               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,21.11.2018
            COM(2018) 759 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS
            euroala majanduspoliitika kohta
            {SWD(2018) 467 final}

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS

               euroala majanduspoliitika kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 136 koostoimes artikli 121 lõikega 2,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 5 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta,
                  2
                eriti selle artikli 6 lõiget 1,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroalal kasvab majandus kuuendat aastat järjest ja negatiivne SKP lõhe on vähenemas, kuid väljavaadet ohustavad riskid suurenevad ja majanduskasv eeldatavasti aeglustub. Potentsiaalne majanduskasv on kriisieelsest tasemest jätkuvalt märkimisväärselt aeglasem ja riikide vahel on endiselt lahknevused, mis tulenevad asjaolust, et majanduslik vastupanuvõime on liikmesriigiti väga erinev. Reaalpalga kasv on endiselt tagasihoidlik ja jääb tootlikkuse arengust maha. Nominaalpalga kasv ja alusinflatsioon on kiirenemas ning tööhõive kasvab jätkuvalt, kuid mõnes liikmesriigis esineb tööjõu alakasutamist või on suur tööpuudus. Euroalal on viimasel viiel aastal olnud suur jooksevkonto ülejääk, mis on seotud euroala ekspordi dünaamika ja paranenud konkurentsivõimega, kuid välistasandil on liikmesriikide erinevused jätkuvalt märkimisväärsed. Liikmesriikidel, kus oli pikka aega suur jooksevkonto puudujääk, on endiselt suur negatiivne rahvusvaheline netoinvesteerimispositsioon, mis kujutab endast haavatavust, sest sellega kaasneb tavaliselt suur era- või valitsemissektori võlakoormus. Euroalal tasakaalu taastamisel edu saavutamisel on otsustava tähtsusega sobiv finantsvõimenduse vähendamise tempo, toetav majanduskasvu ja inflatsiooni tase ning jätkuvad tootlikkuse suurendamise reformid
                  3
               . Soodne nõudluse dünaamika on samuti oluline ja tasakaalu taastamisele aitaksid kaasa ka suure ülejäägiga riigid, kui nad tugevdaksid palgakasvu toetavaid tingimusi, ning avaliku ja erasektori investeeringud.

               (2)Pikaajalise kasvupotentsiaali suurendamiseks ning riiklike ja piirkondlike erinevuste kõrvaldamiseks tuleb suurendada tööjõus osalemise määra, viia ellu majanduskasvu soodustavaid struktuurireforme ning investeerida materiaalsesse ja immateriaalsesse varasse, et suurendada tootlikkust ja innovatsiooni, eelkõige liikmesriikides, mille näitajad jäävad euroala keskmisest selgelt allapoole. See on oluline euroala majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse suurendamiseks.

               (3)Euroala makromajanduspoliitika meetmete kombinatsiooni, sealhulgas raha-, eelarve- ja struktuuripoliitika järjepidevus ja tasakaalustatus on kindla ja jätkusuutliku majanduskasvu tagamisel otsustava tähtsusega. Euroopa Keskpank on viimastel aastatel kasutanud keskpika perioodi inflatsioonieesmärgi saavutamiseks tavatuid rahapoliitikavahendeid, toetades samal ajal majanduskasvu ja töökohtade loomist. Rahapoliitika järkjärgulise normaliseerumise taustal on lühikeses ja pikas perspektiivis majanduskasvu jätkuvaks toetamiseks vaja asjakohaselt diferentseeritud eelarvepoliitikaid ja keskendumist struktuurireformidele.

               (4)Euroalal ja selle liikmesriikides eelarve jätkusuutlikkuse parandamine eeldab diferentseeritud riiklikke poliitikaid, mis on stabiilsuse ja kasvu paktiga täielikult kooskõlas, ja arvesse tuleks võtta ka eelarvepoliitilist manööverdamisruumi. Majandus- ja rahaliidu nõuetekohase toimimise jaoks on väga oluline riiklike eelarvepoliitikate koordineerimine kooskõlas ühiste eelarve-eeskirjadega. Ühiste eelarve-eeskirjade eesmärk on saavutada riikide tasandil võla jätkusuutlikkus, jättes samas ruumi makromajanduslikuks stabiliseerimiseks. Aastatel 2015–2018 oli euroala eelarvepoliitika keskmiselt üldjoontes neutraalne ja muutub hoolimata sellest, et SKP ületab potentsiaali, komisjoni prognoosi järgi 2019. aastal veidi ekspansiivseks. Eelarvepuhvrite taastamine on eriti oluline liikmesriikides, kus valitsemissektori võlg on jätkuvalt suur. See vähendaks ka nende haavatavust šokkide suhtes ja võimaldaks järgmise majanduslanguse ajal automaatsete stabilisaatorite täielikku toimimist. Avaliku sektori investeeringute suurendamine – eelkõige eelarvepoliitilise manööverdamisruumiga liikmesriikides – toetaks majanduskasvu ja tasakaalu taastamist.

               (5)Eelarve jätkusuutlikkuse parandamiseks ja majanduse kasvupotentsiaali suurendamiseks on jätkuvalt äärmiselt olulised eelarve- ja struktuurireformid. Paremini toimivad riiklikud eelarveraamistikud, kulutuste hästi juhitud läbivaatamine ning tulemuslikud ja läbipaistvad riigihanked võivad parandada avaliku sektori kulutuste tõhusust ja tulemuslikkust ning eelarvepoliitika usaldusväärsust. Riigieelarvete struktuuri parandamine nii tulude kui ka kulude poolel, muu hulgas suunates rohkem vahendeid investeeringutesse, suurendaks riigieelarvete mõju majanduskasvule ning pikas perspektiivis ka tootlikkust. Maksusüsteemide tõhusamaks ja õiglasemaks muutmiseks on väga oluline maksusüsteeme lihtsustada ja ajakohastada ning võidelda eelkõige agressiivse maksuplaneerimise vastaste meetmetega maksupettuste, maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vastu. Euroala ja liikmesriikide ettevõtluskeskkonna tugevdamisel ja nende majanduse vastupanuvõime suurendamisel on esmatähtis tagada, et maksusüsteemid toetavad ühtse turu süvendamist ja edendavad ettevõtetevahelist konkurentsi. Selle eesmärgi saavutamisele aitaks kaasa äriühingu tulumaksu ühtne konsolideeritud maksubaas.

               (6)Euroala liikmesriikide vastupanuvõime seisukohast on olulised töö- ja tooteturgude struktuursed ja institutsionaalsed omadused ning hästi toimiv avalik haldus. Vastupanuvõimelised majandusstruktuurid tagavad, et majandusšokkidel ei ole märkimisväärset ja pikaajalist mõju sissetulekutele ja tööjõu pakkumisele. See võib toetada rahapoliitika elluviimist ja vähendada kõrvalekaldeid ning luua niiviisi tingimused jätkusuutlikuks ja kaasavaks majanduskasvuks. Struktuurireformide – eelkõige riigipõhistes soovitustes ette nähtud reformide – parem koordineerimine ja rakendamine võib soodustada mõju kandumist ühest liikmesriigist teise ja suurendada positiivset mõju kogu euroalal. Reformid, millega suurendatakse tooteturgudel konkurentsi, edendatakse ressursitõhusust ning parandatakse ettevõtluskeskkonda ja institutsioonide (sealhulgas tõhus kohtusüsteem) kvaliteeti, suurendavad euroala ja liikmesriikide vastupanuvõimet. Ühtsel turul on endiselt palju kasutamata potentsiaali ja selle süvendamisel tuleb teha edusamme, eelkõige finantsteenuste, digitaaltegevuste, energia ja transpordi valdkonnas, tagades õigusaktide õigeaegse rakendamise ja parema jõustamise.

               (7)Euroopa sotsiaalõiguste samba raames on kehtestatud 20 põhimõtet, millega edendatakse võrdseid võimalusi, juurdepääsu tööturule, õiglasi töötingimusi, sotsiaalkaitset ja sotsiaalset kaasatust. Reformid, mis edendavad tööjõus osalemist, toetavad tööturustaatustevahelist liikumist ja vähendavad killustatust, võivad aidata kiirendada majanduskasvu, suurendada majanduslikku vastupanuvõimet ja automaatset stabiliseerumist, vähendada ebavõrdsust ja aidata tulla toime muutuva majanduse probleemidega. Individuaalne toetus tööotsinguil, koolitused ja ümberõpe võivad edendada töötute tulemuslikku ja õigeaegset aktiveerimist. Juurdepääs kvaliteetsele haridusele ja väljaõppele on äärmiselt oluline ning eeldab piisavaid investeeringuid inimkapitali ja oskustesse, eelkõige madala kvalifikatsiooniga töötajate puhul. Sellised reformid ja investeeringud suurendavad keskpikas ja pikas perspektiivis tööalast konkurentsivõimet, innovatsiooni, tootlikkust ja palku, suurendades euroala vastupanuvõimet ning edendades liikmesriikides ja kogu euroalal sotsiaalset kaasatust ja liikuvust. Maksukoormus, eriti tööjõu maksukoormus on euroalal suhteliselt suur; selle nihutamine tööjõult maksubaasidele, mis pärsivad majanduskasvu vähem (näiteks kinnisvara-, tarbimis- ja keskkonnamaksud), võib suurendada tööjõu pakkumist ja nõudlust. Töökaitsealaste õigusaktidega tuleb näha ette õiglased ja inimväärsed töötingimused kõigile töötajatele, pidades eelkõige silmas, et tekkimas on uued tööhõivevormid ja uut liiki lepingud, millega kaasnevad uued võimalused, kuid ka probleemid, mis on seotud töökohakindluse ja sotsiaalkaitsega. Tulemuslikud ja jätkusuutlikud sotsiaalkaitsesüsteemid on äärmiselt olulised ka selleks, et tagada piisav sissetulek ja juurdepääs kvaliteetsetele teenustele. Tööjõus osalemise edendamiseks on samuti olulised pensionireformid ning töö- ja eraelu tasakaalustamise meetmed. Põhjendamatud tööalase, sektoritevahelise ja geograafilise liikuvuse piirangud võivad takistada liikumist liikmesriikide piires ja euroalal. On äärmiselt oluline, et tööhõive-, sotsiaalsetesse ja seonduvatesse majandusreformidesse oleksid kaasatud ka sotsiaalpartnerid.

               (8)Kuigi euroala finantssektori vastupanuvõime on pärast kriisi paranenud, on jäänud nõrgad kohad, mis tuleb kõrvaldada. Erasektori võlakoormus on jätkuvalt suur ja maksusüsteemid soodustavad ikka veel võlapõhist rahastamist. Riigivõlakirjade tootluse märkimisväärne suurenemine võib kahjustada pankade kapitali ja selle negatiivne mõju võib üle kanduda kogu euroalale. Pankade kasumlikkusele avaldavad jätkuvalt survet pankade ärimudelite kohandamise vajadus, madalad intressimäärad ja muude rahastamisvormide poolt pakutav suurenev konkurents. Viivislaenude osatähtsus kõigis laenudes väheneb ja vähenemine on kiirem liikmesriikides, kus viivislaenude maht on suur. Liikmesriikide viivislaenude suhtarvud, mis on euroala keskmisest palju kõrgemad, eeldavad aga edasisi pidevaid jõupingutusi. Komisjon esitas 2018. aasta märtsis riskide maandamise paketi, et käsitleda varasemate perioodide viivislaene ja vältida nende kuhjumist tulevikus, ning parlament ja nõukogu peaksid selle täies ulatuses vastu võtma. Pangandusliidu väljakujundamiseks on äärmiselt oluline võtta enne 2018. aasta lõppu vastu 2016. aasta novembri panganduspakett, millega maandatakse veelgi riske, rakendades rahvusvaheliselt kokku lepitud normid pankade kapitalipuhvrite ja likviidsuse kohta. Kuna rahapesuvastaseid norme on tõsiselt rikutud, tegi komisjon ettepaneku tõhustada Euroopa Pangandusjärelevalvet ja järelevalvealast koostööd eesmärgiga parandada selles valdkonnas õigusraamistiku jõustamist. Pangandusliidu loomisel on tehtud suuri edusamme, kuid see ei ole veel valmis. Ühise hoiuste tagamise skeemi ja ühtse kriisilahendusfondi ühise kaitsekorra puudumine pärsib pangandusliidu suutlikkust kõrvaldada pankade ja riikide omavaheline seotus.

               (9)Majandus- ja rahaliidu struktuuri tugevdamiseks tuleb esmajärjekorras välja kujundada pangandusliit ja kapitaliturgude liit ning viia ellu kõik komisjoni koostatud ja ajavahemikku kuni aastani 2024 käsitleva majandus- ja rahaliidu tegevuskava osad. Kuna rahapoliitika on ühine ja eelarvepoliitika detsentraliseeritud, on vajalik suurem riskide jagamine, arvestades et riskide maandamisel on tehtud edusamme. 2017. aasta detsembris ja 2018. aasta mais avaldas komisjon ettepanekud, millega nähakse ette majandus- ja rahaliidu väljakujundamise edasised sammud, sealhulgas Euroopa investeeringute stabiliseerimise vahend ja reformide tugiprogramm (pakuti välja mitmeaastase finantsraamistiku raames). Ettepanekud tuginevad 2017. aasta mai aruteludokumendile majandus- ja rahaliidu süvendamise kohta ja 2015. aasta juuni viie juhi aruandele. Kooskõlas euroala rahandusministrite 2018. aasta juuni kokkuleppega tuleb seoses pangandusliiduga teha poliitilised otsused ja astuda konkreetsed sammud, muu hulgas tuleb alustada poliitilisi läbirääkimisi Euroopa hoiuste tagamise skeemi üle ja tugevdada veelgi Euroopa stabiilsusmehhanismi, mis peaks juhtide arvates tagama ühtse kriisilahendusfondi jaoks kaitsekorra. Kõik need reformid aitavad tugevdada euro rahvusvahelist rolli, viies selle rohkem vastavusse euroala ülemaailmse majandusliku ja finantsalase tähtsusega. On oluline, et neid arutataks euroalasse mittekuuluvate liikmesriikidega avatud ja läbipaistval viisil.

               (10)Käesoleva soovituse tööhõive ja sotsiaalvaldkonna aspektide üle on konsulteeritud tööhõivekomitee ja sotsiaalkaitsekomiteega,

               SOOVITAB euroala liikmesriikidel iseseisvalt ja eurorühma raames ühiselt võtta aastatel 2019–2020 järgmisi meetmeid:

               1. Süvendada ühtset turgu, parandada ettevõtluskeskkonda ja viia ellu vastupanuvõimet parandavad toote- ja teenuseturgude reformid. Vähendada välisvõlga ja viia ellu tootlikkust suurendavad reformid euroala liikmesriikides, kus on jooksevkonto puudujääk, tugevdada sotsiaalpartnerite rolli austades tingimusi, mis toetavad palgakasvu, ja rakendada meetmeid, mis edendavad investeeringuid euroala liikmesriikides, kus on suur jooksevkonto ülejääk.

               2. Taastada eelarvepuhvrid euroala riikides, kus avaliku sektori võlatase on kõrge, toetada avaliku ja erasektori investeeringuid ja paranda kõigis riikides riigirahanduse kvaliteeti ja struktuuri.

               3. Suunata maksud tööjõult mujale, tugevdada haridussüsteemi, edendada oskustesse investeerimist ning tagada tööturustaatustevahelist liikumist toetava aktiivse tööturupoliitika tulemuslikkus. Vähendada kõikjal euroalal tööturu killustatust ja tagada piisavad sotsiaalkaitsesüsteemid.

               4. Võtta kasutusele ühtse kriisilahendusfondi ühine kaitsekord, luua Euroopa hoiuste tagamise skeem ja tugevdada Euroopa õigus- ja järelevalveraamistikku. Edendada erasektori suure võlakoormuse korrapärast vähendamist. Vähendada euroalal kiiresti viivislaenude taset ja hoida ära nende kuhjumist, muu kohandades maksusüsteeme nii, et need enam ei soodustaks võlapõhist rahastamist.

               5. Tegema kiireid edusamme majandus- ja rahaliidu väljakujundamisel, ka euro rahvusvahelise rolli tugevdamise eesmärgil, võttes arvesse komisjoni ettepanekuid, sealhulgas finantssektorit käsitlevaid ettepanekuid ning reformide tugiprogrammi ja Euroopa investeeringute stabiliseerimise vahendit, mida käsitletakse mitmeaastase finantsraamistiku (2021–2027) ettepanekus.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)

                        ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

                     (3)

                        Euroopa Komisjon (2018), häiremehhanismi aruanne 2019.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,8.1.2018
            COM(2018) 1 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega volitatakse komisjoni alustama Euroopa Liidu nimel läbirääkimisi Maroko Kuningriigiga kalandusalase partnerluslepingu rakendusprotokolli üle
            {SWD(2018) 1 final}{SWD(2018) 2 final}

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Komisjon teeb ettepaneku alustada Maroko Kuningriigiga läbirääkimisi kalandusalase partnerluslepingu (edaspidi „partnerlusleping“) uue rakendusprotokolli sõlmimiseks, mis vastaks liidu kalalaevade vajadustele ning oleks kooskõlas määrusega (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta ja nõukogu 19. märtsi 2012. aasta järeldustega, milles käsitletakse komisjoni teatist ühise kalanduspoliitika välismõõtme kohta.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas kehtivate sätetega

               Praegu kehtiv Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahel sõlmitud kalandusalane partnerlusleping jõustus 28. veebruaril 2007
                  1
               . Seda partnerluslepingut rakendati kahe sellele järgnenud protokolliga, mis võimaldasid liidu laevadel püüda pelaagilisi ja põhjalähedasi liike Maroko kalapüügipiirkonnas kuni 14. detsembrini 2011, mis on teise rakendusprotokolli denonsseerimiskuupäev, sest parlament ei andnud oma nõusolekut protokolli sõlmimiseks. Euroopa Parlament seadis kahtluse alla kavandatava vahendi jätkusuutlikkuse, kulutõhususe ja rahvusvahelise õiguspärasuse. Kolmas protokoll, milles võeti arvesse Euroopa Parlamendi tõstatatud küsimusi, sõlmiti 2014. aastal
                  2
                ja selle kehtivus lõpeb 14. juulil 2018.

               Maroko kalapüügipiirkond, mis asub ELi lähedal ja on rikkalike kalavarudega, kujutab endast olulist kalastuspiirkonda nii Hispaania ja Portugali traditsioonilise väikesemahulise kalapüügi kui ka kaugemate liikmesriikide tööstusliku püügiga tegelevate laevade jaoks. Kalapüügipiirkond hõlmab nii Maroko suveräänsete õiguste kui ka jurisdiktsiooni alla kuuluvaid vesi, st ka Lääne-Sahara vesi, mida Maroko haldab de facto (praeguse protokolliga on kehtestatud konkreetsed aruandlusmehhanismid, et tõendada protokolli sotsiaalmajanduslikku kasu kohalikele elanikele).

               Kalandusalane partnerlusleping Marokoga võimaldab 11 liikmesriigi laevadel püüda kuude püügikategooriasse kuuluvaid kalu, sh väikseid pelaagilisi, põhjalähedasi ja siirdekalade liike. Maroko kalapüügipiirkond on põhjapiiriks C-rühma väikeste pelaagiliste liikide levikualale, mis hõlmab Mauritaania, Senegali ja Guinea-Bissau vesi; kõik need riigid on kaasatud kahepoolsete kalandusalaste partnerluslepingute võrku.

               Kalandusalased partnerluslepingud aitavad edendada ühise kalanduspoliitika eesmärke rahvusvahelisel tasandil, tagades, et liidu püügitegevus liidu vetest väljaspool põhineb samadel põhimõtetel ja standarditel, mida kohaldatakse liidu õiguse alusel. Kalandusalased partnerluslepingud aitavad tugevdada ELi positsiooni rahvusvahelistes ja piirkondlikes kalandusorganisatsioonides, eelkõige Rahvusvahelises Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjonis (ICCAT). Kalandusalased partnerluslepingud tuginevad parimatele kättesaadavatele teaduslikele nõuannetele ja aitavad parandada rahvusvaheliste meetmete täitmist, sealhulgas võitluses ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu.

               Erilist tähelepanu pööratakse Marokole kalavarude säästvaks majandamiseks antava rahalise toetuse kasutamisele, võttes eelkõige arvesse Euroopa Kontrollikoja 2015. aasta 11. eriaruandes säästva kalapüügi partnerluslepingute kohta esitatud soovitusi.

               •Kooskõla liidu muude tegevuspõhimõtetega

               Läbirääkimised Maroko Kuningriigiga sõlmitava kalandusprotokolli üle on kooskõlas naaberriikidele suunatud ELi välistegevusega ja vastavad liidu eesmärkidele austada demokraatlikke põhimõtteid ja inimõigusi.

               Kogu läbirääkimisprotsessi käigus konsulteeritakse kõigi komisjoni huvitatud talitustega, Euroopa välisteenistusega ja pädevate ELi delegatsioonidega.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               Otsuse õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) viienda osa („Liidu välistegevus“) V jaotise („Rahvusvahelised lepingud“) artikkel 218, milles käsitletakse läbirääkimiste pidamise korda ja lepingute sõlmimist ELi ja kolmandate riikide vahel.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

               Ei kohaldata, ELi ainupädevus.

               •Proportsionaalsus

               Otsus on proportsionaalne taotletava eesmärgiga.

               •Vahendi valik

               Vahend on ette nähtud ELi toimimise lepingu artikli 218 lõigetega 3 ja 4.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

               Komisjon tegi 2017. aastal järelkontrolli/eelhindamise, mille käigus vaagiti võimalusi Maroko Kuningriigiga sõlmitud kalandusprotokolli uuendamiseks. Hindamise järeldused on esitatud komisjoni talituste töödokumendis
                  3
               .

               Hindamisaruandes jõuti järeldusele, et ELi laevastik on väga huvitatud kalapüügi jätkamisest Maroko vetes. Protokolli uuendamine aitaks tugevdada kalapüügikontrolli ja järelevalvet ning tõhustada selle piirkonna kalamajandust Hindamisest selgus, et protokolli uuendamine oleks kasulik ka Maroko jaoks, võttes arvesse protokolli alusel makstavat rahalist toetust, millega panustatakse Maroko kalandussektori arengu strateegia „Halieutis“ rakendamisse. Maroko on väljendanud huvi alustada ELiga läbirääkimisi protokolli uuendamise üle.

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

               Hindamise raames konsulteeriti huvitatud sidusrühmadega, sealhulgas tööstuse esindajate ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega, eelkõige kaugpüügi nõuandekomisjonis.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

               Ei kohaldata

               •Mõju hindamine

               Ei kohaldata

               •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

               Ei kohaldata

               •Põhiõigused

               Otsuse kavandatavas lisas olevate läbirääkimisjuhistega antakse volitused läbirääkimiste alustamiseks ning soovitatakse lisada säte, mis võimaldab inimõiguste ja demokraatia põhimõtete rikkumise korral protokolli peatada.

               4.MÕJU EELARVELE

               Uue protokolli mõju eelarvele on seotud rahalise toetuse maksmisega Maroko Kuningriigile. Asjaomased eelarveeraldised tuleb igal aastal kulukohustuste ja maksete assigneeringutena lisada kalandusalaste partnerluslepingute eelarvereale (11 03 01) ning need peavad olema kooskõlas 2014.–2020. aasta mitmeaastase finantsraamistiku finantsplaneeringuga. Iga-aastased kulukohustuste ja maksete summad, sealhulgas reservi eelarverida aasta alguses veel jõustumata protokollide jaoks,
                  4
                määratakse kindlaks iga-aastase eelarvemenetluse käigus.

               Läbirääkimised peaksid lõppema enne kehtiva protokolli kehtivusaja lõppu, s.t 14. juuliks 2018.

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

               Läbirääkimisi on kavas alustada 2018. aasta alguses.

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

               Komisjon soovitab järgmist:

               – nõukogu peaks volitama komisjoni alustama ja pidama läbirääkimisi Maroko Kuningriigiga kalandusalase partnerluslepingu uue protokolli sõlmimiseks;

               – ELi esindajaks kõnealustel läbirääkimistel tuleks nimetada komisjon;

               – komisjon peaks läbirääkimisi pidades konsulteerima erikomiteega, nagu on sätestatud ELi toimimise lepingus;

               – nõukogu peaks heaks kiitma käesolevale soovitusele lisatud läbirääkimisjuhised.

               Soovitus:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega volitatakse komisjoni alustama Euroopa Liidu nimel läbirääkimisi Maroko Kuningriigiga kalandusalase partnerluslepingu rakendusprotokolli üle

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 218 lõikeid 3 ja 4,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

               ning arvestades, et tuleks alustada läbirääkimisi eesmärgiga sõlmida Maroko Kuningriigiga uus kalandusalase partnerluslepingu rakendusprotokoll,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Komisjoni volitatakse pidama Euroopa Liidu nimel Maroko Kuningriigiga läbirääkimisi kalandusalase partnerluslepingu rakendusprotokolli uuendamise üle.

                Artikkel 2

               Läbirääkimisi peetakse konsulteerides nõukogu määratud erikomiteega ja kooskõlas lisas esitatud läbirääkimisjuhistega.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ELT L 78, 17.3.2007, lk 31.

                     (2)

                        ELT L 349, 21.12.2013, lk 1.

                     (3)

                        Evaluation rétrospective et prospective du Protocole à l'accord de partenariat dans le domaine de la pêche durable entre l'Union européenne et le Royaume du Maroc. Lõpparuanne, september 2017 (F&S, Poseidon and Megapesca).

                     (4)

                        Peatükk 40 (reservi eelarverida 40 02 41) kooskõlas mitmeaastast finantsraamistikku käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppega (2013/C 373/01).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,8.1.2018
            COM(2018) 1 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Soovitus:
            Nõukogu otsus, millega volitatakse komisjoni alustama Euroopa Liidu nimel läbirääkimisi Maroko Kuningriigiga kalandusalase partnerluslepingu rakendusprotokolli üle
            {SWD(2018) 1 final}{SWD(2018) 2 final}

               LISA

               Läbirääkimisjuhised

               –Läbirääkimiste eesmärk on sõlmida Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahel kalandusalase partnerluslepingu protokoll kooskõlas määrusega (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta ja nõukogu 19. märtsi 2012. aasta järeldustega, milles käsitletakse komisjoni 13. juuli 2011. aasta teatist ühise kalanduspoliitika välismõõtme kohta.

               –Selleks et edendada uue protokolli abil säästvat ja vastutustundlikku kalapüüki, kindlustada rahvusvahelise õiguse range järgimine ning tagada ELi ja Maroko Kuningriigi ühine kasu, on komisjoni eesmärgid läbirääkimistel järgmised:

               ·tagada juurdepääs kalavarudele Maroko suveräänsete õiguste ja jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes (st sealhulgas vetes, mis asuvad lõuna pool 27°40' põhjalaiust) ja vajalikud load ELi laevadele, mis tegelevad väikeste pelaagiliste, põhjalähedaste ja pika rändega liikide püüdmisega nendes vetes, ning säilitada seeläbi ELi ettevõtjatele kättesaadav kalandusalaste partnerluslepingute võrk;

               ·võtta arvesse parimaid saadaolevaid teadusnõuandeid ja piirkondlikes kalavarude majandamise organisatsioonides vastu võetud asjaomaseid majandamiskavasid, et tagada keskkonda säästev kalapüük ja edendada ookeanide majandamist rahvusvahelisel tasandil; võtta arvesse ainult olemasolevaid kalavarusid ja kohaliku laevastiku püügivõimsust ning pöörata samas erilist tähelepanu asjaolule, et tegemist on piirialade kalavarudega, mis hõlmavad ka pika rändega liike;

               ·seada eesmärgiks omandada neist kalavarudest ELi laevastiku huvidele täielikult vastav asjakohane osa, kui nende varude vastu tunnevad huvi ka teised välisriikide laevastikud ning tagada samade tehniliste tingimuste kohaldamine kõigi välisriikide laevastike suhtes;

               ·tagada, et juurdepääs kalavarudele põhineks ELi laevastiku tegevusel selles piirkonnas, võttes samas arvesse uusimaid ja parimaid saadaolevaid teadusalaseid hindamisi;

               ·algatada dialoog valdkondliku poliitika tugevdamiseks, et toetada vastutustundliku kalanduspoliitika rakendamist kooskõlas riigi arengueesmärkidega, eelkõige seoses püügitegevuse juhtimisega, võitlusega ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu, püügitegevuse kontrollimise, seire ja järelevalvega ja teaduslike nõuannetega;

               ·lisada säte inimõiguste ja demokraatia põhimõtete rikkumise tagajärgede kohta;

               ·luua asjakohased mehhanismid tagamaks, et komisjoni teavitataks ja teda kaasataks piisavalt protokolli alusel antava valdkondliku toetuse geograafilise jaotamise otsustesse, et komisjon saaks mõistlikult tagada protokolli kasu ka Lääne-Sahara mitteautonoomse territooriumi rahvastiku jaoks.

               ·Protokollis tuleks eelkõige määrata kindlaks järgmised aspektid:

               ·Euroopa Liidu laevadele tagatavad kalapüügivõimalused püügiliikide kaupa,

               ·rahaline hüvitis ja selle maksmise tingimused ning

               ·mehhanismid, mis on ette nähtud valdkondliku toetuse tõhusaks rakendamiseks ja korrapäraseks jälgimiseks.

               –Selleks et vältida püügitegevuse katkemist, peaks uus protokoll sisaldama sätet, millega nähakse ette protokolli ajutine kohaldamine.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,20.11.2017
            COM(2017) 670 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega antakse komisjonile luba alustada läbirääkimisi Šveitsi Konföderatsiooniga lepingu üle, millega nähakse ette tingimused Šveitsi Konföderatsiooni osalemiseks Euroopa GNSSi agentuuri tegevuses

               SELETUSKIRI

               1.SOOVITUSE TAUST

               •Soovituse põhjused ja eesmärgid

               Euroopa GNSSi Agentuur (edaspidi „agentuur“) loodi määrusega (EL) nr 910/2010
                  1
               . Agentuur tegeleb Euroopa globaalse satelliitnavigatsioonisüsteemi (GNSS) programmide Galileo ja EGNOS turvalisuse ja turustamise alaste oluliste ülesannetega ning ühtlasi on Euroopa Komisjon usaldanud agentuurile programmijuhtimise alased ülesanded, mis on seotud programmide rakendamisega.

               Kolmandad riigid võivad osaleda agentuuri tegevuses vastavalt liidu ja asjaomase riigi vahel sõlmitud rahvusvahelisele lepingule. Esimene ELi-väline riik, kes agentuuri tegevuses juba osaleb, on Norra.

               Euroopa Kosmoseagentuuri (ESA) liikmena on Šveits olnud Euroopa GNSSi programmide EGNOS ja Galileo pikaajaline koostööpartner ja arendaja alates 1990. aastatest. Šveitsi tööstusel on satelliitnavigatsioonitehnoloogia teatavates valdkondades spetsiifilised ja vahel ainulaadsed tehnilised teadmised. Šveitsis asub üks EGNOSe maapealne jaam.

               Pärast seda, kui ELi GNSSi programmid 2008. aastal ümber kujundati, on ELi ja Šveitsi satelliitnavigatsioonialase koostöö aluseks ELi, liikmesriikide ja Šveitsi vaheline koostööleping Euroopa satelliitnavigatsiooniprogrammide kohta, edaspidi „GNSSi koostööleping“, millele kirjutati alla 2013. aastal ja mida kohaldatakse ajutiselt alates 1. jaanuarist 2014
                  2
               .

               GNSSi koostöölepingu artiklis 16 on kirjas: „Šveitsil on õigus osaleda Euroopa GNSSi Agentuuri tegevuses tingimustel, mis sätestatakse Euroopa Liidu ja Šveitsi vahelises lepingus. Läbirääkimised kõnealuse lepingu üle algavad niipea, kui Šveits on esitanud sellekohase taotluse ja Euroopa Liidu poolsed vajalikud menetlused on lõpule viidud.“

               Šveits esitas taotluse osaleda agentuuri töös kirja teel 20. mail 2014.

               Seega esitatakse käesolevas dokumendis soovitus alustada Šveitsiga läbirääkimisi, et sõlmida leping, milles sätestatakse tingimused Šveitsi osalemiseks agentuuri tegevuses.

               Eeldatavasti tugevdab Šveitsi osalemine agentuuri tegevuses veelgi ELi ja Šveitsi pikaajalist partnerlust satelliitnavigatsiooni vallas.

               Aastatel 2014–2017 on Šveits toetanud Euroopa GNSSi programme ligikaudu 240 miljoni euroga.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

               Agentuuri loomist käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 912/2010
                  3
                 artiklis 23 on sätestatud, et „[a]gentuur on tegevuses osalemiseks avatud kolmandatele riikidele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele. Selline osalemine ja osalemistingimused määratakse kindlaks lepinguga, mis sõlmitakse liidu ning kõnealuse kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni vahel, tehes seda vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 218 sätestatud menetlusele.“

               GNSSi koostöölepingu artiklis 16 on kirjas: „Šveitsil on õigus osaleda Euroopa GNSSi Agentuuri tegevuses tingimustel, mis sätestatakse Euroopa Liidu ja Šveitsi vahelises lepingus.“

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

               Euroopa globaalsed satelliitnavigatsioonisüsteemid (edaspidi „GNSS“) on olulisel kohal Euroopa Liidu poliitikas, mille eesmärk on tagada ohutu, katkematu, majanduslikult otstarbeka ja keskkonnasõbraliku navigatsiooni jaoks vajalik maa-, mere- ja õhutranspordi infrastruktuuride täielik ühendamine. Euroopa GNSSi rahvusvahelise strateegia kohaselt toetatakse satelliitnavigatsioonialaste koostöölepingute sõlmimist mitme riigiga, kaasa arvatud Šveitsiga.

               Soovitatud läbirääkimisjuhiste eesmärk on võimaldada Euroopa GNSSi programmide olulisel partneril Šveitsil osaleda agentuuri tegevuses. See tähendab, et Šveitsile tuleb laiendada õigused ja kohustused, mida kohaldatakse agentuuri tegevuses osalemise suhtes.

               Soovituses ei ole ette nähtud omandiõiguse ega otsustusõiguse andmist Šveitsile.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               Euroopa toimimise lepingu artikli 218 lõiked 3 ja 4.

               Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

               Liikmesriigid ei suuda käesoleva ettepaneku eesmärke piisavalt saavutada. Agentuur on liidu õiguse alusel loodud liidu asutus ja seega ei saa ükski liikmesriik anda kolmandale riigile õigust osaleda agentuuri tegevuses. Olukorra lahendamiseks peab liit sõlmima rahvusvahelise lepingu. Lepingus käsitletakse üksnes teemasid, mis on vajalikud, et Šveits saaks agentuuri tegevuses osaleda.

               Proportsionaalsus

               Ei kohaldata.

               •Vahendi valik

               Rahvusvaheline leping on ainus vahend, mis tagab agentuuri tegevuses osalemise alastes suhetes Šveitsiga kogu ELis järjekindluse ja õiguskindluse. Aluslepinguga ei ole ette nähtud muid võimalusi suhete reguleerimiseks kolmandate riikidega.

               Peale selle eeldab rahvusvahelist lepingut ka määruse (EL) nr 912/2010 artikkel 23.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

               Ei kohaldata

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

               Komisjon konsulteeris selle algatuse asjus ELi liikmesriikidega. Leitakse, et selline algatus on liidu jaoks kasulik; eeskätt on see kasulik Euroopa GNSSi programmide edasist rakendamist ja agentuuri tööd silmas pidades.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

               Ei kohaldata.

               •Mõjuhinnang

               Ei kohaldata.

               •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

               Ei kohaldata.

               •Põhiõigused

               Ei kohaldata.

               4.MÕJU EELARVELE

               Šveits peaks osalema agentuuri eelarve rahastamises, et katta täies ulatuses kulud, mis on seotud tema osalemisega agentuuri töös.

               Seega ei ole ettepanekul finantsmõju liidu eelarvele.

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

               Ei kohaldata.

               Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul)

               Ei kohaldata.

               Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

               Euroopa Komisjon ja Šveits on viimastel aastatel mitmel korral arutanud, kuidas tuleks Šveitsi osalemine agentuuri tegevuses ametlikult vormistada.

               GNSSi koostöölepingu sõlmimise tulemusena võib Šveits osaleda Euroopa GNSSi programmide komitees hääleõiguseta vaatlejana.

               Kavandatud leping ei tohiks lubada Šveitsil osaleda avalikku reguleeritud teenust käsitlevatel foorumitel, töörühmades ja aruteludes.

               Leping peaks sisaldama mehhanismi, mis võimaldaks paindlikult kohaneda uute arengusuundadega, näiteks agentuuri puudutavate tulevaste ELi õigusaktidega.

               Soovitus:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega antakse komisjonile luba alustada läbirääkimisi Šveitsi Konföderatsiooniga lepingu üle, millega nähakse ette tingimused Šveitsi Konföderatsiooni osalemiseks Euroopa GNSSi agentuuri tegevuses

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 218 lõikeid 3 ja 4,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

               ning arvestades, et tuleks alustada läbirääkimisi lepingu sõlmimiseks Šveitsi Konföderatsiooniga, et näha ette tingimused Šveitsi Konföderatsiooni osalemiseks Euroopa GNSSi agentuuris,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Komisjon on käesolevaga volitatud alustama liidu nimel läbirääkimisi rahvusvahelise lepingu üle Šveitsi Konföderatsiooniga, et näha ette tingimused Šveitsi Konföderatsiooni osalemiseks Euroopa GNSSi agentuuris.

               Artikkel 2

               Läbirääkimisjuhised on esitatud lisas.

               Artikkel 3

               Läbirääkimisi peetakse, konsulteerides [lisatakse nõukogus: liikmesriikide esindajatest koosneva komitee nimi].

               Artikkel 4

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2010. aasta määrus (EL) nr 912/2010, millega luuakse Euroopa GNSSi Agentuur, tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1321/2004 Euroopa satelliit-raadionavigatsiooniprogrammide juhtimisstruktuuride loomise kohta ja muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 683/2008 (ELT L 276, 20.10.2010, lk 11).

                     (2)

                        ELT L 15, 20.01.2014, lk 1.

                     (3)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2010. aasta määrus (EL) nr 912/2010, millega luuakse Euroopa GNSSi Agentuur, tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1321/2004 Euroopa satelliit-raadionavigatsiooniprogrammide juhtimisstruktuuride loomise kohta ja muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 683/2008 (ELT L 276, 20.10.2010, lk 11).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,20.11.2017
            COM(2017) 670 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            soovitus: NÕUKOGU OTSUS,
            millega antakse komisjonile luba alustada läbirääkimisi Šveitsi Konföderatsiooniga lepingu üle, millega nähakse ette tingimused Šveitsi Konföderatsiooni osalemiseks Euroopa GNSSi agentuuri tegevuses

               LISA

               ILÄBIRÄÄKIMISTE EESMÄRK

               Läbirääkimiste eesmärk on määrata kindlaks tingimused, mille alusel võib Šveits osaleda Euroopa GNSSi Agentuuri (edaspidi „agentuur“) tegevuses.

               IILEPINGU KOHALDAMISALA

               Leping peaks vastavalt võimalustele hõlmama järgmisi agentuuri tegevuses osalemisega seotud elemente:

               (1)tingimused, mille alusel Šveits agentuuri tegevuses osaleb;

               (2)Šveitsi rahaline panus agentuuri tegevusse;

               (3)tingimused, mille alusel Šveitsi esindajad osalevad agentuuri haldusnõukogus hääleõiguseta vaatlejatena;

               (4)tingimused, mille alusel peaks olema võimalik võtta Šveitsi kodanikke agentuuri tööle (lepingu alusel);

               (5)ELi poolset finantskontrolli käsitlevate sätete kohaldamine;

               (6)ajavahemik, mille jooksul Šveits agentuuri tegevuses osaleb;

               (7)Leping peaks olema kooskõlas asjaomaste ELi õigusaktidega, muu hulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1285/2013 Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteemide rajamise ja kasutamise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 876/2002 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 683/2008 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 912/2010,
                  1
                 millega loodi Euroopa GNSSi Agentuur;

               (8)liidu privileegide ja immuniteetide protokolli kohaldamine Šveitsis.

               IIIARENG

               Leping peaks sisaldama lihtsustatud menetlust, mis võimaldaks asjaolude muutumise korral teha lepingus tehnilisi muudatusi. Selleks võib luua komitee, mis tegeleks lepingu rakendamise järelevalvega ning hindaks lepingu muutmise vajadust ja teeks vajaduse korral sellekohase otsuse.

               IVVAIDLUSTE LAHENDAMINE JA LEPINGUST LAHTIÜTLEMINE

               Lepinguga tuleks ette näha ka vaidluste lahendamise mehhanism. Samuti peaks leping sisaldama sätteid, mis võimaldavad pooltel vajaduse korral lepingu lõpetada.

                     (1)

                        ELT L 276, 20. oktoober 2010, lk 11.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,17.7.2018
            COM(2018) 541 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega volitatakse komisjoni alustama Euroopa Liidu nimel läbirääkimisi Gambia Vabariigiga säästva kalapüügi partnerluslepingu ja protokolli sõlmimiseks

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Komisjon teeb ettepaneku alustada Gambia Vabariigiga läbirääkimisi säästva kalapüügi partnerluslepingu sõlmimiseks, mis vastaks liidu kalalaevade vajadustele ning oleks kooskõlas määrusega (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta ja nõukogu 19. märtsi 2012. aasta järeldustega, milles käsitletakse komisjoni teatist ühise kalanduspoliitika välismõõtme kohta.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

               Euroopa Liidu ja Gambia Vabariigi vahel on kokkulepe 1987. aastast, mil kaks osalist sõlmisid kalanduskokkuleppe, mis kiideti heaks nõukogu 2. juuni 1987. aasta määrusega (EMÜ) nr 1580/87, mis käsitleb Euroopa Majandusühenduse ja Gambia Vabariigi valitsuse vahelise Gambia rannikuvetes kalastamise kokkuleppe sõlmimist. Kõnealust kokkulepet rakendati kolme järjestikuse protokolliga, millega võimaldati liidu kalalaevadel pääseda Gambia kalapüügi piirkonnale juurde kuni 1996. aasta juunini, mil kaotas kehtivuse viimane rakendusprotokoll. Alates sellest ajast peetakse kokkulepet peatunuks.

               Euroopa Liidul on juba hästi toimiv Lääne- ja Kesk-Aafrika riikidega, eelkõige Maroko, Mauritaania, Senegali, Cabo Verde Vabariigi, Libeeria, Côte d’Ivoire’i Vabariigi ning São Tomé ja Príncipega, sõlmitud kahepoolsete säästva kalapüügi partnerluslepingute võrk.

               Säästva kalapüügi partnerluslepingud aitavad saavutada ühise kalanduspoliitika eesmärke rahvusvahelisel tasandil ning tagada, et liidu püügitegevus liidu vetest väljaspool põhineb samadel põhimõtetel ja nõuetel, mida kohaldatakse liidu õiguse alusel. Lisaks toetatakse säästva kalapüügi partnerluslepingutega ELi ja selle partneri teaduskoostööd; edendatakse läbipaistvust ja jätkusuutlikkust kalavarude parema majandamise nimel ning edendatakse haldamist, toetades liikmesriikide ja välisriikide laevastike tegevuse üle tehtavat järelevalvet, kontrolli ja seiret, tagades samas ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata (ETR-) kalapüügi vastase võitluse rahastamise, et kaasa aidata kohaliku kalapüügisektori jätkusuutlikule arengule.

               Tänu säästva kalapüügi partnerluslepingutele tugevneb ELi positsioon Rahvusvahelises Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjonis (ICCAT), mis loodi rahvusvahelise õiguse alusel, et kaitsta ja majandada pika rändega liike kõnealuses piirkonnas.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

               Gambia Vabariigiga sõlmitava säästva kalapüügi partnerluslepingu ja protokolli üle peetavad läbirääkimised on kooskõlas ELi välistegevusega Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikides.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               Otsuse õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) viienda osa („Liidu välistegevus“) V jaotise („Rahvusvahelised lepingud“) artikkel 218, milles käsitletakse läbirääkimiste pidamise korda ja lepingute sõlmimist ELi ja kolmandate riikide vahel.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

               Ei kohaldata, ELi ainupädevus.

               •Proportsionaalsus

               Otsus on proportsionaalne taotletava eesmärgiga.

               •Vahendi valik

               Vahend on ette nähtud ELi toimimise lepingu artikli 218 lõigetega 3 ja 4.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

               Komisjon teostas 2017. aastal eelhindamise Gambia Vabariigiga säästva kalapüügi partnerluslepingu võimaliku sõlmimise kohta. Hindamisaruandes märgiti, et ELi kalapüügisektorid on kindlalt huvitatud püügitegevusest Gambias, mis on osa nende piirkondlikust strateegiast, ja et säästva kalapüügi partnerlusleping Gambiaga aitaks tugevdada kalapüügikontrolli ja järelevalvet ning tõhustaks kalandussektori majandamist selles piirkonnas. Gambia on väljendanud huvi alustada ELiga läbirääkimisi säästva kalapüügi partnerluslepingu üle.

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

               Konsultatsioonid toimuvad kaugpüügi nõuandekomisjoni raames. Kavas on korraldada erakorralisi koosolekud liikmesriikide, tööstusharu esindajate ja võimaluse korral valitsusväliste organisatsioonidega.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

               Ei kohaldata

               •Mõjuhinnang

               Ei kohaldata

               •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

               Ei kohaldata

               •Põhiõigused

               Otsuse kavandatavas lisas olevate läbirääkimisjuhistega antakse volitused läbirääkimiste alustamiseks ning soovitatakse lisada säte lepingu ja selle protokolli kohaldamise peatamise kohta inimõiguste ja demokraatia põhimõtete rikkumise korral.

               4.MÕJU EELARVELE

               Säästva kalapüügi partnerluslepingu ja uue protokolli mõju eelarvele on seotud Gambia Vabariigile antava rahalise toetusega, mis vastab 2014.–2020. aasta mitmeaastasele finantsraamistikule; eelkõige on tegemist säästva kalanduse partnerluslepinguid käsitleva eelarverea assigneeringutega. Iga-aastased kulukohustuste ja maksete summad, sh reservi eelarverida aasta alguses veel jõustumata protokollide jaoks, määratakse kindlaks iga-aastase eelarvemenetluse käigus
                  1
               .

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

               Läbirääkimisi on kavas alustada 2018. aasta kolmandas või neljandas kvartalis.

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

               Komisjon soovitab järgmist:

               – nõukogu peaks volitama komisjoni alustama ja pidama läbirääkimisi Gambia Vabariigiga säästva kalapüügi partnerluslepingu ja protokolli sõlmimiseks;

               – ELi esindajaks kõnealustel läbirääkimistel tuleks nimetada komisjon;

               – komisjon peaks läbirääkimisi pidades konsulteerima erikomiteega, nagu on sätestatud ELi toimimise lepingus;

               – nõukogu peaks heaks kiitma käesolevale soovitusele lisatud läbirääkimisjuhised.

               Soovitus:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega volitatakse komisjoni alustama Euroopa Liidu nimel läbirääkimisi Gambia Vabariigiga säästva kalapüügi partnerluslepingu ja protokolli sõlmimiseks

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 218 lõikeid 3 ja 4,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

               ning arvestades, et tuleks alustada läbirääkimisi Gambia Vabariigiga säästva kalapüügi partnerluslepingu ja protokolli sõlmimiseks,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Komisjoni volitatakse pidama Euroopa Liidu nimel Gambia Vabariigiga läbirääkimisi säästva kalapüügi partnerluslepingu ja protokolli sõlmimiseks.

               Artikkel 2

               Läbirääkimisi peetakse konsulteerides nõukogu määratud erikomiteega ja kooskõlas lisas esitatud läbirääkimisjuhistega.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Peatükk 40 (reservi eelarverida 40 02 41) kooskõlas mitmeaastast finantsraamistikku käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppega (2013/C 373/01).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,17.7.2018
            COM(2018) 541 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Soovitus:
            Nõukogu otsus, millega volitatakse komisjoni alustama Euroopa Liidu nimel läbirääkimisi Gambia Vabariigiga säästva kalapüügi partnerluslepingu ja protokolli sõlmimiseks

               LISA

               Läbirääkimisjuhised

               –Läbirääkimiste eesmärk on sõlmida Euroopa Liidu ja Gambia Vabariigi vahel säästva kalapüügi partnerlusleping ja protokoll kooskõlas määrusega (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta ja nõukogu 19. märtsi 2012. aasta järeldustega, milles käsitletakse komisjoni 13. juuli 2011. aasta teatist ühise kalanduspoliitika välismõõtme kohta.

               –Kalandusalase partnerluslepinguga tuleks seega määrata kindlaks Gambiaga sõlmitava partnerluse üldraamistik, üldised põhimõtted ja eesmärgid. Leping peaks sisaldama praegu kehtiva Gambia Vabariigi valitsuse ja Euroopa Majandusühenduse vahelise Gambia rannikuvetes kalastamise kokkuleppe
                  1
                kehtetuks tunnistamise sätet.

               –Selleks et edendada uue protokolli abil säästvat ja vastutustundlikku kalapüüki ning tagada ELi ja Gambia ühine kasu, on komisjoni eesmärgid läbirääkimistel järgmised:

               ·tagada juurdepääs Gambia Vabariigi majandusvööndile ja anda ELi kalalaevadele nimetatud majandusvööndis kalapüügiload, avardades muu hulgas ELi ettevõtjate jaoks säästva kalapüügi partnerluslepingute võrku;

               ·võtta arvesse parimaid saadaolevaid teadusnõuandeid ja piirkondlikes kalavarude majandamise organisatsioonides vastu võetud asjaomaseid majandamiskavasid, et tagada keskkonda säästev kalapüük ja edendada ookeanide majandamist rahvusvahelisel tasandil; võtta arvesse ainult olemasolevaid kalavarusid ja kohaliku laevastiku püügivõimsust ning pöörata samas erilist tähelepanu kõnealustesse varudesse kuuluvaid kalu iseloomustavale pikale rändele;

               ·seada eesmärgiks omandada neist kalavarudest ELi laevastiku huvidele täielikult vastav asjakohane osa, kui nende varude vastu tunnevad huvi ka teised välisriikide laevastikud;

               ·tagada, et juurdepääs kalavarudele põhineks ELi laevastiku tegevusel selles piirkonnas, võttes samas arvesse uusimaid ja parimaid saadaolevaid teadusalaseid hindamisi;

               ·luua dialoog valdkondliku poliitika tugevdamiseks, et toetada vastutustundliku kalanduspoliitika rakendamist kooskõlas riigi arengueesmärkidega, eelkõige seoses püügitegevuse juhtimisega, võitlusega ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu, püügitegevuse kontrollimise, seire ja järelevalvega ja teaduslike nõuannetega ning edendada majandustegevust, aidates seeläbi kõrvaldada Gambia väljarände põhjuseid;

               ·lisada säte inimõiguste ja demokraatia põhimõtete rikkumise tagajärgede kohta.

               –Protokollis tuleks eelkõige määrata kindlaks järgmised aspektid:

               ·Euroopa Liidu laevadele tagatavad kalapüügivõimalused püügiliikide kaupa,

               ·rahaline hüvitis ja selle maksmise tingimused ning

               ·sektoripõhise toetuse rakendamise viisid.

                     (1)

                        Nõukogu 2. juuni 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 1580/87 (EÜT L 146, 6.6.1987).


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,27.11.2018
            COM(2018) 765 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega antakse luba alustada läbirääkimisi lepingu üle, millega muudetakse kodulinnuliha ja kodulinnulihavalmististe suhtes kohaldatavat olemasolevat tariifikvooti ning muudetakse muude kodulinnuliha jaotustükkide suhtes kohaldatavat olemasolevat tariifirežiimi, mis on sätestatud ühelt poolt Euroopa Liidu ja sellel liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahel sõlmitud assotsieerimislepingu I-A lisa 1. peatükis

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Ühelt poolt Euroopa Liidu (EL) ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahel sõlmitud assotsieerimislepingut
                  1
                (edaspidi „leping“) ning põhjalikku ja laiaulatuslikku vabakaubanduslepingut on ajutiselt kohaldatud alates 1. jaanuarist 2016 ja see jõustus täielikult 1. septembril 2017. Lepingus on muu hulgas sätestatud kahepoolset kaubavahetust käsitlevad soodustingimused.

                  Alates 2016. aasta teisest poolest hakati lepinguga ette nähtud soodustingimustel Ukrainast ELi importima üha suuremates kogustes
                     2
                   kodulinnuliha uut tüüpi jaotustükke. Uut tüüpi jaotustükk koosneb traditsioonilisest rinnalihatükist koos õlavarreluudega, mis moodustavad jaotustüki kogumassist väga väikese osa. Selliseid jaotustükke saab pärast vähest töötlemist ELis turustada kui linnu rinnaliha. Kõnealust jaotustükki imporditakse praegu peamiselt tariifirea CN 0207 13 70 („muud värsked või jahutatud tükid“) all ning teatav väike kogus on ELi sisenenud tariifirea CN 0207 14 70 („muud külmutatud tükid“) all. Vastavalt lepingule võib eespool nimetatud kahe tariifirea all imporditav kaup siseneda ELi turule tollimaksuvabalt ilma mis tahes koguseliste piiranguteta.

                  Tuleks silmas pidada, et kombineeritud nomenklatuuri tariifirea CN 0207 13 50 või CN 0207 14 50 alla kuuluvate kodulinnuliha traditsiooniliste rinnatükkide importimisel kohaldatakse teatava piiratud koguse suhtes (praegu on see kogus 17 600 tonni, mis peaks 2021. aastaks suurenema 20 000 tonnini)
                     3
                   tollimaksu nullmäära, sellest suuremate koguste puhul kehtivad aga enamsoodustusrežiimi tariifimäärad.

                  Seda tüüpi kodulinnuliha jaotustükkide tollimaksuvaba impordi kiire kasv, mida lepingu sõlmimiseks peetavate läbirääkimiste ajal ei esinenud ega olnud võimalik ka ette näha, kahjustab kodulinnu rinnalihale kõnealuse lepinguga pakutavat kaitset ja võib rikkuda ELi linnulihaturul valitseva hapra tasakaalu.

                  Käesoleva ettepaneku eesmärk on anda luba alustada läbirääkimisi lepingu muutmiseks, et paremini reguleerida Ukrainast pärit kodulinnuliha importi ELi ja tagada ELi tootjatele ette nähtud kaitse.

                  Selleks kavandatakse muudatust, mille kohaselt kaks tariifirida (CN 0207 13 70 ja CN 0207 14 70) lisatakse praeguse 17 600-tonnise tariifikvoodi alla, mis 2021. aastal suureneb 20 000 tonnini (jrk-nr 09.4273), ning kvoodi suurus vaadatakse läbi. Seejärel tuleks tariifiridade CN 0207 13 70 ja 0207 14 70 kohase kvooti ületava impordi suhtes hakata kohaldama enamsoodustusrežiimi tollimaksumäärasid.

                  Uue kvoodi või uute kvootide suuruse kindlaksmääramisel on asjakohane arvestada tariifiridade CN 0207 13 70 ja 0207 14 70 alusel Ukrainast ELi imporditud kodulinnutoodete kogumahtu ajavahemikus 2017. aasta juulist kuni 2018. aasta juunini, ning võtta arvesse kaubanduse mahu tõenäolist suurenemist.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Käesoleva ettepaneku eesmärk on luua stabiilne ja prognoositav keskkond kodulinnulihaga kauplemiseks vastavalt lepingule ning tagada, et kaubavahetus Ukrainaga kasvaks sobivas ja mõõdukas tempos. See on kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõikes 5 nimetatud vaba ja ausa kaubanduse ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 206 nimetatud ülemaailmse kaubanduse harmoonilise arengu eesmärgiga.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  Eespool kirjeldatud eesmärgid on kooskõlas ühise põllumajanduspoliitikaga, eelkõige Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 39 kohaste eesmärkidega, mis hõlmavad turgude stabiliseerimist.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 207 koostoimes artikli 218 lõikega 4.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

                  Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõike 3 kohaselt ei kohaldata subsidiaarsuse põhimõtet valdkondades, mis kuuluvad ELi ainupädevusse. Ühine kaubanduspoliitika on Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 3 loetletud valdkonnana, mis kuulub liidu ainupädevusse. See poliitika hõlmab kaubanduslepingute üle läbirääkimiste pidamist muu hulgas ELi toimimise lepingu artikli 207 kohaselt.

               •Proportsionaalsus

                  Käesolev ettepanek on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega. Lepingu muutmine kodulinnuliha ja kodulinnulihavalmististe suhtes kohaldatavate tollitariifide ja tariifikvoodi kontsessioonide osas on ainus võimalus eespool kirjeldatud probleemi lahendamiseks ning seega käesoleva ettepaneku eesmärgi saavutamiseks.

               •Vahendi valik

                  Euroopa Liidu Nõukogu otsus.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

                  Ei kohaldata

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Mitu sidusrühma, eelkõige Euroopa linnulihasektori esindajad, on väljendanud komisjonile muret seoses eespool nimetatud uut tüüpi, peamiselt kodulindude rinnalihast koosnevate jaotustükkide importimisega Ukrainast liitu. Komisjon on hoolikalt tutvunud Ukrainast pärit kodulinnuliha impordiga ning üksikasjalikult analüüsinud väiteid, mida sidusrühmad on kõnealuse küsimuse kohta esitanud.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

                  Komisjon on võtnud ühendust ka erinevate huvitatud isikutega, kes avaldasid arvamust konkreetsete turulepääsuprobleemide kohta, millega nad Ukrainast pärit tollimaksuvaba kodulinnuliha impordi puhul on kokku puutunud.

               •Mõjuhinnang

               Käesolevale ettepanekule ei ole lisatud mõjuhinnangut.

               Nagu punktis „Ettepaneku põhjused ja eesmärgid“ märgitud, kasvab uut tüüpi jaotustükkide tollivaba import jätkuvalt kiires tempos. Kuna kõnealuse impordi suhtes koguselisi piiranguid ei kohaldata, võib selline kauplemiskord muutmata jätmise korral kahjustada kodulindude rinnalihale lepingus sätestatud tariifikvootide alusel pakutavat kaitset ning rikkuda nii ELi kodulinnulihaturul valitseva hapra tasakaalu. Seepärast tuleks kõnealusele olukorrale viivitamata lahendus leida. Komisjon on saanud Euroopa Parlamendi liikmetelt ja Euroopa kodulinnulihasektori esindajatelt hulgaliselt kirjalikke küsimusi, milles palutakse astuda samme lahenduse leidmiseks.

               Tariifiridade CN 0207 13 70 ja 0207 14 70 alusel ELi imporditud kaupade impordiväärtus oli viimasel kahel täiskalendriaastal (2016 ja 2017) kokku 43,9 miljonit eurot. See moodustas 2016. ja 2017. kalendriaastal 23,9 % Ukraina kodulinnuliha koguimpordist ELi ja 1,1 % kõikide kolmandate riikide kodulinnuliha koguimpordist ELi.

                  Kavandatava meetmega viiakse praegu tariifiridadega CN 0207 13 70 ja 0207 14 70 („muud värsked või külmutatud tükid“) hõlmatud tollimaksuvaba import Ukrainast pärit kodulinnuliha impordi suhtes praegu kohaldatava tariifikvoodi alla. Seega peaks kavandatav meede stabiliseerima Ukrainast pärit kodulinnuliha praegust importi ELi ning edaspidi ei tohiks kõnealune import kahepoolset kaubandust mõjutada.

                  Ukrainast pärit kodulinnuliha import hakkas suurenema ajal, mil peamiselt toiduohutusega seotud probleemide tõttu oli oluliselt vähenenud kodulinnuliha import Brasiiliast, mis kuulub kõige rohkem kodulinnuliha tarnivate kolmandate riikide hulka. See konkreetne olukord võimaldas säilitada tasakaalu ELi turul.

                  Samas on tõenäoline, et Ukraina niigi märkimisväärne ja üha kasvav suutlikkus toota kodulinnuliha võib juhul, kui tariifiridade „muud värsked või külmutatud tükid“ suhtes lubatakse lepingu alusel jätkuvalt kohaldada tollimaksuvabastust, ELi suunatud importi ka edaspidi oluliselt suurendada. Kui eespool nimetatud tariifiridade suhtes tollimakse uuesti ei kehtestata, on Ukraina kodulinnulihasektoril võimalik ka edaspidi kasutada piiramatut juurdepääsu ELi kodulinnu rinnaliha turule. See võib ohustada hindade stabiilsust ning kahjustada tootmise ja impordi tasakaalu ELi kodulinnulihaturul.

                  •
                        Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

               Ei kohaldata.

               •Põhiõigused

                  Ettepanek ei mõjuta põhiõiguste kaitset.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Kavandatav meede ei tohiks mõjutada ELi eelarvet saamatajäänud tollimaksude näol, kuna kodulinnuliha suhtes kehtestatakse suurem tariifikvoot. Tariifikvooti tuleks suurendada nii, et see oleks üldjoontes võrdne kodulinnuliha aastase impordikogusega, mis praegu tollimaksuvabalt liitu siseneb.

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

                  Komisjon jälgib tähelepanelikult kodulinnuliha importi kolmandatest riikidest. Jälgimise käigus on komisjon aegsasti tähele pannud, et tollimaksuvabalt imporditakse uut tüüpi kodulinnuliha jaotustükke. Komisjon jälgib ka edaspidi tähelepanelikult kodulinnuliha importi.

               •Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul)

                  Ei kohaldata

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

                  Käesolevas ettepanekus käsitletakse luba, mille nõukogu annab komisjonile selleks, et pidada ELi nimel läbirääkimisi lepingu muutmiseks.

                  Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 kohaselt tehakse ettepanek, et Euroopa Liidu Nõukogu määrab kaubanduspoliitika komitee, kellega konsulteerides tuleb läbirääkimisi pidada.

                  Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 10 kohaselt tuleb Euroopa Parlamenti kõigil menetluse etappidel teavitada.

                  Komisjon soovitab läbirääkimisjuhised avaldada vahetult pärast nende vastuvõtmist.

               Soovitus:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega antakse luba alustada läbirääkimisi lepingu üle, millega muudetakse kodulinnuliha ja kodulinnulihavalmististe suhtes kohaldatavat olemasolevat tariifikvooti ning muudetakse muude kodulinnuliha jaotustükkide suhtes kohaldatavat olemasolevat tariifirežiimi, mis on sätestatud ühelt poolt Euroopa Liidu ja sellel liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahel sõlmitud assotsieerimislepingu I-A lisa 1. peatükis

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 218 lõiget 4,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

               ning arvestades järgmist:

               (1)Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahel sõlmitud assotsieerimislepingut
                  4
                (edaspidi „leping“) on ajutiselt kohaldatud alates 1. jaanuarist 2016 ning see jõustus 1. septembril 2017.

               (2)Alates 2016. aasta teisest poolest hakati CN-koodide 0207 13 70 („muud värsked tükid“) ja CN 0207 14 70 („muud külmutatud tükid“) all Ukrainast ELi importima kodulinnuliha uut tüüpi jaotustükke. Kõnealune import on järsult kasvanud, suurenedes 2018. aasta esimese kuue kuu jooksul 25 000 tonnini. Vastavalt lepingule võib selline kaup siseneda ELi turule tollimaksuvabalt ilma mis tahes koguseliste piiranguteta.

               (3)Kodulinnuliha uut tüüpi jaotustükk koosneb traditsioonilisest rinnatükist koos õlavarreluudega ning seda on võimalik pärast vähest töötlemist liidus turustada liidu turul kui kodulinnu rinnaliha. Sellest tulenevalt võib kõnealuste jaotustükkide piiramatu import kahjustada tingimusi, mida vastavalt lepingule tuleb kohaldada kodulinnuliha traditsiooniliste rinnatükkide liitu importimise suhtes, eelkõige tariifikvoodi vormis sätestatud koguselisi piiranguid.

               (4)Seepärast tuleks alustada läbirääkimisi, et sõlmida leping, millega muudetakse Ukrainaga sõlmitud assotsieerimislepingut kodulinnuliha ja kodulinnulihavalmististe suhtes kohaldatava tariifirežiimi ja tariifikvoodi osas,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Komisjonile antakse luba pidada liidu nimel läbirääkimisi, et muuta assotsieerimislepingu I-A lisa 1. peatükis esitatud ELi tariifitabeli tariifiridu CN 0207 13 70 ja CN 0207 14 70 („muud värsked või külmutatud tükid“) ning vastavalt assotsieerimislepingu I-A lisa liitele kodulinnuliha ja kodulinnulihavalmististe suhtes kohaldatavaid tariifikvoote.

               Artikkel 2

               Läbirääkimisjuhised on esitatud lisas.

               Artikkel 3

               Läbirääkimiste käigus konsulteeritakse [….].

               Artikkel 4

               Käesolev otsus ja selle lisa avalikustatakse kohe pärast nende vastuvõtmist.

               Artikkel 5

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ELT L 161, 29.5.2014, lk 3.

                     (2)

                        2018. aasta esimese kuue kuu jooksul ulatus selliste jaotustükkide import esialgse hinnangu kohaselt 25 000 tonnini.

                     (3)

                        Vt komisjoni 18. novembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2078 (ELT L 302, 19.11.2015, lk 63).

                     (4)

                        ELT L 161, 29.5.2014, lk 3.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,27.11.2018
            COM(2018) 765 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Soovitus: Nõukogu otsus,
            millega antakse luba alustada läbirääkimisi lepingu üle, millega muudetakse kodulinnuliha ja kodulinnulihavalmististe suhtes kohaldatavat olemasolevat tariifikvooti ning muudetakse muude kodulinnuliha jaotustükkide suhtes kohaldatavat olemasolevat tariifirežiimi, mis on sätestatud ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahel sõlmitud assotsieerimislepingu I-A lisa 1. peatükis

               LISA

               (1)Komisjon peaks alustama Ukrainaga läbirääkimisi, mille eesmärk on muuta assotsieerimislepingut nii, et Ukrainast pärit kodulinnuliha importimine liitu toimuks tingimustel, millega ELi tootjatele tagatakse piisav kaitse.

               (2)Selleks peaks komisjon läbirääkimiste käigus silmas pidama eesmärki teha assotsieerimislepingus järgmised muudatused:

               –lisada CN-koodidega 0207 13 70 ja 0207 14 70 („muud värsked või külmutatud tükid“) hõlmatud tariifiread praeguse kodulinnuliha tariifikvoodi (jrk-nr 09.4273) alla, mille liit on Ukraina jaoks avanud;

               –sellega seoses suurendada liidu poolt Ukraina jaoks avatud kodulinnuliha tariifikvoodi (jrk-nr 09.4273) mahtu ning

               –taastada tariifiridade 0207 1370 ja 0207 1470 puhul Ukrainast pärit kodulinnuliha praegust tariifikvooti (jrk-nr 09.4273) ületava koguse suhtes enamsoodustusrežiimi tollimaks 100,8 eurot 100 kg netomassi kohta.

               (3)Komisjon teatab nõukogule läbirääkimiste tulemustest ning vajaduse korral ka probleemidest, mis võivad läbirääkimiste käigus ette tulla.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,13.9.2013
            COM(2013) 628 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega antakse luba alustada läbirääkimisi kõikehõlmava teadus- ja tehnikakoostöö lepingu sõlmimiseks Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Šveitsi Konföderatsiooni vahel, mille kohaselt Šveitsi Konföderatsioon liitub teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammiga „Horisont 2020” (2014–2020) ja programmi „Horisont 2020” täiendava Euratomi teadus- ja koolitusprogrammiga (2014–2018) ning mis reguleerib Šveitsi osalemist ITER-projektis aastatel 2014–2020

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               Šveitsi Konföderatsioon (edaspidi „Šveits”) väljendas 7. märtsi 2011. aasta kirjaga huvi liitumise vastu.

               Šveits on täitnud liitumiskriteeriumid, mis on esitatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020” aastateks 2014–2020) ettepaneku
                  1
                artiklis 7 ja nõukogu määruse (Euroopa Aatomienergiaühenduse teadus- ja koolitusprogrammi (2014–2018) kohta, millega täiendatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020”) ettepaneku
                  2
                artiklis 5.

               Šveits on olnud ELi teaduse ja tehnoloogia arendamise raamprogrammidega ühinenud liige alates 2004. aastast. Šveitsi liitumine ELi raamprogrammidega on olnud ELile kasulik, sest see on süvendanud teaduskoostööd Euroopa Liidu ja Šveitsi vastavate asutuste vahel eelkõige info- ja kommunikatsioonitehnoloogia, tervishoiu ja nanoteaduste valdkondades. Šveits on ka tegutsenud aktiivselt ja panustanud rahaliselt artikli 185 kohaste algatuste raames. Tänu väga headele tuumalõhustamise ja -sünteesiga tegelevatele laboritele ja asutustele on Šveitsil Euratomi teadusuuringute partnerina hiilgav maine ja positsioon.

               Hiljuti liitus Šveits Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammiga (2007–2013) vastavalt Euroopa Ühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud teadus- ja tehnikakoostöö lepingule
                  3
               .

               Šveits on ainuke kolmas riik, kes on liitunud Euratomi kogu teadusuuringute programmiga. Šveits on olnud Euratomi tuumasünteesi alaste raamprogrammidega ühinenud liige juba alates 1979. aastast vastavalt Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele 1978. aasta koostöölepingule juhitava termotuumasünteesi ja plasmafüüsika valdkonnas
                  4
               . Kõnealust lepingut pikendatakse vaikimisi vastavalt lepingu artikli 19 lõikele 2 kooskõlas Euratomi edasiste otsustega programmi kohta.

               Šveitsi liitumist Euratomi tuumalõhustumisalaste raamprogrammide ja teadusuuringute ühiskeskuse tuumaenergia alase tegevusega reguleerib Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud teadus- ja tehnikakoostöö leping, mille kohaselt Šveitsi Konföderatsioon liitub Euroopa Aatomienergiaühenduse tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse raamprogrammiga (2012–2013); leping jõustus 12. detsembril 2012 ja seda kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2013.

               Uus Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitav leping peaks koondama ja põhjalikult sätestama kõik tingimused, mille alusel toimub Šveitsi liitumine programmiga „Horisont 2020” ja programmi „Horisont 2020” täiendava Euratomi teadus- ja koolitusprogrammiga ning samuti Šveitsi osalemine ITER-projektis aastatel 2014–2020. Seega peaks uus leping olema jätkuks 1978. aastal sõlmitud tuumasünteesialasele koostöölepingule ning astuma selle asemele. Sellise lepingu sõlmimiseks on mitmeid põhjusi.

               Praegune Šveitsi osalemist Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse raamprogrammides reguleeriv eraldi lepingute süsteem ei ole läbipaistev. Šveitsi liitumine Euroopa Aatomienergiaühenduse raamprogrammiga kahe eri lepingu alusel võib viia olukorrani, et Šveitsi osaleb vaid mõnes Euroopa Aatomienergiaühenduse raamprogrammi osas.

               1978. aasta tuumasünteesialases koostöölepingus kasutatud terminoloogia on vananenud ega vasta enam komisjoni poolt nõukogu määruse (Euroopa Aatomienergiaühenduse teadus- ja koolitusprogrammi (2014–2018) kohta, millega täiendatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020”) ettepanekus pakutud rahastamisvahenditele
                  5
               .

               Tuumasünteesialase koostöölepingu alusel saab Šveits Euratomi programmi kohase tuumasünteesialase tegevuse rahastamisel kasutada soodsamaid rahastamismudeleid kui need, mis on kehtestatud muude Euratomi programmi osade või ELi raamprogrammi puhul. Kõnealused soodusmehhanisme võivad EMP lepingu alusel kasutada EMP EFTA riigid ELi raamprogrammiga liitumisel. Šveits on aga otsustanud mitte olla EMP liige. Šveitsi rahalise panuse arvutamiseks tuumasünteesialase koostöölepinguga kehtestatud mudelit ei ole kunagi läbi vaadatud, lähtudes asjaolust, et lepingut pikendatakse vaikimisi Euratomi iga uue raamprogrammi jaoks. Seega tuleks tuumasünteesialase koostöölepinguga Šveitsi jaoks kehtestatud liitumistingimuste üle uuesti läbi rääkida.

               Seepärast on selguse ja lihtsustamise huvides soovitav, et Šveitsi liitumist ELi ja Euroopa Aatomienergiaühenduse raamprogrammide ja ITER-projektiga käsitletaks ühes ja ainsas kõikehõlmavas lepingus.

               Uued läbirääkimised annavad võimaluse mitte üksnes kehtestada üksainus mudel/mehhanism Šveitsi poolt asjaomastesse programmidesse ja ITER-projekti tehtava rahalise panuse arvutamiseks, vaid ka luua uus mehhanism lepingu läbivaatamiseks pärast kolme aasta möödumist selle sõlmimisest; läbivaatamine peaks hõlmama ka programmidesse tehtud rahaliste panuste uut hindamist. Eesmärk on tulevikus lisada läbivaatamisklausel raamprogrammidega liitunud kõigi kolmandate riikide lepingutesse.

               Uut lepingut ei sõlmita enne, kui on vastu võetud „Horisont 2020”, seda täiendav Euratomi teadus- ja koolitusprogramm ning rahastamisotsus ITER-projekti kohta aastateks 2014–2020. Uut lepingut peaks saama ajutiselt kohaldama hakata 1. jaanuarist 2014.

               Läbirääkimiste tulemusel sündiva uue lepingu allkirjastamine sõltub siiski sellest, kui edukalt kulgevad arutelud mitmes ELi ja Šveitsi vahelistes üldistes suhetes veel lahendust ootavas küsimuses, eriti GNSSi (globaalse navigatsioonisatelliitide süsteemi) alase koostööleppe allkirjastamise osas Šveitsi poolt. Lisaks tuleks uues lepingus sätestada lepingu automaatse lõppemise võimalus, juhul kui lõpeb ELi ja Šveitsi vaheline isikute vaba liikumise leping ja kui Šveits ei esita teadet, mis on nõutav selleks, et jõustuks protokoll Šveitsiga sõlmitud isikute vaba liikumise lepingu laiendamise kohta Horvaatiale kuue kuu jooksul pärast Šveitsi siseriiklike menetluste lõpetamist.

               Kuigi ELi ja Šveitsi vahelistes suhetes on veel muid lahendamata küsimusi, seostatakse automaatne lõppemine isikute vaba liikumise lepinguga ja seda Horvaatiale laiendava protokolliga, sest tegu on lepinguga, millel on kõige otsesem ja ulatuslikum mõju ELi liikmesriikide kodanikele.

               2.ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

               Nõukogu otsuse soovitus põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõigetel 3 ja 4 ning Euratomi asutamislepingu artiklil 101.

               Eespool öeldut arvestades soovitab komisjon, et nõukogu volitaks komisjoni pidama vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõigetele 3 ja 4 ning Euratomi asutamislepingu artikli 101 lõikele 2 Šveitsi Konföderatsiooniga läbirääkimisi kõikehõlmava teadus- ja tehnikakoostöö lepingu sõlmimiseks Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Šveitsi Konföderatsiooni vahel, mille kohaselt Šveitsi Konföderatsioon liitub teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammiga „Horisont 2020” (2014–2020) ja programmi „Horisont 2020” täiendava Euratomi teadus- ja koolitusprogrammiga (2014–2018) ning mis reguleerib Šveitsi osalemist ITER-projektis aastatel 2014–2020.

               Soovitus:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega antakse luba alustada läbirääkimisi kõikehõlmava teadus- ja tehnikakoostöö lepingu sõlmimiseks Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Šveitsi Konföderatsiooni vahel, mille kohaselt Šveitsi Konföderatsioon liitub teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammiga „Horisont 2020” (2014–2020) ja programmi „Horisont 2020” täiendava Euratomi teadus- ja koolitusprogrammiga (2014–2018) ning mis reguleerib Šveitsi osalemist ITER-projektis aastatel 2014–2020

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 218 lõikeid 3 ja 4,

               võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 101 teist lõiku,

               võttes arvesse komisjoni soovitust

               ning arvestades, et läbirääkimiste alustamise eesmärk on sõlmida kõikehõlmav teadus- ja tehnikakoostöö leping Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Šveitsi Konföderatsiooni vahel, mille kohaselt Šveitsi Konföderatsioon liitub teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammiga „Horisont 2020” (2014–2020) ja programmi „Horisont 2020” täiendava Euratomi teadus- ja koolitusprogrammiga (2014–2018) ning mis reguleerib Šveitsi osalemist ITER-projektis aastatel 2014–2020,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Käesolevaga volitatakse komisjoni pidama Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse poolt läbirääkimisi kõikehõlmava teadus- ja tehnikakoostöö lepingu sõlmimiseks Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Šveitsi Konföderatsiooni vahel, mille kohaselt Šveitsi Konföderatsioon liitub teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammiga „Horisont 2020” (2014–2020) ja programmi „Horisont 2020” täiendava Euratomi teadus- ja koolitusprogrammiga (2014–2018) ning mis reguleerib Šveitsi osalemist ITER-projektis aastatel 2014–2020.

               Artikkel 2

               Läbirääkimissuunised on esitatud lisas.

               Artikkel 3

               Läbirääkimisi peetakse konsulteerides [erikomitee, mille nime lisab nõukogu] .

               Artikkel 4

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

               LISA

               LÄBIRÄÄKIMISSUUNISED LEPINGU SÕLMIMISEKS Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Šveitsi Konföderatsiooni vahel, mille kohaselt Šveitsi Konföderatsioon liitub teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammiga „Horisont 2020” (2014–2020) ja programmi „Horisont 2020” täiendava Euratomi teadus- ja koolitusprogrammiga (2014–2018) ning mis reguleerib Šveitsi osalemist ITER-projektis aastatel 2014–2020

               1.Lepingus tuleks sätestada Šveitsi Konföderatsiooni liitumine teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020” (2014–2020) kui tervikuga ja programmi „Horisont 2020” täiendava Euratomi teadus- ja koolitusprogrammi (2014–2018) kui tervikuga, kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega, millega kehtestatakse programmi „Horisont 2020” ja Euratomi raamprogrammi (2014–2018) osalemis- ja levitamiseeskirjad. Leping peab samuti reguleerima Šveitsi Konföderatsiooni osalemist ITER-projektis aastatel 2014–2020. Uus kõikehõlmav leping peab olema jätkuks 1978. aastal sõlmitud tuumasünteesialasele koostöölepingule ning astuma selle asemele.

               2.Selleks et Šveitsi Konföderatsioon saaks võimalikult kiiresti hakata liitunud riigina osalema kogu ELi ja Euratomi raamprogrammis ning samuti ITER-projektis, tuleb lepingus ette näha selle ajutine kohaldamine alates 1. jaanuarist 2014.

               3.Komisjon peab püüdma kehtestada uues lepingus ühtsed eeskirjad, mille alusel arvutada Šveitsi rahalist panust ELi ja Euratomi programmidesse ning ITER-projekti. Uus leping peab sisaldama uut mehhanismi lepingu läbivaatamiseks; läbivaatamine peaks hõlmama ka Šveitsi tehtud rahaliste panuste uut hindamist.

               4.Lepingus tuleb ette näha, et Euroopa Liidu ja Euratomi finantshuvidele tagatakse piisav kaitse, mis hõlmab finantsandmete teatamist, auditeid ja halduslikke pettusevastaseid kohapealseid kontrollimisi, haldusabi ja raha tagasinõudmist. Lepingus tuleb vastavalt vajadusele näha ette ka selliste maksustamise ja sotsiaalse turvalisusega seotud takistuste kõrvaldamine, mis tulenevad teadlaste, eelkõige Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjadega hõlmatud Teadusuuringute Ühiskeskuse personali osalemisest lepingukohastes piiriülestes teadusprojektides.

               5.Lepingus tuleb sätestada selle automaatne lõppemine, kui lõpeb ELi ja Šveitsi vaheline isikute vaba liikumise leping.

               6.Lepingu kohaldamine peaks lõppema, kui Šveits ei esita teadet, mis on nõutav selleks, et jõustuks protokoll Šveitsiga sõlmitud isikute vaba liikumise lepingu laiendamise kohta Horvaatiale kuue kuu jooksul pärast Šveitsi siseriiklike menetluste lõpetamist.

                     (1)

                        KOM (2011) 809/3.

                     (2)

                        KOM (2011) 812/3.

                     (3)

                        ELT L 189, 20.7.2007, lk 26.

                     (4)

                        EÜT L 242 4.9.1978, lk 2.

                     (5)

                        KOM(2011) 812/3.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,9.11.2017
            COM(2017) 656 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega antakse luba alustada läbirääkimisi 1992. aastal sõlmitud rahvusvahelise suhkrulepingu muutmiseks

               SELETUSKIRI

               Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel rahvusvahelises suhkrunõukogus ja rahvusvahelise suhkruorganisatsiooni halduskomitees või rahvusvahelise suhkruorganisatsiooni (edaspidi „organisatsioon“) poolt 1992. aastal sõlmitud rahvusvahelise suhkrulepingu võimalike muudatuste arutamiseks loodud muudes ajutistes struktuurides võetav seisukoht seoses kavandatud aruteluga 1992. aastal sõlmitud rahvusvahelise suhkrulepingu (edaspidi „leping“) muutmise kohta.

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •1992. aastal sõlmitud rahvusvahelise suhkrulepingu muutmine

                  Euroopa Liit on lepingu
                     1
                   osaline.

                  Lepingu eesmärk on tagada tõhustatud rahvusvaheline koostöö ülemaailmsetes suhkru- ja sellega seotud küsimustes, luua foorum valitsustevaheliste suhkrualaste ja ülemaailmse suhkrumajanduse parandamist käsitlevate konsultatsioonide pidamiseks, hõlbustada kaubandust ülemaailmset suhkruturgu käsitleva teabe kogumise ja vahetamise abil ning soodustada suurenenud nõudlust suhkru järele, eelkõige seoses muude kui tavapäraste kasutusviisidega. Leping jõustus 1. jaanuaril 1993 kolmeks aastaks kehtivusega kuni 31. detsembrini 1995. Pärast seda on lepingu kehtivust korrapäraselt kahe aasta kaupa pikendatud. Viimati pikendati lepingut rahvusvahelise suhkrunõukogu otsusega 2017. aasta novembris ja leping jääb jõusse kuni 31. detsembrini 2019
                     2
                  .

                  Kooskõlas lepingu artikliga 8 vastutab rahvusvaheline suhkrunõukogu kõigi lepingu sätete täitmiseks vajalike funktsioonide toimimise eest. Lepingu artiklis 13 on sätestatud, et kõik rahvusvahelise suhkrunõukogu otsused tehakse konsensuse alusel, kui lepingus ei ole ette nähtud teisiti. Kui konsensust ei saavutata, tehakse otsused lihthäälteenamusega, kui lepingus ei ole ette nähtud otsuse tegemine kvalifitseeritud häälteenamusega.

                  Lepingu artikli 25 kohaselt on organisatsiooni liikmetel kokku 2 000 häält. Igal organisatsiooni liikmel on konkreetne arv hääli, mida igal aastal kohandatakse vastavalt lepingus eelnevalt kindlaks määratud kriteeriumidele.

                  Leping, eriti organisatsiooni liikmete häälte jagunemine, mis määrab kindlaks ka liikmete sissemakse suuruse, ei kajasta enam tegelikku olukorda ülemaailmsel suhkruturul. Praegu on organisatsiooni eelarve suurim rahastaja Euroopa Liit. Alates 2015. aastast on organisatsiooni töörühma tasandil arutanud võimalusi häälte jaotamise mehhanismi muutmiseks. ELil peab olema oma seisukoht lepingu läbivaatamise kohta juhuks, kui organisatsioon algatab asjakohased arutelud ja läbirääkimised.

                  Organisatsiooni reformimine, et viia selle tegevus kooskõlla muudes rahvusvahelistes tooteorganisatsioonides ELi poolt toetatud tegevusega ning pärast 1992. aastat ülemaailmsel suhkruturul toimunud muutustega, on selgelt liidu huvides. Vähemasti peaks reformi tulemusena muutuma läbipaistvaks liikmete hääleõiguse ja rahaliste sissemaksete mehhanism. Häälte jaotus organisatsioonis peaks sõltuma mõõdetavatest näitajatest, nagu kaubanduse, tarbimise ja tootmise maht ning maksevõime. Viimasena nimetatud näitajat kasutatakse ÜRO raames selleks, et tunnustada suhkrusektori arenguaspekti. Seda näitajat arvesse võttes pannakse nendele liikmetele, kellel on suurem suutlikkus panustada organisatsiooni eelarvesse, suurem rahaline kohustus.

                  Euroopa Komisjon saab eespool nimetatud tava edendada vaid koos organisatsiooni muude liikmetega, sest organisatsioon on konsensuslik ja EL ei saa seda üksinda reformida. Seepärast peavad organisatsiooni liikmed andma selgelt märku, et reform on nii võimalik kui ka soovitav. Organisatsiooni koosolekutel ja kahepoolsetel kohtumistel organisatsiooni muude liikmetega peaks Euroopa Komisjonil olema volitus algatada läbirääkimisi organisatsiooni reformimiseks või teha koostööd muude liikmetega, kui need reformiettepanekute osas juhtpositsiooni võtavad.

               •Kooskõla rahvusvahelistes tooteorganisatsioonides kehtiva tavaga

                  Rahvusvahelistes tooteorganisatsioonides, nagu rahvusvaheline teraviljanõukogu või rahvusvaheline oliivinõukogu, on liit pidanud läbirääkimisi, et hääleõiguse jaotamisel ja selle iga-aastase ajakohastamise mehhanismi puhul võetaks arvesse liidu suhtelist tähtsust teraviljasektoris või oliivisektoris ja oliiviõli turul. Rahvusvahelises teraviljanõukogus lähtutakse kaubanduse, tarbimise ja tootmisega seotud näitajatest. Rahvusvahelises suhkruorganisatsioonis seevastu ei võimalda 1992. aastal sõlmitud leping teha korrigeerimisi, mis kajastaksid lepinguosaliste positsiooni muutumist rahvusvahelises suhkrumajanduses. Kõik pingutused lepingu muutmiseks tuleks suunata sellele, et viia organisatsiooni tavad kooskõlla muudes rahvusvahelistes tooteorganisatsioonides kohaldatavate tavadega. Liikmed ei saa hääleõiguse jaotumist eelnevalt välja arvutada, sellega kaasneb hoopis arvutuste läbipaistmatus. Seda tava on 25 aastat järgitud, kuid võttes arvesse muutusi maailma suhkrumajanduses, ei saa selle kohaldamist enam jätkata.

                  Liit reformib praegu oma suhkrupoliitikat ja suhkrutootmiskvootide kaotamisega luuakse ELi eksportijatele parem juurdepääs maailma suhkruturgudele ning tühistatakse piirangud suhkru tootmisele liidus.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  Suhkur on liidu ühise kaubanduspoliitika ja ühise põllumajanduspoliitika kohaselt tundlik toode. Rahvusvahelistel kaubandusläbirääkimistel on suhkrul liidu jaoks oluline roll ning Euroopa Komisjon jälgib hoolega nii suhkrutootmist kui ka -kaubandust. Suhkur on oluline kaup ka paljude arenguriikide jaoks ning ühise kaubanduspoliitika raames on suhkrusektori arenguaspekt ülimalt oluline. Organisatsioon on neutraalne platvorm, et arutada suhkrusektoriga seotud küsimusi arvukate lepinguosaliste seas. Maailma suhkruturu arengu jälgimine on samas vajalik turukorralduse stsenaariumide visandamiseks ühise põllumajanduspoliitika raames.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               2.1.Õiguslik alus

                  Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikes 3 on sätestatud võimalus anda luba alustada läbirääkimisi ning nimetada sõltuvalt kavandatava lepingu teemast liidu läbirääkija või läbirääkimisrühma juht. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikes 4 on sätestatud, et nõukogu võib anda läbirääkijale juhiseid ning moodustada erikomitee, kellega tuleb läbirääkimiste pidamisel konsulteerida.

               2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

                  Rahvusvaheline suhkrunõukogu on rahvusvahelise suhkrulepinguga ettenähtud organ. Lepingu artikli 44 kohaselt võib rahvusvaheline suhkrunõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega soovitada lepinguosalistele lepingut muuta. Kui kvalifitseeritud häälteenamust ei saavutata, siis ettepanekut lepingu muutmiseks teha ei saa. Lepinguga ei ole ette nähtud muid võimalusi muutmise algatamiseks. Seega on organisatsiooni nende liikmete jaoks, kes ei ole nõus kehtiva olukorra jätkumisega, ainus võimalus mitte nõustuda lepingu pikendamisega veel kaheks aastaks, mis on samaväärne organisatsioonist lahkumisega.

                  Kavandatava õigusaktiga, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab, võib kaasneda lepingu institutsioonilise raamistiku muutmine.

                  Ettepanekus esitatud otsuse menetlusõiguslik alus on seega Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõiked 3 ja 4.

               2.4.Kokkuvõte

                  Ettepanekus esitatud otsuse õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõiked 3 ja 4.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

                  Liit on lepinguosaline, keda organisatsiooni nõukogus esindab Euroopa Komisjon. Liikmesriigid eraldi ei ole lepinguosalised. ELi nimel läbirääkimiste pidamine lepingusse võimalike muudatuste tegemise üle kuulub liidu ainupädevusse.

               •Proportsionaalsus

                  Lepingu muutmine, et häälte jaotumine vastaks rahvusvahelise suhkruorganisatsiooni liikmete suhtelisele tähtsusele ülemaailmses suhkrumajanduses, on liidu huvides ning seda tuleks eelistada liidu liikmesuse tühistamisele organisatsioonis. Praegu on ELi osalemine kasulik nii liidule kui ka organisatsiooni muudele liikmetele. Kuna ELi suhtelise tähtsuse vähenemisega ei ole kaasnenud häälte arvu ning seega ka rahalise sissemakse vähenemist, siis on osalemise hind kujunenud liiga kõrgeks. Organisatsiooni nende liikmete rahaline sissemakse, kelle osatähtsus maailma suhkruturgudel on tõusnud, ei ole aga samal määral kasvanud.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Euroopa Liit on organisatsiooni liige ning alates 1992. aastast on ELi suhkrusektor ja enamik liikmesriike seda liikmesust üldiselt toetanud. Konsultatsioonide alustamist sidusrühmadega ei peeta vajalikuks, sest eesmärk on säilitada ELi liikmesus organisatsioonis, samas on edaspidi kavas lähtuda eeskirjadest, mis vastavad muude rahvusvaheliste tooteorganisatsioonide eeskirjadele, kuhu EL kuulub. ELi suhtelise tähtsuse vähenemisega maailma suhkruturul peaks kaasnema organisatsiooniga seotud sissemakse teatav vähenemine. Kehtivate eeskirjade kohaselt peab EL maksma rohkem, kui oleks õiglane samas, kui organisatsiooni mõned liikmed ei maksa üldse või ei pea kinni maksetähtajast.

               •Mõjuhinnang

                  Täiemahuline mõjuhinnang ei ole vajalik, kuna meetmel ei ole tõenäoliselt märkimisväärset majanduslikku, sotsiaalset ega keskkonnamõju. Organisatsiooni edukas muutmine, tähendab ELi jaoks mutatis mutandis väiksemat rahalist sissemakset organisatsioonile. Läbipaistvam häälte jaotamine võib aidata kaasata organisatsiooni uusi liikmeid, mis tooks kaasa täiendava kulude vähendamise.

                  Kuigi ELi ausa ja õiglase suurusega sissemakse organisatsiooni eelarvesse on kindlasti lepingu muutmise vajaduse oluline põhjus, on reformi vaja ka muudel kui eelarvelistel põhjustel. Organisatsiooni liikmed peavad täitma oma kohustust organisatsiooni halduseelarvesse panustamisel, see on organisatsiooni moderniseerimise oluline lähtepunkt ja ajakohastamise tulemusena peaksid organisatsiooni liikmed selle tegevuses aktiivsemalt osalema.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Läbirääkimiste alustamine ei avalda mõju eelarvele.

               Soovitus:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega antakse luba alustada läbirääkimisi 1992. aastal sõlmitud rahvusvahelise suhkrulepingu muutmiseks

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 218 lõikeid 3 ja 4,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

               ning arvestades järgmist:

               (1)Liit on 1992. aastal sõlmitud rahvusvahelise suhkrulepingu
                  3
                (edaspidi „leping“) osaline ja rahvusvahelise suhkruorganisatsiooni (edaspidi „organisatsioon“) liige.

               (2)Alates 1995. aastast on liit kiitnud heaks lepingu pikendamise kahe aasta kaupa. Komisjon on teinud nõukogule ettepaneku lubada komisjonil võtta seisukoht, mille kohaselt toetatakse lepingu pikendamist veel kaheks aastaks, st kuni 31. detsembrini 2019.

               (3)Kooskõlas lepingu artikliga 8 vastutab rahvusvaheline suhkrunõukogu kõigi lepingu sätete täitmiseks vajalike funktsioonide toimimise eest. Lepingu artiklis 13 on sätestatud, et kõik rahvusvahelise suhkrunõukogu otsused tehakse konsensuse alusel, kui lepingus ei ole ette nähtud teisiti. Kui konsensust ei saavutata, tehakse otsused lihthäälteenamusega, kui lepingus ei ole ette nähtud otsuse tegemine kvalifitseeritud häälteenamusega.

               (4)Lepingu artikli 25 kohaselt on organisatsiooni liikmetel kokku 2 000 häält. Igal organisatsiooni liikmel on konkreetne arv hääli, mida igal aastal kohandatakse vastavalt lepingus eelnevalt kindlaks määratud kriteeriumidele.

               (5)Võttes arvesse suhkrusektori tähtsust paljude liikmesriikide ja Euroopa majanduse jaoks, on liidu huvides osaleda rahvusvahelises suhkrulepingus.

               (6)Leping, eriti lepinguosaliste riikide häälte jagunemine, mis määrab kindlaks ka lepinguosaliste sissemakse suuruse, ei kajasta enam tegelikku olukorda ülemaailmsel suhkruturul.

               (7)Lepingus sätestatud ja organisatsioonile tehtavaid rahalisi sissemakseid käsitleva eeskirja kohaselt on liidu osa olnud alates 1992. aastast sama, kuigi maailma suhkruturg ja eelkõige liidu suhteline tähtsus selles on sellest ajast oluliselt muutunud. Selle tulemusena on liit pidanud viimastel aastatel katma ebaproportsionaalselt suure osa organisatsiooni kuludest ja kandma liialt suurt vastutust seoses nende kuludega.

               (8)Suhkrulepingu sätteid rahaliste sissemaksete kohta saab muuta vastavalt lepingu artiklis 44 sätestatud korrale. Kõnealuse artikli alusel võib rahvusvaheline suhkrunõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega soovitada organisatsiooni liikmetele muudatuste tegemist lepingus. Kuna lepingu artikli 7 kohaselt on liit rahvusvahelise suhkrunõukogu liige, võib ta algatada läbirääkimised lepingu institutsioonilise raamistiku muutmiseks ja osaleda nendes läbirääkimistes.

               (9)Seepärast on asjakohane anda komisjonile luba alustada rahvusvahelise suhkrunõukogu raames läbirääkimisi lepingu muutmiseks, koostada läbirääkimisjuhised ja nimetada erikomitee, kellega komisjon läbirääkimiste käigus konsulteerib,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Käesolevaga volitatakse komisjoni pidama liidu nimel läbirääkimisi 1992. aastal sõlmitud rahvusvahelise suhkrulepingu muudatuste üle.

               Artikkel 2

               Läbirääkimisjuhised on esitatud lisas.

               Artikkel 3

               Läbirääkimiste käigus konsulteeritakse [erikomiteega, mille nime lisab nõukogu].

               Artikkel 4

               Käesolev otsus kehtib kuni 31. detsembrini 2019.

               Artikkel 5

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  Nõukogu 13. novembri 1992. aasta otsus (92/580/EMÜ); EÜT L 379, 23.12.1992, lk 15.

                     (2)
                  Nõukogu otsus xxxx (viide komisjoni ettepanekule nõukogu otsuse vastuvõtmiseks)

                     (3)
                  Nõukogu 13. novembri 1992. aasta otsus rahvusvahelise suhkrulepingu allkirjastamise ja sõlmimise kohta (EÜT L 379, 23.12.1992, lk 15).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,9.11.2017
            COM(2017) 656 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            nõukogu otsus,
            millega antakse luba alustada läbirääkimisi 1992. aastal sõlmitud rahvusvahelise suhkrulepingu muutmiseks

               LISA

               Juhised läbirääkimiste pidamiseks 1992. aastal sõlmitud rahvusvahelises suhkrulepingus tehtavate muudatuste üle

               Komisjon võib pidada läbirääkimisi 1992. aastal sõlmitud rahvusvahelise suhkrulepingu (edaspidi „leping“) osalistega rahvusvahelises suhkrunõukogus, et lepingut ajakohastada, võttes arvesse maailma suhkruturu arengut ja kõrvaldades praeguse ebakõla seoses rahvusvahelise suhkruorganisatsiooni liikmete mõju ja rahaliste sissemaksetega ning nende suhtelise kohaga maailma suhkruturul.