potentsiaalset majanduskasvu.

               (16)2022. aastal kaotab valitsus järk-järgult enamiku COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmetest, nii et ajutised erakorralised toetusmeetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 2,6 %-lt SKPst 2021. aastal 0,4 %-le SKPst 2022. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmed, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,7 % SKPst ja mis eeldatavasti kaotatakse 2023. aastal
                  13
               . Need meetmed hõlmavad peamiselt sotsiaalsiirdeid vaesematele leibkondadele, kaudsete energiatarbimismaksude vähendamist, jae- ja hulgihindade ülempiire ning subsiidiume suure energiakasutusega ettevõtjatele. Need meetmed on kavandatud ajutistena. Kui aga energiahinnad jäävad kõrgeks ka 2023. aastal, võidakse mõnega neist meetmetest jätkata. Mõned neist meetmetest ei ole suunatud, eelkõige elektri- ja gaasihindade üldise hinnalae kehtestamine ja kütuste otsene subsideeritud allahindlus. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulud, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,1 % SKPst ja 2023. aastal 0,1 % SKPst
                  14
               .

               (17)18. juunil 2021 soovitas nõukogu Prantsusmaal
                  15
                kasutada 2022. aastal taaste- ja vastupidavusrahastut lisainvesteeringute rahastamiseks, et toetada majanduse taastumist, järgides samal ajal konservatiivset eelarvepoliitikat. Peale selle peaks Prantsusmaa säilitama riiklikult rahastatavad investeeringud. Samuti soovitati Prantsusmaal juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada riigi rahanduse kestlikkus keskpikas perspektiivis ning samal ajal edendada investeeringuid, et suurendada kasvupotentsiaali.

               (18)Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi põhjal prognoositakse, et eelarvepoliitika on 2022. aastal toetav (–1,7 % SKPst)
                  16
               . Prantsusmaa kavatseb jätkuvalt toetada majanduse taastamist, kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut täiendavate investeeringute rahastamiseks, nagu on soovitanud nõukogu. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest ELi vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2021. aastaga vähenema 0,2 protsendipunkti võrra SKPst. Kõnealune vähenemine 2022. aastal tuleneb taaste- ja vastupidavusrahastu varajasest rahalisest toetusest 2021. aastal. Riiklikult rahastatavate investeeringute panus eelarvepoliitikasse peaks 2022. aastal olema neutraalne
                  17
               . Seepärast kavatseb Prantsusmaa säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu on soovitanud nõukogu. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2022. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse (1,6 protsendipunkti). See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmab energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetavate meetmete (0,5 % SKPst) ning Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse andmise kulude (0,1 % SKPst) täiendavat mõju. Muud jooksvate kuludega seotud meetmed hõlmavad vastupidavuskavas Ukrainas toimuva konflikti majanduslike tagajärgedega toimetulekuks esitatud meetmeid, näiteks konkreetsete sektorite otsest subsideerimist (0,1 % SKPst) ja ametnike palkade suurenemist (0,1 % SKPst). Tulude poole pealt prognoositakse, et ekspansiivset eelarvepoliitikat toetavad ka äriühingu tulumaksu määra (0,1 % SKPst) ja eluasememaksude (0,1 % SKPst) vähendamine. Prognooside kohaselt mõjutab riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasvu ekspansiivset panust 2022. aastal tarbijahindade suurem kasv võrreldes SKP deflaatoriga. Komisjoni prognoosi kohaselt ei ole need meetmed ja kulude suurenemise põhjused täielikult kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega.

               (19)Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika seisund, eeldusel et poliitikat ei muudeta, 2023. aastal +0,9 % SKPst
                  18
               . Prognooside kohaselt jätkab Prantsusmaa 2023. aastal taaste- ja vastupidavusrahastust antavate toetuste kasutamist, et rahastada täiendavaid investeeringuid majanduse taastamise toetuseks. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest ELi vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2022. aastaga vähenema 0,1 protsendipunkti võrra SKPst, kajastades taaste- ja vastupidavusrahastu varajast rahalist toetust 2021. ja 2022. aastal. Riiklikult rahastatavate investeeringute panus eelarvepoliitikasse peaks 2023. aastal olema neutraalne
                  19
               . Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2023. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,7 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu leevendamiseks võetud meetmete (0,7 % SKPst) järkjärgulise kaotamise mõju. Seepärast lähtub riiklikult rahastatavate jooksvate kulude pärssiv panus energiahindade tõusu mõjuga toimetulekuks võetud meetmete järkjärgulisest kaotamisest, nagu praegu on kavandatud.

               (20)Prantsusmaa praegune pensionisüsteem on keeruline, koosnedes enam kui 40 paralleelsest skeemist. Neid skeeme kohaldatakse töötajate ja ametikohtade eri rühmadele, lähtudes erinevatest eeskirjadest. Eurostati andmete põhjal olid Prantsusmaa riiklikud pensionikulud (2019. aastal 14,6 % SKPst) ELis suuruselt kolmandad. Need suured kulud on seotud suhteliselt kõrge asendusmäära (st pension võrreldes lõpliku aastapalgaga), oodatava eluea, suhteliselt varajase tegeliku pensioniea (ligikaudu 62 aastat) ja suurema arvu pensionisaajatega koguelanikkonna hulgas. Nii komisjoni 2021. aasta rahvastiku vananemise aruande kui ka Prantsusmaa pensionide nõuandekomisjoni (Conseil d’orientation des retraites) viimase aastaaruande kohaselt prognoositakse pärast pensionikulude mõningast eeldatavat vähenemist kuni 2024. aastani nende tagasihoidlikku kasvu 2025. aastast kuni umbes 2030. aastani (ligikaudu 0,2 protsendipunkti SKPst). Suured avaliku sektori kogukulutused, mille üks põhiartikkel on pensionikulud, annavad panuse valitsemissektori võla kasvu olenemata suurest maksukoormusest, mille tulemusel seisab Prantsusmaa keskpikas perspektiivis silmitsi suurte riskidega riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. Pikas perspektiivis hakkavad pensionikulud stabiilselt vähenema kuni 2070. aastani, peamiselt tulenevalt pensionihüvitiste indekseerimisest inflatsiooniga, mis tasakaalustab rahvastiku vananemisest tingitud sõltuvusmäära tõusu. Pensionisüsteemi lihtsustamine eri skeemide ühtlustamise teel aitaks parandada selle läbipaistvust ja õiglust, mõjutades samal ajal positiivselt tööjõu liikuvust ja selle jaotamise tõhusust, ning võiks toetada riigi rahanduse jätkusuutlikkust. 2018. aastal algatas Prantsusmaa valitsus reformiprotsessi eesmärgiga ühtlustada arvukaid pensioniskeeme käsitlevad eeskirjad. Reform peatati COVID-19 pandeemia puhkedes. Prantsusmaa taaste- ja vastupidavuskava eesmärkide tutvustamisel kinnitas Prantsusmaa valitsus, et ta on pühendunud pensionisüsteemi põhjaliku reformi läbiviimisele, mille eesmärk on parandada süsteemi õiglust ja jätkusuutlikkust.

               (21)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks. Need aitavad lahendada kõiki majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme või olulist osa majanduslikest ja sotsiaalsetest probleemidest, millele on osutatud riigipõhistes soovitustes, mille nõukogu esitas Prantsusmaale Euroopa poolaasta raames 2019. ja 2020. aastal, nagu ka riigipõhistes soovitustes, mis esitati enne kava vastuvõtmise kuupäeva. Prantsusmaa kava rakendamine edeneb jõudsalt. Majandus- ja rahanduskomitee arvamust arvesse võttes hindas komisjon Prantsusmaa esimest maksetaotlust positiivselt, mille tulemusel maksti 4. märtsil 2022 välja 7,4 miljardi euro ulatuses rahalist toetust (pärast eelmaksete mahaarvamist). 38 seotud eesmärki ja sihti hõlmavad reforme riigi rahanduse, tööturu, tervishoiu ja pikaajalise hoolduse valdkonnas. Tehtud on investeeringuid hoonete energiatõhususse (avalikud, era- ja sotsiaalhooned), kestlikku transporti (keskkonnasõbralike sõidukite ostmine), tööstuse CO2 heite vähendamisse, noorte tööhõivesse ja haridusse. Kinnitati mitu teadusuuringute strateegiat oluliste keskkonnahoidlike ja digitehnoloogiate valdkonnas ning 2022. ja 2023. aastal algatatakse projektikonkursid.

               (22)Prantsusmaa taaste- ja vastupidavuskava rakendamine aitab eeldatavasti teha täiendavaid edusamme rohe- ja digipöörde valdkonnas. Prantsusmaa kliimaeesmärkide saavutamist toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 46,0 % (kusjuures suuri investeeringuid tehakse hoonete energiatõhusasse renoveerimisse), samas kui digieesmärke toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 21,3 %. Taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine kooskõlas asjakohaste eesmärkide ja sihtidega aitab Prantsusmaal COVID-19 kriisist kiiresti taastuda, tugevdades samal ajal tema vastupanuvõimet. Sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning muu kavast kaugemale ulatuva majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest.

               (23)Prantsusmaa esitas oma partnerluslepingut käsitlevad ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid
                  20
                17. detsembril 2021 ja enamiku programme enne 17. märtsi 2022. Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrusega (EL) 2021/1060 peab Prantsusmaa arvesse võtma asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ühtekuuluvuspoliitika 2021.–2027. aasta fondide programmitöös. See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondidest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suurendamiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal nende fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust. Taaste- ja vastupidavusrahastu ning ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakendamine sõltub ka selliste kitsaskohtade kõrvaldamisest, mis pärsivad investeeringuid, mis toetavad rohe- ja digipööret ning tasakaalustatud territoriaalset arengut.

               (24)Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Prantsusmaa silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on seotud oskuste nappuse ja taastuvenergia kasutuselevõtuga. Töötajate oskuste täiendamine aitaks suurendada tööjõu tootlikkust ja selle tulemusel parandada Prantsusmaa majanduse üldist konkurentsivõimet.

               (25)Tööjõupuudus on kasvamas ja tööandjate sõnul on oskustööliste nappus rohkem kui 50 % juhtudel peamine takistus töölevõtmisel, eelkõige töökohtade puhul, mis nõuavad tehnilisi oskusi, näiteks rohe- ja digipöörde jaoks vajalikke oskusi (tööstuses, ehituses). Kulub aega, enne kui töötajate ümberõppesse ja oskuste täiendamisse praegu tehtavad investeeringud end ära tasuvad, ja nende tulemuslikkust kahjustab põhioskuste madal tase rohkem kui viiendiku 15aastaste õpilaste puhul, kes edasises elus koolitusest üldjuhul vähem kasu saavad. Tehniliste oskuste nappust arvesse võttes on eriti murettekitavad kehvad tulemused matemaatikas (2019. aasta rahvusvahelise matemaatika ja loodusainete õppe uuringus (TIMSS) osalenud 22 ELi riigi hulgas olid prantsuse õpilaste tulemused kõige kehvemad) ja loodusteadustes. Lisaks osutavad hinnangud, et väheste oskustega isikud saavad vähem kasu koolitusest, mille tulemusel saadakse kvalifikatsioon.

               (26)Hoolimata üldiselt headest tulemustest mõjutab põhioskuste taset Prantsusmaa haridussüsteemis suur sotsiaal-majanduslik ja piirkondlik ebavõrdsus. PISA uuringu kohaselt on Prantsusmaa üks nendest ELi liikmesriikidest, kus sotsiaal-majanduslik taust õpilaste tulemusi kõige enam mõjutab. Näitajatest ilmneb, et 35,3 %-l ebasoodsas olukorras olevatest 15aastastest ja 44,5 %-l esimese põlvkonna rändajatest õpilastest puuduvad piisavad põhioskused lugemises, võrreldes keskmiselt 20,9 %ga. Selle küsimuse lahendamiseks käivitas Prantsusmaa 2017. aastal katselise reformi, mille käigus vähendati õpilaste haridustee esimestel aastatel prioriteetse hariduse valdkondades klasside suurust poole võrra, et õpilased saaksid kasu rohkem isikustatud toetusest õppimist soodustavas keskkonnas. 2021. aastal tõi Prantsusmaa kontrollikoda esile koolisüsteemi puudused, mis mõjutavad eelkõige ebasoodsas olukorras olevate õpilaste õpitulemusi, ning nõudis koolide ulatuslikumat autonoomiat ja hindamist. Õpetajate täiendusõppes osalemise madalad määrad ning õpilaste-õpetajate suured suhtarvud võivad sotsiaal-majanduslikku ebavõrdsust süvendada. Ebasoodsas olukorras olevates piirkondades töötavate loodusteaduste õpetajate haridustase on üldjuhul madalam suuremal määral kui teistes ELi liikmesriikides. Kutsehariduse 2018. aasta reform ja märkimisväärsed stiimulid tööandjatele suurendasid töökohapõhiste õppijate arvu, millel on positiivne mõju hariduse omandanute tööhõive määradele.

               (27)Versailles’ deklaratsioonis ELi riigipeade ja valitsusjuhtidelt saadud volituste kohaselt soovitakse kavaga „REPowerEU“ kaotada võimalikult kiiresti Euroopa Liidu sõltuvus Venemaalt imporditavast fossiilkütusest. Selleks määratakse dialoogis liikmesriikidega kindlaks kõige sobivamad projektid, investeeringud ja reformid riiklikul, piirkondlikul ja ELi tasandil. Nende meetmete eesmärk on vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja suunata fossiilkütuste import Venemaalt eemale.

               (28)2020. aasta andmete kohaselt oli Prantsusmaa sõltuvus Venemaa nafta, gaasi ja kivisöe impordist vastavalt 9 %, 17 % ja 34 %, mis on väiksem EL 27 keskmisest
                  21
               . Prantsusmaa sõltub Venemaa fossiilkütustest ELi keskmisega võrreldes piiratumal määral suuresti seetõttu, et Prantsusmaa energiaallikate jaotuses tuginetakse peamiselt tuumaenergiale (40,6 % riigi sisemaisest energia kogutarbimisest). Fossiilkütuste osakaal energiaallikate jaotuses on EL 27 keskmisest väiksem: nafta, gaas ja tahked fossiilkütused (sealhulgas kivisüsi) moodustavad vastavalt 28,6 %, 15,4 % ja 2,3 % Prantsusmaa sisemaisest energia kogutarbimisest. Peale selle on Prantsusmaal neli veeldatud maagaasi terminali, mis võimaldab gaasi impordiallikaid mitmekesistada. Sellest hoolimata muudavad praegune geopoliitiline olukord ja kõrged energiahinnad Prantsusmaa jaoks pakilisemaks vajaduse teha suuremaid pingutusi oma riiklikus energia- ja kliimakavas sätestatud taastuvenergiaeesmärkide täitmiseks. 2020. aastal moodustas taastuvenergia 19,1 % Prantsusmaa sisemaisest energia kogutarbimisest, mis jääb allapoole riiklikus energia- ja kliimakavas kehtestatud 23 % sihttaset. Selleks et Prantsusmaa täidaks paketi „Eesmärk 55“ eesmärgid, tuleb veelgi vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning suurendada taastuvate energiaallikate kasutamist ja energiatõhusust. Tööstusprotsessidest ja hoonete kütmisest tuleneva CO2 heite kiirele vähendamisele saab kaasa aidata avaliku sektori suurema toetusega sellistele tehnoloogiatele nagu väikese- ja suuremahulised soojuspumbad ja geotermiline energia, sealhulgas toetus kaugküttevõrkudele, samuti kestliku anaeroobse degradatsiooni (méthanisation) ja säästvate biogaaside, näiteks biometaani kestliku tootmisega seotud muude tehnoloogiate kiirema kasutuselevõtuga. Samuti aitaksid sellised investeeringud vähendada sõltuvust Venemaalt pärit maagaasi impordist. Allesjäänud fossiilkütusesubsiidiumide kasutamise kiirendatud järkjärguline lõpetamine parandaks taastuvenergia konkurentsivõimet võrreldes fossiilkütustest alternatiividega. Ka investeeringud taastuvenergiasse nii elektri võrku tootmise kui ka hajatootmise jaoks võivad tugevdada makromajanduslikku vastupidavust ja konkurentsivõimet, suurendades energiajulgeolekut ja innovatsiooni energiasektoris.

               (29)Elektrivõrgu jaoks toodetava taastuvenergia projektide, eelkõige maismaa ja avamere tuuleparkide ja päikeseenergiaprojektide kasutuselevõtmist Prantsusmaal takistavad piiravad õigusnormid ning suured haldus- ja lubade andmisega seotud tõkked. Riigi tasandil elektrivõrku tehtavate investeeringute ebapiisavus on kaasa toonud ka juurdepääsupunktide nappuse, suurendades võrguühenduskulusid ja tekitades võrku ühendamisel viivitusi, mis praegu võivad kesta mitu kuud. Maismaa tuuleparke ei ole lubatud ehitada 5–30 km kaugusele meteoroloogia-, sõjaväe- ja tsiviillennundusradaritest, mille tagajärjel on ligikaudu 45 % uute projekti puhul keeruline leida sobivaid asukohti. Menetlusi saaks parandada, et vältida sõjaväepoolseid julgeolekuga seotud piiranguid projekti väljatöötamise väga hilises etapis. Riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke haldusasutusi hõlmav heakskiitmisprotsess tähendab seda, et sagedased taotlused linnaplaneerimisdokumentide ajakohastamiseks peavad kajastuma ka madalamate tasandite dokumentides, mis tekitab täiendavat halduskoormust. Lubade andmise protsessi saaks kiirendada, eraldades selle jaoks piirkondlike tasandite keskvalitsustes (st detsentraliseeritud riigitalitustele), samuti pädevates asutustes ja võrguettevõtjates rohkem inim- ja rahalisi ressursse, kaasates piirkondlikud ja kohalikud haldusasutused ulatuslikumalt ruumilisse planeerimisse ning viies kiiremini läbi hankemenetlusi. Üldsuse osalemise ja detsentraliseerimise mehhanismide tugevdamine vähendaks kolmandate isikute kaebusi, mis on üks uute projektide kasutuselevõtmisel esinevate suurte viivituste põhjus. Stabiilne riigi tasandi õigusraamistik pakuks investoritele suuremat selgust, eelkõige pikaajalise planeerimise seisukohast.

               (30)Energiatõhususe suurendamine ja energiatarbimise vähendamine aitavad vähendada heitkoguseid ja fossiilkütuste kasutamist. Prantsusmaal tekitavad ehitus ja hoonete kasutamine 25 % kogu kasvuhoonegaaside heitest. Taaste- ja vastupidavuskavas on hoonete energiatõhusale renoveerimisele pühendatud terve komponent, mis aitab lahendada seotud probleeme laiaulatusliku valdkondadeülesel viisil. Meetmed hõlmavad igat liiki hooneid, käsitades prioriteetsena avalikke hooneid, aga ka ulatuslikku tegevust erasektori hoonefondi ja sotsiaalhoonete renoveerimiseks ning väikeettevõtjate energiatõhususe suurendamiseks. Oma uue riikliku vastupidavuskava raames tugevdab Prantsusmaa hoonete taastuvenergial põhineva kütmise toetamise mehhanisme, näiteks suurendades nn küttefondi 150 miljoni euro võrra ja taastuvenergial põhinevate kütteseadmete paigaldamise subsiidiumi 1 000 euro võrra. Prantsusmaa riiklikus CO2 heite vähendamise strateegias (Stratégie Nationale Bas Carbone) on määratletud ambitsioonikas trajektoor hoonetest pärit heite vähendamiseks ja 2050. aastaks hoonetes tarbitava energia täiesti CO2 heite vabaks muutmiseks. Praeguse leibkondadele suunatud kavaga „Ma Prime Renov“ subsideeritakse peamiselt üksikuid renoveerimismeetmeid. Selleks et soodustada suurema energiatõhususe saavutamist, saaks poliitikaraamistikku täiustada, et stimuleerida põhjalikku renoveerimist ja aidata Prantsusmaal veelgi parandada oma hoonefondi energiatõhusust. 2021. aasta augustis vastu võetud kliima- ja vastupidavusseaduse eesmärk on vähendada energiatarbimist mitmel viisil, näiteks nähes ette hüvitised elektrijalgrataste eest ja luues linnapiirkondades vähese heitega alad.

               (31)Taastuvate energiaallikate suure osakaalu saavutamiseks on jätkuvalt ülimalt tähtis lisatoetus (väljatöötatavatele või kavandatud) piiriülestele elektrivõrkudevahelistele ühendustele. Võimalikult kiired investeeringud nii riigisisesesse kui ka piiriülesesse energiataristusse aitavad vähendada sõltuvust fossiilkütustest ja eelkõige Venemaa gaasist. Uued taristu- ja võrguinvesteeringud peaksid võimaluse korral olema tulevikukindlad, et hõlbustada nende pikaajalist kestlikkust tulevikus säästvatele kütustele kohandamise kaudu. Süsteemidevahelised ühendused on äärmiselt olulised energia siseturu tõhusaks toimimiseks, kasutades ühiselt vahendeid üldise energiavarustuskindluse saavutamiseks.

               (32)Kuigi kliimaneutraalsusele ülemineku ja fossiilkütustest loobumise kiirendamine tekitab mitmes sektoris märkimisväärseid ümberkorralduskulusid, saab Prantsusmaa ühtekuuluvuspoliitika raames kasutada õiglase ülemineku mehhanismi, et leevendada ülemineku sotsiaal-majanduslikku mõju kõige enam mõjutatud piirkondades. Lisaks saab Prantsusmaa kasutada Euroopa Sotsiaalfond+, et parandada tööhõivevõimalusi ja tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust.

               (33)Võttes arvesse komisjoni 2022. aasta kevadist majandusprognoosi, on nõukogu Prantsusmaa eelarvepoliitika läbi vaadanud ja tema arvamus kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1.

               (34)Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et rakendada soovitust euroala majanduspoliitika kohta. Prantsusmaa puhul kajastub see kõigis neljas allpool esitatud soovituses.

               (35)Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja kõnealust hindamist, on nõukogu 2022. aasta riikliku reformikava läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel antud nõukogu soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1, 2 ja 3. Soovitused 1, 2 ja 3 toetavad ka euroala kohta esitatud soovituste, eelkõige euroala kohta esitatud esimese, teise ja neljanda soovituse elluviimist. Soovituses 1 osutatud eelarvepoliitikameetmed aitavad muu hulgas vähendada tasakaalustamatust, mis on seotud valitsemissektori suure võlaga. Soovituses 2 osutatud poliitikameetmed aitavad muu hulgas vähendada valitsemissektori võlga ja suurendada konkurentsivõimet, sest taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine toetab majanduskasvu, tugevdades samal ajal majanduse vastupanuvõimet. Soovituses 3 osutatud poliitikameetmed aitavad muu hulgas vähendada tasakaalustamatust, mis on seotud konkurentsivõimega.

               SOOVITAB Prantsusmaal võtta 2022. ja 2023. aastal järgmisi meetmeid.

               1.Tagada 2023. aastal konservatiivne eelarvepoliitika, eelkõige piirates riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasvu nii, et see oleks toodangu potentsiaalsest keskpika perioodi kasvust väiksem, võttes arvesse jätkuvat ajutist ja suunatud toetust leibkondadele ja ettevõtetele, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Olla valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, sealhulgas kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut, kava „RePowerEU“ ja muid ELi vahendeid. Järgida pärast 2023. aastat eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne keskpika perioodi eelarvepositsioon ning tagada järkjärgulise konsolideerimise, investeeringute ja reformide kaudu võla usaldusväärne ja järkjärguline vähendamine ja riigi rahanduse kestlikkus keskpikas perspektiivis. Reformida pensionisüsteemi eesmärgiga järk-järgult ühtlustada eri pensionikavasid käsitlevad eeskirjad, et suurenda süsteemi õiglust ja toetada samal ajal selle jätkusuutlikkust.

               2.Jätkata oma taaste- ja vastupidavuskava rakendamist kooskõlas nõukogu 13. juuli 2021. aasta rakendusotsuses esitatud eesmärkide ja sihtidega. Viia kiiresti lõpule komisjoniga peetavad läbirääkimised 2021.–2027. aasta ühtekuuluvuspoliitika programmidokumentide üle, et alustada nende rakendamist.

               3.Kõrvaldada oskuste nappus, tõstes põhioskuste taset, pakkudes täiendavaid töökohapõhise õppe võimalusi ja parandades kõikide õpilaste õpitulemusi, eelkõige vahendite ja meetodite ebasoodsas olukorras olevate õpilaste ja koolide vajadustele kohandamise ning õpetajate töötingimuste ja täiendusõppe parandamise teel.

               4.Vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest. Kiirendada taastuvenergia elektrivõrgu jaoks ja hajatootmiseks kasutuselevõttu avaliku sektori suuremate investeeringute ning erasektori investeeringute soodustamise kaudu, muu hulgas muutes lubade andmise menetlused veelgi sujuvamaks ja tagades lubasid väljastavatele haldusasutustele piisava personali. Täiustada poliitikaraamistikku eesmärgiga stimuleerida hoonete põhjalikku renoveerimist. Suurendada energiavõrkude ühendamise suutlikkust.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

                     (2)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

                     (3)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 25).

                     (4)

                        Nõukogu 4. märtsi 2022. aasta rakendusotsus (EL) 2022/382, millega määratakse kindlaks Ukrainast lähtuva põgenike massilise sissevoolu olemasolu direktiivi 2001/55/EÜ artikli 5 tähenduses ning nähakse selle tulemusena ette ajutine kaitse (ELT L 71, 4.3.2022, lk 1).

                     (5)

                        Komisjoni teatis nõukogule stabiilsuse ja kasvu pakti
                     üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta, 20.3.2020, COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Komisjoni teatis nõukogule „Üks aasta pärast COVID-19 puhangu algust: eelarvepoliitika meetmed“, Brüssel, 3.3.2021, COM(2021) 105 final.

                     (7)

                        Käesolevas soovituses esitatud hinnangud eelarvepoliitika ja selle komponentide kohta on komisjoni hinnangud, mis põhinevad komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi aluseks olevatel eeldustel. Komisjoni hinnangud keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu kohta ei hõlma selliste reformide positiivset mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada potentsiaalset majanduskasvu.

                     (8)

                        Ei rahastata taaste- ja vastupidavusrahastust ega muudest ELi vahenditest antavate toetustega.

                     (9)

                        Komisjoni teatis nõukogule: eelarvepoliitika suunised 2023. aastaks, Brüssel, 2.3.2022, COM(2022) 85 final.

                     (10)

                        Nõukogu 6. juuli 2021. aasta rakendusotsus, millega kiidetakse heaks Prantsusmaa taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnang (ST 10162/2021; ST 10162/2021 ADD 1).

                     (11)

                        SWD(2022) 612.

                     (12)

                        SWD(2022) 632.

                     (13)

                        Näitajad kajastavad alates 2021. aasta sügisest võetud meetmete aastaste eelarvekulude taset, sealhulgas jooksvaid tulusid ja kulusid ning asjakohasel juhul kapitalikulumeetmeid.

                     (14)

                        Eeldatakse, et Ukrainast ELi põgenenud isikute koguarv jõuab 2022. aasta lõpuks järk-järgult 6 miljonini ning nende geograafiline jaotus põhineb olemasoleva diasporaa suurusel, vastuvõtva liikmesriigi elanikkonna suhtelisel suurusel ja Ukrainast põgenenud isikute tegelikul jaotusel üle kogu ELi 2022. aasta märtsi seisuga. Inimese kohta arvutatud eelarvekulude puhul põhinevad hinnangud komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse Euromodi mikrosimulatsiooni mudelil, võttes arvesse nii võimalikke rahaülekandeid inimestele kui ka mitterahalisi hüvitisi, näiteks hariduse ja tervishoiu vallas.

                     (15)

                        Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitus, milles esitatakse nõukogu arvamus Prantsusmaa 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 304, 29.7.2021, lk 43).

                     (16)

                        Näitaja miinusmärk (plussmärk) vastab esmaste kulude kasvu liigsele (vähesele) kasvule võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga, osutades ekspansiivsele (pärssivale) eelarvepoliitikale.

                     (17)

                        Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma ekspansiivse panuse 0,2 protsendipunkti SKPst.

                     (18)

                        Näitaja miinusmärk (plussmärk) vastab esmaste kulude kasvu liigsele (vähesele) kasvule võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga, osutades ekspansiivsele (pärssivale) eelarvepoliitikale.

                     (19)

                        Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma pärssiva panuse 0,1 protsendipunkti SKPst.

                     (20)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (ELT L 231, 30.6.2021, lk 159).

                     (21)

                        Eurostat (2020), Venemaa impordi osakaal maagaasi, toornafta ja kivisöe koguimpordis. EL 27 keskmise puhul on koguimpordi aluseks import väljastpoolt ELi 27 liikmesriiki. Prantsusmaa puhul hõlmab koguimport ELi-sisest kaubandust. Toornafta ei hõlma rafineeritud naftatooteid.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,23.5.2022
            COM(2022) 617 final

            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Leedu 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Leedu 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta
            {SWD(2022) 617 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Leedu 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Leedu 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 5 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241,
                  2
                millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ja teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse kestlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. [XX.] juunil 2022 ajakohastati kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

               (2)24. novembril 2021 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2022) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse 2021. aasta mais Portos toimunud sotsiaaltippkohtumisel veelkord kinnitatud ühist kohustust rakendada edasi Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid välja 17. novembril 2017. Euroopa Ülemkogu kiitis 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid heaks 25. märtsil 2022. 24. novembril 2021 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande,
                  3
                milles ei nimetatud Leedut ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta, mille nõukogu võttis vastu 5. aprillil 2022, ning ettepaneku 2022. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist ning mille nõukogu võttis vastu 14. märtsil 2022.

               (3)Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub näiteks kõrgemates energia- ja toiduhindades ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, kes on energiaostuvõimetud või selle ohus. EL seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 esimest korda ajutise kaitse direktiiv,
                  4
                millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult ELis viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele. Leedule on algatuse „Ühtekuuluvusmeetmed pagulaste toetamiseks Euroopas“ (CARE) ning programmi „Ühtekuuluvust ja Euroopa territooriume toetav taasteabi“ (REACT-EU) täiendavate eelmaksete kaudu tehtud kättesaadavaks erakorraline toetus, et kiiresti reageerida Ukrainast põgenevate inimeste vastuvõtu ja integreerimise vajadustele.

               (4)Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne muudetud kava esitamise kuupäeva.

               (5)Alates 2020. aasta märtsist on kohaldatud üldist vabastusklauslit
                  5
               . Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises
                  6
                esitas komisjon oma seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema ELi või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Võttes arvesse suurenenud ebakindlust ja majandusväljavaateid ohustavaid suuri langusriske Euroopas toimuva sõja kontekstis, enneolematut energiahindade tõusu ja jätkuvaid häireid tarneahelates, on põhjendatud stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamisaja pikendamine 2023. aasta lõpuni.

               (6)2021. aasta stabiilsusprogrammi käsitlevas nõukogu 18. juuni 2021. aasta arvamuses esitatud lähenemisviisi kohaselt on eelarvepoliitikat praegu kõige parem mõõta esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu tagastamatute toetuste ja muude ELi vahenditega rahastatavaid kulusid
                  7
               . Selleks et hinnata, kas riigi eelarvepoliitika on konservatiivne ja kas eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, tuleks üldisest eelarvepoliitikast kaugemale minnes pöörata tähelepanu ka riiklikult rahastatavate
                  8
                esmaste jooksvate kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) ja investeeringute arengule.

               (7)2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised, et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist
                  9
               . Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajandusliku prognoosi kohaselt näib üleminek 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale 2023. aastal asjakohane, kuid samal ajal tuleb olla valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid olema jätkuvalt liikmesriigiti diferentseeritud ja nendes tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles kajastama suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis.

               (8)Seoses 2. märtsil 2022 esitatud eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning võrreldes talveprognoosiga kiiremat inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, et leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete abil; eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega, ning see peab olema riigiti diferentseeritud sõltuvalt nende eelarve- ja majandusolukorrast, sealhulgas võttes arvesse kriisi mõju ja Ukrainast põgenenud inimeste sisserännet.

               (9)14. mail 2021. aastal esitas Leedu vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon on määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt hinnanud taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega. 20. juulil 2021 võttis nõukogu vastu otsuse Leedu taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta
                  10
               . Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsusest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Leedu on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjakohased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud.

               (10)27. aprillil 2022 esitas Leedu oma 2022. aasta riikliku reformikava ja 29. aprillil 2022 oma 2022. aasta stabiilsusprogrammi kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artiklis 4 sätestatud tähtajaga. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2022. aasta riiklik reformikava ka Leedu kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava täitmisel tehtud edusammude kohta.

               (11)23. mail 2022 avaldas komisjon Leedu kohta 2022. aasta riigiaruande
                  11
               . Selles hinnati Leedu edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti taaste ja vastupidavuse tulemustabeli põhjal kokkuvõte sellest, kuidas Leedu on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Selle analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega, sealhulgas nendega, mis tekivad seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse. Samuti hinnati Leedu edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning ELi peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

               (12)23. mail 2022 esitas komisjon ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Kõnealuses aruandes käsitleti Leedu eelarveseisundit, kuna riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk ületab 2022. aastal aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst. Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägikriteerium ei olnud täidetud. Kooskõlas 2. märtsi 2022. aasta teatisega ei teinud komisjon ettepanekut algatada 2022. aasta kevadel uusi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusi ning hindab 2022. aasta sügisel uuesti, kas on asjakohane teha ettepanek algatada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused.

               (13)20. juulil 2020 soovitas nõukogu Leedul võtta 2020. ja 2021. aastal kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida pandeemiale ning toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitati Leedul juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla kestlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Eurostati kinnitatud andmete põhjal vähenes Leedu valitsemissektori eelarvepuudujääk 7,3 %-lt SKPst 2020. aastal 1,0 %-le 2021. aastal. Leedu toetas 2021. aastal eelarvepoliitika meetmetega majanduse taastumist, samas kui ajutisi erakorralisi toetusmeetmeid vähendati 3,9 %-lt SKPst 2020. aastal 2,8 %-le 2021. aastal. Leedu 2021. aasta meetmed on kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. 2020. ja 2021. aastal valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel võetud eelarvemeetmed olid enamasti ajutised. Samal ajal ei olnud mõned ajavahemikul 2020–2021 valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel vastu võetud meetmed ajutised ega kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega, peamiselt oli tegu avaliku sektori töötajate tasu suurendamisega. Eurostati kinnitatud andmete põhjal oli 2021. aastal valitsemissektori võlg 44,3 % SKPst.

               (14)2022. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik. Valitsuse prognoosi kohaselt suureneb reaalne SKP 2022. aastal 1,6 % ja 2023. aastal 2,5 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis aga eeldatakse, et SKP reaalkasv 2022. aastal on 1,7 % ja 2023. aastal 2,6 %. Valitsus prognoosib 2022. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk kasvab 2022. aastal 4,9 %ni SKPst ja väheneb 2023. aastal 2,4 %ni. Puudujäägi suurenemine 2022. aastal tuleneb peamiselt meetmetest, millega püütakse ohjata kõrgete energiahindade mõju, toetada väiksema sissetulekuga leibkondi ja võtta vastu Ukrainast põgenevaid inimesi. Programmi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse 2022. aastal vähenema 43,3 %ni ning püsima 2023. aastal stabiilsena. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2022. ja 2023. aastal vastavalt 4,6 % ja 2,3 % SKPst. See on kooskõlas 2022. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud puudujäägiga. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse sarnane, 2022. aastal 42,7 % ja 2023. aastal 43,1 %.

               Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümme aastat) keskmine potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt 3,2 %. See hinnang ei hõlma aga selliste reformide mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada Leedu potentsiaalset majanduskasvu.

               (15)2022. aastal kaotab valitsus järk-järgult enamiku COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmetest, nii et ajutised erakorralised toetusmeetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 2,8 %-lt SKPst 2021. aastal 1,2 %-le 2022. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmed, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 1,2 % SKPst ja 2023. aastal 0,0 % SKPst
                  12
               . Need meetmed koosnevad peamiselt gaasi- ja elektriettevõtetele antavatest toetustest, soojusenergiale kohaldatava käibemaksu hüvitamisest ja muude soojusenergia hüvitiste laiemast kohaldamisest. Need on enamasti kavandatud ajutistena. Kui aga energiahinnad püsivad kõrged ka 2023. aastal, võidakse mõnd neist meetmetest jätkata. Mõned meetmed, eelkõige gaasi- ja elektriettevõtete toetused ning soojusenergia käibemaksu hüvitamine, ei ole sihipärased. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukrainast põgenenud isikutele pakutava ajutise kaitse kulud, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. ja 2023. aastal 0,2 %,
                  13
                samuti kaitsekulutuste suurenemine 0,5 % võrra SKPst nii 2022. kui ka 2023. aastal.

               (16)18. juunil 2021 soovitas nõukogu Leedul
                  14
                säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud. Nõukogu soovitas Leedul ka hoida kontrolli all riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasv. Samuti soovitati Leedul juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada riigi rahanduse kestlikkus keskpikas perspektiivis ning samal ajal suurendada investeeringuid, et tõhustada majanduskasvu potentsiaali.

               (17)Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi ja Leedu 2022. aasta stabiilsusprogrammis esitatud teabe põhjal prognoositakse, et eelarvepoliitika on 2022. aastal toetav (–4,2 % SKPst), nagu soovitas nõukogu
                  15
               . Leedu kavatseb jätkuvalt toetada majanduse taastamist, kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut täiendavate investeeringute rahastamiseks, nagu on soovitanud nõukogu. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest ELi vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2021. aastaga suurenema 0,5 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2022. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,3 protsendipunkti
                  16
               . Seetõttu kavatseb Leedu säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu on soovitanud nõukogu. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2022. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 3,2 protsendipunkti. See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmab energiahindade tõusu (1,2 % SKPst) majandusliku ja sotsiaalse mõju vähendamiseks võetud meetmete täiendavat mõju ning Ukraina põgenikele pakutava ajutise kaitse kulusid (0,2 % SKPst), peale muude meetmete peaks aga lisatoetus väiksema sissetulekuga leibkondadele (täiendav pensioni-, lastetoetuste ja sotsiaaltoetuste tõus, mittemaksustatava tulu miinimumtase) suurendama jooksvaid netokulusid 0,4 % võrra SKPst. Seega ei hoia Leedu komisjoni praeguste hinnangute põhjal 2022. aastal piisavalt kontrolli all riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasvu.

               (18)Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika seisund, eeldusel et poliitikat ei muudeta, 2023. aastal 1,5 % SKPst
                  17
               . Prognooside kohaselt jätkab Leedu 2023. aastal taaste- ja vastupidavusrahastust antavate toetuste kasutamist, et rahastada täiendavaid investeeringuid majanduse taastamise toetuseks. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest ELi vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks 2023. aastal suurenema 0,4 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaks andma 2023. aastal eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,5 protsendipunkti
                  18
               . Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2023. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 1,5 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu leevendamiseks võetud meetmete (1,2 % SKPst) järkjärgulise kaotamise ja Ukrainast põgenenud inimestele ajutise kaitse andmisega seotud täiendavate kulude (0,1 % SKPst) mõju.

               (19)2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk järk-järgult vähenema 1,3 %-le SKPst 2024. aastal ja 1,0 %-le SKPst 2025. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääk peaks seega kavakohaselt jääma programmiperioodi jooksul alla 3 % SKPst. Programmi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse 2025. aastaks vähenema, langedes 2024. aastal 42,6 %ni ja 2025. aastal 42,5 %ni. Komisjoni analüüsi põhjal näivad võla kestlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis väikesed.

               (20)2020. aasta riigihangete tulemustabelis tuvastati Leedu riigihangete süsteemis mõned kitsaskohad: ostjaorganisatsioonide vahel puudub koostöö, hankes osalejaid on vähe või ei ole üldse ning liigselt tuginetakse hinnakriteeriumile. Praeguste jõupingutuste laiendamine koostööd hõlmavate riigihangete soodustamiseks omavalitsustes, nii et reform hõlmaks ka keskvalitsuse tasandit, aitaks välja töötada ja levitada parimaid tavu ning suurendada protsesside üldist tõhusust ja tulemuslikkust. See aitaks suurendada ka riigi rahanduse kestlikkust.

               (21)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks. Need aitavad lahendada kõiki majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme või olulist osa majanduslikest ja sotsiaalsetest probleemidest, millele on osutatud riigipõhistes soovitustes, mille nõukogu esitas Leedule Euroopa poolaasta raames 2019. ja 2020. aastal, nagu ka riigipõhistes soovitustes, mis esitati enne kava vastuvõtmise kuupäeva. Eelkõige pannakse kavas rõhku meetmetele, millega soodustatakse digi- ja rohepööret, tagatakse tervishoiuteenuste kvaliteet ja tõhusus, suurendatakse sotsiaalkaitset, seatakse esikohale haridus ja innovatsioon ning suurendatakse avaliku sektori tulemuslikkust.

               (22)Eeldatavasti aitab Leedu taaste- ja vastupidavuskava rakendamine teha täiendavaid edusamme rohe- ja digipöörde valdkonnas. Leedu kliimaeesmärkide saavutamist toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 37,8 %, samas kui digieesmärke toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 31,5 %. Taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine kooskõlas asjakohaste eesmärkide ja sihtidega aitab Leedul COVID-19 kriisist kiiresti taastuda, tugevdades samal ajal tema vastupanuvõimet. Sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest.

               (23)Komisjon kiitis heaks Leedu partnerluslepingu 22. aprillil 2022. Leedu esitas ühtekuuluvuspoliitika programmi
                  19
                21. märtsil 2022. Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrusega (EL) 2021/1060 on Leedu võtnud arvesse asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ühtekuuluvuspoliitika 2021.–2027. aasta fondide programmitöös. See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondidest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suurendamiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal nende fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust. Taaste- ja vastupidavusrahastu ning ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakendamine sõltub ka selliste kitsaskohtade kõrvaldamisest, mis pärsivad investeeringuid, mis toetavad rohe- ja digipööret ning tasakaalustatud territoriaalset arengut.

               (24)Riiklikus taaste- ja vastupidavuskavas käsitletavate majanduslike ja sotsiaalsete probleemide kõrval on Leedul mitu täiendavat probleemi, nagu esmatasandi ja ennetav tervishoid, puudused sotsiaalteenuste kavandamises ja osutamises ning sotsiaalkorterite strateegia puudumine. Välditava haiglaravi juhtude kõrge tase ning ravitavatest ja välditavatest haigusjuhtudest tulenev suur suremus näitab, et Leedu tervishoius on vaja rohkem ennetavaid meetmeid. Lisaks piiravad tervishoiutöötajate nappus ja ebaühtlane jaotus juurdepääsu esmatasandi tervishoiule. Peale tervishoiureformide ja investeeringute Leedu taaste- ja vastupidavuskavasse tuleb veelgi tugevdada esmatasandi tervishoidu ja ennetustegevust. Sotsiaalteenuste terviklikku osutamist takistavad puudulik koostöö eri ministeeriumide ja teiste riigiasutuste vahel ning lüngad vajaduste väljaselgitamisel. Samuti ei vasta teenused piisavalt töötute vajadustele. Leedu kulutused sotsiaalkorteritele, s.o 10,31 eurot elaniku kohta (2010. aasta püsivhindades), on oluliselt väiksemad ELi keskmisest, mis oli 2019. aastal 101,58 eurot,
                  20
                põhjustades pidevat puudust sotsiaalkorteritest ja pikki ootejärjekordi. Ühtlasi tuleb parandada pakutavate sotsiaalkorterite kvaliteeti. Riiklik taaste- ja vastupidavuskava hõlmab tähtsaid meetmeid, nagu miinimumsissetuleku kava ning maksu- ja toetussüsteemi reform koos töötuskindlustussüsteemi katvuse suurendamisega. Eeldatavasti aitab nende meetmete rakendamine lahendada teatavaid peamisi sotsiaalkaitseprobleeme. Lisaks kava meetmetele tuleb aga teha täiendavaid jõupingutusi sotsiaalteenuste kavandamise, kvaliteedi ja tulemuslikkuse parandamiseks ning sotsiaalkorterite nappuse ja ebapiisava kvaliteedi probleemi lahendamiseks.

               (25)Versailles’ deklaratsioonis ELi riigipeade ja valitsusjuhtidelt saadud volituste kohaselt soovitakse kavaga „REPowerEU“ kaotada võimalikult kiiresti Euroopa Liidu sõltuvus Venemaalt imporditavast fossiilkütusest. Selleks määratakse dialoogis liikmesriikidega kindlaks kõige sobivamad projektid, investeeringud ja reformid riiklikul, piirkondlikul ja ELi tasandil. Nende meetmete eesmärk on vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja suunata fossiilkütuste import Venemaalt eemale.

               (26)Leedu energiavarustus sõltub väga palju impordist, sest riik impordib ligikaudu kaks kolmandikku oma kogu vajaminevast elektrist ning suurema osa naftast ja gaasist. Nafta ja gaas moodustavad kolm neljandikku riigi energiaallikatest. Kuni Venemaa sissetungini Ukrainasse imporditi naftat ja gaasi peamiselt Venemaalt. Leedu importis 2020. aastal Venemaalt 42 % maagaasist (lähedal ELi keskmisele 44 %-le) ja 73 % toornaftast (kõrgem kui ELi keskmine 26 %)
                  21
               . Energiat tarbib enim suur transpordipark – seejuures kasutatakse endiselt vähe ühis- ja raudteetransporti –, suur hulk kehva energiatõhususega hooneid ja väga energiamahukad tööstusharud, mis moodustavad 67 % gaasi kogutarbimisest. Lisajõupingutused, selleks et vähendada nende sektorite energiamahukust tööstuse ümberkujundamise, sealhulgas uuenduslike tootmisprotsesside edendamise ning taastuvate energiaallikate kasutamise soodustamisega, vähendaksid Leedu sõltuvust energiaimpordist. Leedu on oma energiajulgeolekut märgatavalt suurendanud elektri- ja gaasiühenduste väljaarendamisega naaberliikmesriikidega ning Klaipėdas asuva veeldatud maagaasi terminaliga. Leedu peab jõupingutusi jätkama, et veelgi tõhustada piirkondlikku koostööd oma naabritega gaasiimpordi edasiseks koordineerimiseks ja piirkondlike taristute tõhusaks kasutamiseks. Piirkonna energiavarustust aitavad kaitsta alates 1. maist 2022 toimiv gaasiühendus Poolaga (GIPL) ja naaberliikmesriikidega loodud muud tõhustatud gaasiühendused. Siiski tuleks edaspidigi pidada poliitiliseks prioriteediks ELi elektri põhivõrguettevõtjate võrgustikuga toimuva sünkroniseerimise lõpuleviimist, naaberliikmesriikidega loodud ühenduste jaoks piisava võimsuse tagamist ja ühiste taastuvenergiaprojektide elluviimist. Gaasiga seotud uued taristu- ja võrguinvesteeringud peaksid võimaluse korral olema tulevikukindlad, et hõlbustada nende pikaajalist kestlikkust tulevikus säästvatele kütustele kohandamise kaudu. Selleks et Leedu oleks kooskõlas paketi „Eesmärk 55“ eesmärkidega, tuleb veelgi rohkem vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning suurendada taastuvenergia tootmist ja energiatõhusust.

               (27)Kuigi kliimaneutraalsusele üleminek ja fossiilkütustest loobumise kiirendamine tekitab mitmes sektoris märkimisväärseid ümberkorralduskulusid, saab Leedu kasutada ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas õiglase ülemineku mehhanismi, et leevendada ülemineku sotsiaal-majanduslikku mõju enim mõjutatud piirkondades. Lisaks saab Leedu kasutada Euroopa Sotsiaalfond+, et parandada tööhõivevõimalusi ja tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust.

               (28)Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2022. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus
                  22
                kajastub allpool esitatud soovituses 1.

               (29)Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et rakendada soovitust euroala majanduspoliitika kohta. Leedu puhul kajastub see eelkõige allpool soovitustes 1 ja 2,

               SOOVITAB Leedul võtta 2022. ja 2023. aastal järgmisi meetmeid.

               1.Tagada 2023. aastal, et riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasv oleks kooskõlas üldiselt neutraalse eelarvepoliitikaga, võttes arvesse jätkuvat ajutist ja suunatud toetust kodumajapidamistele ja ettevõtetele, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Olla valmis kohandama jooksvaid kulusid vastavalt muutuvale olukorrale. Suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, kasutades muu hulgas taaste- ja vastupidavusrahastut, kava „REPowerEU“ ja muid ELi vahendeid. Järgida 2023. aastale järgneval perioodil eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada keskpikas perspektiivis usaldusväärne eelarvepositsioon. Soodustada koostööd hõlmavaid riigihankeid keskvalitsuse ja omavalitsuste tasandil.

               2.Jätkata oma taaste- ja vastupidavuskava rakendamist kooskõlas nõukogu 20. juuli 2021. aasta rakendusotsuses esitatud eesmärkide ja sihtidega. Viia kiiresti lõpule komisjoniga peetavad läbirääkimised 2021.–2027. aasta ühtekuuluvuspoliitika programmidokumentide üle, et alustada nende rakendamist.

               3.Tugevdada esmatasandi ja ennetavat tervishoidu. Vähendada killustatust sotsiaalteenuste kavandamisel ja osutamisel ning parandada nende isikupärastamist ja integreerimist teiste teenustega. Parandada sotsiaalkorterite kättesaadavust ja kvaliteeti.

               4.Vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest, kiirendades taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, suurendades energiatõhusust ja vähendades tööstuse, transpordi ja hoonete CO2-heidet, ning tagada piisav energiaühenduste võimsus.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ELT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

                     (3)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 25).

                     (4)

                        Nõukogu 4. märtsi 2022. aasta rakendusotsus (EL) 2022/382, millega määratakse kindlaks Ukrainast lähtuva põgenike massilise sissevoolu olemasolu direktiivi 2001/55/EÜ artikli 5 tähenduses ning nähakse selle tulemusena ette ajutine kaitse (ELT L 71, 4.3.2022, lk 1).

                     (5)

                        Komisjoni teatis nõukogule stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta, Brüssel, 20.3.2020, COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Komisjoni teatis nõukogule „Üks aasta pärast COVID-19 puhangu algust: eelarvepoliitika meetmed“, Brüssel, 3.3.2021, COM(2021) 105 final.

                     (7)

                        Käesolevas soovituses esitatud hinnangud eelarvepoliitika ja selle komponentide kohta on komisjoni hinnangud, mis põhinevad komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi aluseks olevatel eeldustel. Komisjoni hinnangud keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu kohta ei hõlma selliste reformide positiivset mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada potentsiaalset majanduskasvu.

                     (8)

                        Ei rahastata taaste- ja vastupidavusrahastust ega muudest ELi vahenditest antavate toetustega.

                     (9)

                        Komisjoni teatis nõukogule: eelarvepoliitika suunised 2023. aastaks, Brüssel, 2.3.2022, COM(2022) 85 final.

                     (10)

                        Nõukogu 20. juuli 2021. aasta rakendusotsus Leedu taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta (ST 10477/2021; ST 10477/2021 ADD 1).

                     (11)

                        SWD(2022) 617.

                     (12)

                        Näitajad kajastavad alates 2021. aasta sügisest võetud meetmete aastaste eelarvekulude taset, sealhulgas jooksvaid tulusid ja kulusid ning asjakohasel juhul kapitalikulumeetmeid.

                     (13)

                        Eeldatakse, et Ukrainast ELi põgenenud isikute koguarv jõuab 2022. aasta lõpuks järk-järgult 6 miljonini ning nende geograafiline jaotus põhineb olemasoleva diasporaa suurusel, vastuvõtva liikmesriigi elanikkonna suhtelisel suurusel ja Ukrainast põgenenud isikute tegelikul jaotusel üle kogu ELi 2022. aasta märtsi seisuga. Inimese kohta arvutatud eelarvekulude puhul põhinevad hinnangud komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse Euromodi mikrosimulatsiooni mudelil, võttes arvesse nii võimalikke rahaülekandeid inimestele kui ka mitterahalisi hüvitisi, näiteks hariduse ja tervishoiu vallas.

                     (14)

                        Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitus, milles esitatakse nõukogu arvamus Leedu 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 304, 29.7.2021, lk 68).

                     (15)

                        Näitaja miinusmärk (plussmärk) vastab esmaste kulude kasvu liigsele (vähesele) kasvule võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga, osutades ekspansiivsele (pärssivale) eelarvepoliitikale.

                     (16)

                        Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma ekspansiivse panuse 0,1 protsendipunkti SKPst.

                     (17)

                        Näitaja miinusmärk (plussmärk) vastab esmaste kulude kasvu liigsele (vähesele) kasvule võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga, osutades ekspansiivsele (pärssivale) eelarvepoliitikale.

                     (18)

                        Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma neutraalse panuse 0,0 % SKPst.

                     (19)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (ELT L 231, 30.6.2021, lk 159).

                     (20)

                        https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/SPR_EXP_FHO__custom_2036156/default/table?lang=en

                     (21)

                        Eurostat (2020), Venemaa impordi osakaal maagaasi, toornafta ja kivisöe koguimpordis. ELi 27 liikmesriigi keskmise arvutamisel põhineb koguimport impordil väljastpoolt ELi 27 liikmesriiki. Leedu puhul hõlmab koguimport ELi-sisest kaubandust. Toornafta ei hõlma rafineeritud naftatooteid.

                     (22)

                        Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.