title: Komisjoni soovitus (EL) 2021/554, 30. märts 2021, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2018/1972 (millega kehtestatakse Euroopa elektroonilise side seadustik) artiklis 32 sätestatud korra kohaselt esitatavate teatiste vormi, sisu, tähtaegu ja üksikasjalikkuse taset

text:
               31.3.2021

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 112/5

      KOMISJONI SOOVITUS (EL) 2021/554,
      30. märts 2021,
      milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2018/1972 (millega kehtestatakse Euroopa elektroonilise side seadustik) artiklis 32 sätestatud korra kohaselt esitatavate teatiste vormi, sisu, tähtaegu ja üksikasjalikkuse taset
      EUROOPA KOMISJON,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/1972, millega kehtestatakse Euroopa elektroonilise side seadustik (1) (edaspidi „seadustik“), eriti selle artiklit 34,
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Seadustiku kohaselt peavad riigi reguleerivad asutused tegema siseturu arengule kaasaaitamiseks omavahel, komisjoni ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1971 (2) asutatud elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ametiga (edaspidi „BEREC“) läbipaistval viisil koostööd, et tagada seadustiku järjepidev kohaldamine kõigis liikmesriikides.

                  (2)

                  Tagamaks, et riigi tasandil tehtud otsused ei kahjusta elektroonilise side siseturgu ega reguleeriva raamistiku eesmärke, peavad riigi reguleerivad asutused teatama komisjonile, BERECile ja teiste liikmesriikide reguleerivatele asutustele seadustiku artikli 32 lõikes 3 osutatud meetmete eelnõudest. Kõnealune teatamine on seega oluline menetlusnõue. Niisiis võib selle nõude täitmata jätmine, sealhulgas kui tegu on otsuste eelnõudega, millega täpsustatakse või muudetakse regulatiivseid kohustusi, millest on varem teatatud, viia meetme tühistamiseni kooskõlas siseriikliku õigusega (3).

                  (3)

                  Seadustiku artiklitega 32 ja 33 on teatiste läbivaatamiseks ette nähtud teatavad menetlused ja siduvad tähtajad.

                  (4)

                  Selleks et tagada koostöö ja konsultatsioonimehhanismi tõhusus ning suurendada õiguskindlust, esitati soovituses 2003/561/EÜ soovitused asjakohaste sätete kohaste teatiste peamiste menetluslike külgede kohta (4). Soovitus 2003/561/EÜ asendati hiljem komisjoni soovitusega 2008/850/EÜ, (5) et teatamisprotsessi veelgi lihtsustada ja sellealaseid suuniseid täiustada. Käesoleva soovitusega ajakohastatakse kohaldatavaid suuniseid, et kajastada hiljutisi tavasid ja võtta arvesse seadustiku sätteid.

                  (5)

                  Teatise esitamise eelsed kontaktid, mille eesmärk on arutada meetmete eelnõudega seotud ametlikke ja sisulisi küsimusi enne ametlikku teatamist, on osutunud väga kasulikuks nii komisjonile kui ka riigi reguleerivatele asutustele, kes on neid sageli taotlenud. Nende kontaktide käigus on riigi reguleerivatel asutustel võimalus esitleda oma meetmete eelnõusid ja pidada kavandatavate riiklike meetmete üle komisjoni talitustega avatud arutelu. Seepärast tuleks riigi reguleerivaid asutusi kutsuda üles taotlema teatise esitamisele eelnevaid kontakte võimalikult varakult enne ja/või pärast riiklikke konsultatsioone, eelkõige turuanalüüsi käsitlevate meetmete eelnõude puhul.

                  (6)

                  Teatamisprotsessi eri etappides on ette nähtud kontaktid komisjoni talituste ja teavitavate riigi reguleerivate asutuste vahel, sealhulgas juhul kui komisjoni talitused taotlevad riigi reguleerivalt asutuselt lisateavet või kohe pärast seda, kui komisjon on vastu võtnud märkusi sisaldavad või märkusteta kirjad või otsused põhjaliku uurimise alustamise kohta.

                  (7)

                  Seadustik võimaldab riigi reguleerivatel asutustel teatatud meetme eelnõu igal ajal tagasi võtta. Kui teatatud meetme eelnõu võetakse tagasi esialgse ühekuulise ajavahemiku jooksul, kustutatakse teatatud meede alati turvalises elektroonilises liideses asuvast registrist (6). Kui teatatud meetme eelnõu võetakse tagasi alles pärast seda, kui komisjon on teinud otsuse, millega nõutakse riigi reguleerivalt asutuselt kõnealuse meetme eelnõu tagasivõtmist vastavalt seadustiku artikli 32 lõike 6 punktile a, jäävad algselt teatatud meetme andmed läbipaistvuse eesmärgil turvalisse elektroonilisse liidesesse. Mõlemal juhul avaldatakse turvalise elektroonilise liidese avalikus osas tagasivõtmise teade.

                  (8)

                  Selleks et anda riigi reguleerivatele asutustele lisasuuniseid meetmete eelnõude sisu kohta, määratakse käesolevas soovituses kindlaks teatav miinimumteave, mis tuleks esitada meetmete eelnõude sisu kohta, et neid oleks võimalik nõuetekohaselt hinnata. See peaks ka vähendama teabe hulka, mida komisjon hiljem teatise hindamise käigus nõuab.

                  (9)

                  Arvesse tuleb võtta nii vajadust tagada tõhus hindamine kui ka vajadust lihtsustada haldusmenetlusi nii palju kui võimalik. Sellega seoses ei tohiks teatamismehhanism tekitada asjaomastele isikutele tarbetut halduskoormust. Selleks et lihtsustada teatatud meetme eelnõu läbivaatamist komisjoni, BERECi ja teiste riigi reguleerivate asutuste poolt ning protsessi kiirendada, peaksid riigi reguleerivad asutused kasutama teatamisel selleks ettenähtud vorme.

                  (10)

                  Selleks et suurendada teatatud meetme eelnõu läbipaistvust ja hõlbustada selliseid meetmeid käsitleva teabe vahetamist riigi reguleerivate asutuste, BERECi ja komisjoni vahel, peaksid nii teatise standardvorm kui ka avalikustatav lühivorm sisaldama teatatava meetme eelnõu peamiste elementide selget ja kokkuvõtlikku kirjeldust. Nende vormide mallides on märgitud, et malli osades nõutav teave tuleks esitada juhul, kui see on asjakohane, mis tähendab, et kogu teave ei pruugi olla kõigi juhtude puhul vajalik.

                  (11)

                  Teatava kategooria korduvate ja/või tehniliste meetmete eelnõude puhul tuleks kasutada teatise lühivormi, et vähendada kõigi asjaomaste isikute halduskoormust. Riigi reguleerivad asutused muudavad sageli varem kehtestatud parandusmeetmete tehnilisi üksikasju, et võtta arvesse asjakohaste majandusnäitajate või -tegurite muutumist (nt seadmete maksumuse muutused, inflatsioonimäär või kinnisvara üüri- ja rendihinnad) või ajakohastada prognoose või eeldusi. Teatise lühivormil tuleks teatada ainult selliste üksikasjade muutmisest või ajakohastamisest, mis ei muuda olemasolevate parandusmeetmete olemust või üldist kohaldamisala. Selliste meetmete eelnõude hindamine on tõenäoliselt vähem keerukas ja seega võib komisjon hindamise lõpule viia vähem kui ühe kuu jooksul, nagu on varem juba juhtunud. Samuti näitab komisjoni varasem praktika, et seda liiki meetmete eelnõude hindamine ei ole sageli andnud alust komisjoni märkuste esitamiseks riigi reguleerivale asutusele vastavalt seadustiku artikli 32 lõikele 3. Seepärast selgitatakse soovituses, millises olukorras võib kasutada teatise lühivormi.

                  (12)

                  Teisest küljest tuleks parandusmeetmete olemuse või kohaldamisala olulisest muutmisest, millel on märgatav mõju turule, näiteks kulude või hindade arvutamise metoodika muutmisest, (7) liuggraafikute koostamisest või hinnatasemete muutustest (välja arvatud hindade ajakohastamine, mis kajastab lihtsalt muutusi eespool kirjeldatud asjakohastes majandusnäitajates või -tegurites) teatamiseks kasutada teatise standardvormi.

                  (13)

                  Samuti peaksid teatisevormid vajaduse korral sisaldama teavet teatiste sisu kohta, mis on seotud seadustiku uute sätetega. See hõlmab eelkõige teatisi, mis kuuluvad seadustiku artiklite 61 ja 76 kohaldamisalasse (sümmeetrilised juurdepääsukohustused ja kaasinvesteerimise pakkumised) ning seadustiku artiklite 78–81 kohaldamisalasse (vabatahtlik eraldamine, kohustused, üksnes hulgimüügiga tegelevad ettevõtjad ja üleminek pärandtaristult).

                  (14)

                  Mehhanism, mis võimaldab komisjonil nõuda riigi reguleerivatelt asutustelt selliste kavandatud meetmete tühistamist, mis on seotud turu määratlemisega ja ettevõtjate tunnistamisega märkimisväärse turujõuga ettevõtjateks, kui sellised meetmed looksid siseturul tõkkeid või oleksid vastuolus liidu õigusega, on aidanud liikmesriikides märkimisväärselt edendada ühtset regulatiivset lähenemisviisi. Mehhanism on osutunud tõhusaks nende asjaolude selgitamisel, mille puhul tuleks kasutada eelnevat reguleerimist.

                  (15)

                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/21/EÜ (8) artiklite 7 ja 7a kohase siseturumenetluse rakendamisel saadud kogemused on näidanud, et vastuolud riikide reguleerivate asutuste poolt parandusmeetmete kohaldamisel sarnastel turutingimustel võivad kahjustada elektroonilise side siseturgu.

                  (16)

                  Seadustikuga on komisjonile antud uued volitused nõuda juhul, kui BEREC jagab tema kahtlusi, riigi reguleerivalt asutuselt selliste meetmete eelnõude tagasivõtmist, mis on seotud i) kohustuste laiendamisega esimesest kontsentratsiooni- või jaotuspunktist kaugemale, et kõrvaldada suured ja püsivad majanduslikud või füüsilised dubleerimistõkked (seadustiku artikli 61 lõige 3), või ii) uute väga suure läbilaskevõimega võrkude reguleerimisega (seadustiku artikkel 76).

                  (17)

                  Selleks et saavutada seadustiku artiklis 3 sätestatud üldised eesmärgid, eelkõige siseturu allesjäänud takistuste kõrvaldamise ja regulatiivse prognoositavuse edendamise eesmärk, on oluline täielikult järgida seadustiku artiklis 32 sätestatud teatamismehhanismi.

                  (18)

                  Selleks et suurendada artikli 32 kohase konsultatsioonimehhanismi läbipaistvust ja tõhusust, peaks komisjonil, teistel riigi reguleerivatel asutustel ja BERECil olema võimalik hõlpsasti kontrollida, kas ja kuidas teatise esitanud riigi reguleeriv asutus on võtnud arvesse teatatud meetme eelnõu kohta esitatud märkusi. Sel eesmärgil peaks riigi reguleeriv asutus siis, kui ta teatab komisjonile, BERECile või teistele riigi reguleerivatele asutustele vastuvõetud meetmest pärast neilt märkuste saamist, täpsustama, mil viisil ta neid märkusi hoolikalt arvesse võttis.

                  (19)

                  Riikide reguleerivate asutuste poolsed seadustiku artikli 67 lõike 5 kohased taotlused uuest turuanalüüsist teatamise tähtaja pikendamiseks peavad sisaldama piisavat ja põhjendatud teavet, mis võimaldab komisjonil hinnata, kas anda taotletud pikendus või mitte.

                  (20)

                  Vastavalt seadustiku artiklile 34 esitas BEREC oma arvamuse käesoleva soovituse kohta (9)12. veebruaril 2021,

            SOOVITAB JÄRGMIST:

         Sidekanalid

                  1.

                  Riigi reguleerivaid asutusi kutsutakse üles kasutama võimalust arutada komisjoni talitustega teatise esitamise eelsel koosolekul (sh telefoni või videokonverentsi teel, kui see on mugavam) mitteametlikult kõiki esialgseid järeldusi või küsimusi, mis on seotud tulevaste meetmete eelnõudega. Neid teatise esitamise eelseid kontakte enne ja/või pärast seadustiku artikli 23 lõikega 1 ette nähtud riigisisest konsulteerimist tuleks soodustada. Need teatise eelsed kontaktid on eriti olulised turuülevaateid sisaldavate meetmete eelnõude puhul, kuid asjakohased ka parandusmeetmete korral. Neil juhtudel ja eelkõige siis, kui meetme eelnõus tehakse pärast avalikku konsultatsiooni olulisi muudatusi, soovitatakse täiendavaid teatise esitamise eelseid kontakte enne selliste meetmete ametlikku teatavakstegemist seadustiku artikli 32 lõike 3 alusel.

                  2.

                  Riigi reguleerivad asutused peaksid esitama teatised komisjoni kindlaksmääratud turvalise elektroonilise liidese kaudu.

                  3.

                  Kui tehnilistel või muudel põhjustel ei saa teatisega seotud dokumente turvalisse elektroonilisse liidesesse üles laadida, võib riigi reguleeriv asutus saata need dokumendid komisjonile elektronpostiga. Teised riigi reguleerivad asutused ja BEREC võivad siiski tutvuda nende dokumentidega turvalises elektroonilises liideses, kuhu komisjon need viivitamata salvestab. Riigi reguleeriv asutus peaks laadima kõik erandkorras elektronpostiga saadetud dokumendid üles turvalisse elektroonilisse liidesesse niipea, kui see on tehniliselt võimalik.

                  4.

                  Pärast teatise turvalisse elektroonilisse liidesesse üleslaadimist (registreerimist) võib komisjon saata riigi reguleerivale asutusele teabe- või selgitustaotluse kooskõlas seadustiku artikli 20 lõikega 2. Riigi reguleerivad asutused peaksid esitama nõutud teabe kolme tööpäeva jooksul, (10) kui see on hõlpsasti kättesaadav. Riigi reguleerivad asutused peaksid teatama komisjoni talitustele kõigist probleemidest, mis neil võivad tekkida sellest tähtajast kinnipidamisel.

                  5.

                  Kui mõni teine riigi reguleeriv asutus või BEREC esitab teatise kohta märkusi, võib ta need esitada enda valitud mis tahes ametlikus keeles, mis võib kõigil teistel riigi reguleerivatel asutustel hõlbustada nendega tutvumist. Ta peaks edastama need märkused komisjonile, BERECile ja teistele riigi reguleerivatele asutustele elektrooniliselt, eelistatavalt laadides need üles komisjoni turvalise elektroonilise liidese avalikku osasse.

                  6.

                  Riigi reguleerivad asutused peaksid kindlaks tegema ja kustutama mis tahes konfidentsiaalse teabe ning taotlema märkusi sisaldavas või märkusteta komisjoni kirjas sisalduvate vigade parandamist kolme tööpäeva jooksul enne selle avaldamist komisjoni turvalise elektroonilise liidese avalikus osas.

                  7.

                  Riigi reguleeriv asutus võib igal ajal otsustada teatatud meetme eelnõu tagasi võtta. Sellisel juhul peaks riigi reguleeriv asutus laadima tagasivõtmise teate üles turvalisse elektroonilisse liidesesse.

                  8.

                  Kui riigi reguleeriv asutus võtab pärast komisjonilt, BERECilt või teiselt riigi reguleerivalt asutuselt märkuste saamist vastu meetme eelnõu, millest on eelnevalt teatatud seadustiku artikli 32 lõike 3 alusel, peaks ta edastama komisjonile, BERECile ja teistele riigi reguleerivatele asutustele teabe nii vastuvõetud meetme kui ka selle kohta, mil viisi ta tehtud märkusi hoolikalt arvesse võttis. Läbipaistvuse suurendamiseks ja vastuvõetud meetmetest teatamise korra lihtsustamiseks peaksid riigi reguleerivad asutused tegema komisjonile teatavaks oma vastuvõetud meetmed, täites ja esitades koos vastuvõetud meetme andmetega IV lisas esitatud vormi.

         Teatistes sisalduvate andmete üksikasjalikkuse tase

                  9.

                  Teatis peaks olema koostatud ühes liidu ametlikus keeles. Teatise standardvorm (I ja II lisa) või teatise lühivorm (III lisa) (edaspidi üheskoos „teatisevormid“) ning teave vastuvõetud meetmete kohta (IV lisa) võib olla ükskõik millises ametlikus keeles, mis võib hõlbustada riigi reguleerivate asutuste ja BERECi omavahelist suhtlust.

                  10.

                  Riigi reguleeriva asutuse poolt teatatud meetmete eelnõud peaksid olema nõuetekohaselt põhjendatud ja neile tuleks lisada muud meetme hindamiseks vajalikud dokumendid. Kogu riigi reguleerivate asutuste esitatud teave peaks olema täielik ja teatisevormil tuleks esitada selle kokkuvõte.

                  11.

                  Selleks et tõhustada teatamismehhanismi, suurendada riigi reguleerivate asutuste ja turuosaliste õiguskindlust ning tagada reguleerivate meetmete õigeaegne rakendamine, on soovitav, et riigi reguleeriva asutuse teatis, mis hõlmab turuanalüüsi, sisaldaks võimaluse korral ka riigi reguleeriva asutuse välja pakutud parandusmeetmeid tuvastatud turutõrgete kõrvaldamiseks. Kui meetme eelnõu on seotud konkurentsivõimeliseks peetava turuga ja selle turuga seotud parandusmeetmed on juba kehtestatud, peaks teatis sisaldama ka ettepanekut need kohustused tühistada.

                  12.

                  Teatisevormid ei ole mõeldud asendama teatatud meetme eelnõu, kuid nende nõuetekohane kasutamine peaks võimaldama komisjonil, BERECil ja teiste liikmesriikide reguleerivatel asutustel kontrollida, kas teatatud meetme eelnõu tõepoolest sisaldab kogu teavet, mis on vajalik seadustiku artiklite 32 ja 33 kohaste ülesannete täitmiseks teatises sätestatud ajavahemiku jooksul.

                  13.

                  Riigi reguleeriv asutus peaks nõutud teabe esitama teatisevormi asjakohastes osades koos ristviidetega teatatud meetme eelnõu osale, kust võib seda teavet leida.

                  14.

                  Riigi reguleerivatel asutustel soovitatakse komisjoniga eelnevalt (eelkõige mitteametlike teatise esitamise eelsete kontaktide käigus) arutada mis tahes küsimusi, mis käsitlevad seda, kas asjaomane riiklik meede kuulub seadustiku artikli 32 lõike 3 kohaldamisalasse, ning kavandatavate teatiste vormi või sisu. Sellest tulenevalt kutsutakse riigi reguleerivaid asutusi üles pidama komisjoniga nõu teatisevormide mis tahes aspektide või neid puudutavate küsimuste üle ning eelkõige selle üle, millist teavet neilt nõutakse.

         Standardvormil esitatavad teatised

                  15.

                  Meetmete eelnõud tuleks teha komisjonile, BERECile ja teistele riigi reguleerivatele asutustele kättesaadavaks nõuetekohaselt täidetud teatise standardvormil, mis on esitatud I ja II lisas, välja arvatud käesoleva soovituse punktis 18 osutatud juhtudel.

                  16.

                  Teatatud meetmete eelnõud peaksid vajaduse korral sisaldama järgmist.

            a)
            Teave, mis tuleb esitada kõigis standardvormil esitatavates teatistes:

                  1)

                  riigi reguleeriva asutuse korraldatud eelneva avaliku konsultatsiooni kuupäevad ja tulemused;

                  2)

                  liikmesriigi konkurentsiasutuse esitatud arvamus, kui see on olemas.

            b)
            Lisateave, mis tuleb esitada turuanalüüsi ja parandusmeetmete kehtestamisega seotud meetme eelnõust teatamiseks (seadustiku artiklid 64, 67 ja 68):

                  1)

                  asjaomane toote- või teenuseturg, (11) eelkõige nende toodete ja teenuste kirjeldus, mis kuuluvad asjaomasele turule või jäetakse sealt välja nõudluse ja pakkumise asendatavuse alusel; kui meetme eelnõus turuanalüüsi eesmärgil määratletud asjaomane turg erineb komisjoni soovituses (EL) 2020/2245 (12) nimetatud turgudest, peaksid riigi reguleerivad asutused tõendama, et seadustiku artikli 67 lõikes 1 sätestatud kriteeriumid on täidetud;

                  2)

                  asjaomane geograafiline turg, sealhulgas konkurentsitingimuste põhjendatud analüüs nõudluse ja pakkumise asendatavuse alusel, samuti teave ja andmed, mida kasutatakse geograafilises analüüsis seoses peamise geograafilise üksuse valikuga, kasutatud struktuuri- ja käitumisnäitajatega (st konkureerivate võrkude arv, turuosad ja nende suundumused, hinnakäitumise või erinevate hindade analüüs piirkondlikul tasandil ja käitumismustrid, kui see on asjakohane) (13);

                  3)

                  asjaomasel turul tegutsevad peamised ettevõtjad;

                  4)

                  asjaomase turu analüüsi tulemused, eelkõige järeldused tõhusa konkurentsi olemasolu või puudumise kohta asjaomasel hulgimüügiturul ning vastava jaemüügituru analüüs, sealhulgas selle olemasolu või puudumise põhjused, st teatatud meetme eelnõu peaks sisaldama eri ettevõtjate turuosasid (eelistatavalt nii väärtuse kui ka mahu alusel) ja nende turuosade suundumusi ning kui see on asjakohane, siis viidet muudele asjakohastele kriteeriumidele, nagu turule sisenemise tõkked, mastaabi- ja mitmekülgsussääst, vertikaalne integratsioon, kontroll sellise taristu üle, mida ei ole lihtne dubleerida, tehnoloogilised eelised või paremus, tasakaalustava ostujõu puudumine või vähene tasakaalustav ostujõud, hõlbus või eelisjuurdepääs kapitaliturgudele / rahalistele vahenditele, ettevõtja üldine suurus, toodete/teenuste mitmekesisus, arenenud jaotus- ja müügivõrk, potentsiaalse konkurentsi puudumine ja tõkked laienemisele;

                  5)

                  vajaduse korral ettevõtjad, kellel on kas üksi või koos teistega märkimisväärne turujõud, ning põhjendus, tõendid ja muu oluline faktiline teave, mis toetavad seda arvamust;

                  6)

                  seadustiku artikli 68 kohaldamisalasse kuuluvatest meetmete eelnõudest teatamise korral kavandatavad regulatiivsed erikohustused, et kõrvaldada tõhusa konkurentsi puudumine asjaomasel turul, või juhul, kui leitakse, et asjaomasel turul valitseb tõhus konkurents ja kui sellised kohustused on sellele turule juba kehtestatud, siis kavandatavad meetmed kõnealuste kohustuste tühistamiseks;

                  7)

                  seadustiku artikli 76 lõike 2 kohaldamisalasse kuuluvate meetmete eelnõude puhul peaks teatis sisaldama eelkõige järgmist: märkimisväärse turujõuga ettevõtja pakutud kohustuse üksikasjalik kirjeldus ja kuidas see vastab seadustiku artikli 76 lõikes 1 sätestatud tingimustele, kohustuse alla kuuluvate uute väga suure läbilaskevõimega võrkude võrguelementide reguleerimise kirjeldus, kaasinvesteerivad üksused, nende kaasinvesteerimise määr ja tõenäoline konkureeriv roll turul ning vajaduse korral seadustiku artikli 76 lõike 2 kolmanda lõigu alusel kehtestatud parandusmeetmete kirjeldus ja selliste parandusmeetmete kehtestamise, säilitamise või kohandamise põhjendus;

                  8)

                  seadustiku artikli 79 kohaste meetmete eelnõude puhul peaks teatis sisaldama kohustuste heakskiitmise otsust (kui see erineb meetme eelnõust), riigi reguleeriva asutuse poolt heaks kiidetud tingimuste üksikasjalikku kirjeldust ning tehtud turupõhisuse kontrolli olemust ja tulemusi;

                  9)

                  seadustiku artikli 80 kohaldamisalasse kuuluvate meetmete eelnõude puhul peaks teatis sisaldama asjakohast teavet, mis tõendab üksikasjalikult, et seadustiku artikli 80 lõike 1 kohased tingimused mõne märkimisväärse turujõuga seotud kohustuse tühistamiseks on täidetud;

                  10)

                  seadustiku artikli 68 lõike 3 teise lõigu kohaselt esitatud teatised peaksid sisaldama ka piisavat põhjendust, mis toetab komisjonile esitatud taotlust selle kohta, miks märkimisväärse turujõuga ettevõtjatele tuleks kehtestada muud juurdepääsu või vastastikuse sidumise kohustused kui need, mis on loetletud seadustiku artiklites 69–74 ning artiklites 76 ja 80;

                  11)

                  seadustiku artikli 68 lõike 5 kohaldamisalasse kuuluvad teatised peaksid sisaldama ka piisavat põhjendust selle kohta, miks kavandatud meetmete eelnõud on vajalikud rahvusvaheliste kohustuste täitmiseks.

            c)
            Lisateave, mis tuleb esitada muud liiki meetmete eelnõudest teatamiseks (seadustiku artikkel 61):

                  1)

                  kui teatatakse seadustiku artikli 61 lõigete 1–4 kohastest meetmete eelnõudest, peaks meetme eelnõu sisaldama mõjutatud ettevõtjaid, kasutatud õigusliku aluse kohast meetme eelnõu põhjendust, kehtestatavate kohustuste kirjeldust ning viidet mis tahes eelnevalt teatatud seotud meetme eelnõule, sealhulgas sellise asjaomase turu analüüsi tulemusi, mis võib olla mõjutatud, nagu on kirjeldatud eespool punktis 4;

                  2)

                  eelkõige peaksid seadustiku artikli 61 lõike 3 kohased meetmete eelnõud sisaldama kirjeldust selle kohta, kuidas riigi reguleeriv asutus määras kindlaks esimese kontsentratsiooni- või jaotuspunkti ja/või esimesest kontsentratsiooni- ja jaotuspunktist kaugemal asuva punkti, mis on suuteline majutama piisava arvu lõppkasutajate ühendusi, et võimaldada tulemuslikul ettevõtjal üle saada kindlakstehtud dubleerimistõketest, ning teavet ja põhjendusi, mis toetavad järeldust, et asjaomased võrguelemendid ei ole dubleeritavad ja seetõttu on kohustused põhjendatud; eelkõige peaksid riigi reguleerivad asutused esitama seoses artikli 61 lõike 3 teise lõigu kohaselt kavandatud kohustustega kirjelduse selle kohta, milliseid majanduslikke või füüsilisi dubleerimistõkkeid nad peavad suureks ja püsivaks ning millised on konkurentsiprobleemid ja turutõrked jaemüügitasandil, mida kavandatud kohustustega püütakse kõrvaldada, ning põhjendused mis tahes kohaldatava erandi kohta, näiteks selle kohta, milliseid kasutusele võetavaid võrke saab pidada uueks ja milliseid projekte saab pidada väikeseks.

         Lühivormil esitatavad teatised

                  17.

                  Järgmised meetmete eelnõud tuleks teha kättesaadavaks, täites nõuetekohaselt III lisas esitatud teatise lühivormi:

                              a)

                              puhtalt tehnilist laadi meetmete eelnõud, millega ajakohastatakse varem kehtestatud regulatiivsete parandusmeetmete üksikasju ja millel ei ole märgatavat mõju turule; sellised meetmete eelnõud võivad olla standardpakkumiste muudatused, mis sisaldavad juba määratletud kohustuste väiksemaid kohandusi, ja teistkordsed teatised, (14) kui muudatused puuduvad või kui need on tehnilist laad;

                              b)

                              majandusliku jäljendatavuse teste puudutavate otsuste ajakohastamine, millega ei muudeta metoodikat (näiteks uute hindade/pakkumiste katsetamine);

                              c)

                              järgnevad teatised teiste operaatorite kohustuste kohta, kasutades sama lähenemisviisi/metoodikat nagu see, mida on juba kasutatud (näiteks lõpetamise turgudel kehtivate kohustuste ajakohastamine), kui sellised muudatused piirduvad parandusmeetmetega ja ei puuduta turu määratlust ega märkimisväärset turujõudu omavaks tunnistamist;

                              d)

                              meetmete eelnõud, mis kuuluvad seadustiku artikli 76 lõike 2 kohaldamisalasse, ainult niivõrd, kuivõrd need piirduvad hilisemate üksikotsuste eelnõudega varem teatatud ja hinnatud kaasinvesteerimiskava alusel, ning tingimusel, et pärast kaasinvesteerimiskava hindamist ei ole asjaolud oluliselt muutunud (15).

                  18.

                  Punktis 17 loetletud meetmete eelnõude puhul peaks piisama sellest, kui riigi reguleeriv asutus täidab ja esitab teatise lühivormi ning laadib meetme eelnõu üles komisjoni turvalisse elektroonilisse liidesesse, et see oleks üldsusele kättesaadav. Kui komisjon leiab teatatud meetme hindamise käigus, et on vaja lisadokumente, võib ta nõuda neid menetluse mis tahes etapis.

                  19.

                  Kui komisjon aga leiab pärast punktis 17 loetletud teatise lühivormil esitamise kategooriatesse kuulumise tingimuste kontrollimist viie tööpäeva jooksul, et need tingimused ei ole täidetud, peaks teatise esitanud riigi reguleeriv asutus esitama viivitamata meetme eelnõu, kasutades teatise standardvormi. Sellistel juhtudel ühekuuline läbivaatamisperiood ei katkeks.

                  20.

                  Seadustiku artikli 68 lõike 3 teise kuni neljanda lõigu kohaselt esitatavaid teatisi kavandades peaksid riigi reguleerivad asutused nägema ette, et loa andmise otsuse vastuvõtmiseks on komisjonil vaja vähemalt viis kuud, võttes arvesse vajadust konsulteerida BERECiga nende meetmete üle, mis tuleb vastu võtta rakendusaktidena artikli 118 lõike 3 kohaselt.

         Teatiste registreerimine

                  21.

                  Punktides 16 ja 17 nimetatud teatisevormidel esitatud teatised registreeritakse nende esitamise järjekorras. Riigi reguleerivad asutused peavad meeles pidada, et ühekuuline läbivaatamisperiood algab otsekohe pärast meetme eelnõu teatise vastuvõtmist.

                  22.

                  Teatise vastuvõtmise kinnitus ja sellele numbri määramine tuleks registreerida ning sellest tuleks elektrooniliselt teavitada kõiki riigi reguleerivaid asutusi, BERECit ja teisi komisjoni turvalise elektroonilise liidese registreeritud kasutajaid. Registreerimisteade peaks sisaldama järgmist:

                              a)

                              teatise registreerimise kuupäev,

                              b)

                              teatise sisu,

                              c)

                              teatisevorm,

                              d)

                              kõik saadud tõendavad dokumendid.

         Konfidentsiaalse teabe töötlemine

                  23.

                  Kui riigi reguleeriv asutus leiab, et teatisega seotud teave on ärisaladust käsitlevate liidu ja siseriiklike õigusnormide kohaselt konfidentsiaalne, peaks teabe esitaja enne selle komisjoni turvalisse elektroonilisse liidesesse üleslaadimist või vajaduse korral elektrooniliselt saatmist tähistama selle selgelt konfidentsiaalse teabena.

                  24.

                  Teatiste läbipaistvuse tagamiseks tuleks kõik konfidentsiaalsena esitatud teatised esitada ka kärbitud või kohandatud mittekonfidentsiaalses versioonis, mis avalikustatakse.

                  25.

                  Punktis 9 osutatud teatisevormide täitmisel ei tohiks riigi reguleerivad asutused konfidentsiaalset teavet esitada.

                  26.

                  Käesolev soovitus on adresseeritud liikmesriikidele.

         Brüssel, 30. märts 2021

               Komisjoni nimel

               komisjoni liige

            Thierry BRETON

         (1)  ELT L 321, 17.12.2018, lk 36.

         (2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1971, millega asutatakse elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste amet (BEREC) ja BERECi tugiamet (BERECi büroo) ja muudetakse määrust (EL) 2015/2120 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1211/2009 (ELT L 321, 17.12.2018, lk 1).

         (3)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 20. detsember 2017, Polkomtel sp. z o.o. vs. Prezes Urzędu Komunikacji Elektronicznej, C-277/16, ECLI:EU:C:2017:989, punkt 45; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 14. aprill 2016, Polkomtel vs. Prezes Urzędu Komunikacji Elektronicznej, C-397/14, EU:C:2016:256, punkt 56 ja Euroopa Kohtu vastus teisele eelotsuse küsimusele; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 17. september 2015, KPN BV vs. Autoriteit Consument en Markt (ACM) C-85/14, ECLI:EU:C:2015:610, punkt 47. Vt ka Consiglio di Stato (Itaalia kõrgeima halduskohtuna tegutsev riiginõukogu) otsus nr 3722/2019, millega tühistati AgComi otsus nr 259/14/CONS puhtalt menetluslikel põhjustel (vaidlust sisuliselt arutamata) siseturu konsulteerimismenetluse järgimata jätmise tõttu. Ka Poola kohtud tühistasid riiklikud reguleerivad otsused, mis mõjutasid liikmesriikidevahelist kaubandust ja millega kehtestati regulatiivsed kohustused ilma eelneva kohustusliku ELi konsultatsioonita (VI ACa 1148/11, VI ACa 137/14).

         (4)  Komisjoni 23. juuli 2003. aasta soovitus 2003/561/EÜ teavitamise, tähtaegade ja konsultatsioonide kohta, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/21/EÜ (elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta) artikliga 7 (ELT L 190, 30.7.2003, lk 13).

         (5)  Komisjoni 15. oktoobri 2008. aasta soovitus 2008/850/EÜ teavitamise, tähtaegade ja konsultatsioonide kohta, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/21/EÜ (elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta) artikliga 7 (ELT L 301, 12.11.2008, lk 23).

         (6)  CIRCABC, https://circabc.europa.eu/ui/welcome.

         (7)  Näiteks teave kapitali kaalutud keskmise hinna arvutamise kohta kooskõlas teatisega, mis käsitleb pärandtaristu kapitali hinna arvutamist (kapitali kaalutud keskmise hinna teatis) (2019/C 375/01).

         (8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (raamdirektiiv) (EÜT L 108, 24.4.2002, lk 33).

         (9)  BoR (21) 20.

         (10)  Tähtaegu arvutatakse vastavalt nõukogu 3. juuni 1971. aasta määrusele (EMÜ, Euratom) nr 1182/71, millega määratakse kindlaks ajavahemike, kuupäevade ja tähtaegade suhtes kohaldatavad eeskirjad (ELT L 124, 8.6.1971, lk 1).

         (11)  Vt eelkõige komisjoni suunised turuanalüüsi ja märkimisväärse turujõu hindamise kohta vastavalt ELi elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste reguleerivale raamistikule (2018/C 159/01), punktid 24–51.

         (12)  Komisjoni 18. detsembri 2020. aasta soovitus (EL) 2020/2245 elektroonilise side sektori asjaomaste toote- ja teenuseturgude kohta, mis vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile (EL) 2018/1972 (millega kehtestatakse Euroopa elektroonilise side seadustik) vajavad eelnevat reguleerimist (ELT L 439, 29.12.2020, lk 23).

         (13)  Vt soovitus (EL) 2020/2245 ja soovitusele lisatud seletuskiri SWD(2020) 337 final.

         (14)  Sellega võib tegemist olla juhul, kui siseriiklik kohus tühistab riigi reguleeriva asutuse otsuse menetluslikel põhjustel ja kui riigi reguleeriv asutus peab komisjonile samast meetmest uuesti teatama.

         (15)  Vt seadustiku põhjendus 201: erijuhtumil, mida kujutavad enesest seadustiku artikli 76 kohaldamisalasse kuuluvad kaasinvesteerimiskavad. Põhjenduses 201 on märgitud: „Tõhususe huvides peaks riigi reguleerival asutusel olema võimalik esitada komisjonile ühtne teade meetme kavandi kohta, mis on seotud kaasinvesteerimiskavaga, mis vastab asjaomastele tingimustele. Kui komisjon ei kasuta oma volitusi nõuda meetme kavandi tagasivõtmist, oleks järgnevate lihtsustatud teadete suhtes, mis käsitlevad riigi reguleeriva asutuse poolt sama kava alusel tehtud üksikute otsuste eelnõusid (mis lisaks sisaldavad tõendeid vähemalt ühe kaasinvestoriga lepingu tegeliku sõlmimise kohta), ebaproportsionaalne kohaldada otsust, millega nõutakse meetme kavandi tagasivõtmist juhul, kui asjaolud ei muutu.“

         I LISA
         TEATISE STANDARDVORM

            Turuanalüüsi ja parandusmeetmete kehtestamisega seotud meetme eelnõu (seadustiku artiklid 64, 67 ja 68)

         (osutatud punkti 16 alapunktides a ja b)

                        1. osa. Turu määratlemine

                     Esitage järgmine teave, kui see on asjakohane:

                                 1.1.

                                 Asjaomane toote-/teenuseturg

                                 1.2.

                                 Asjaomane geograafiline turg / asjaomased geograafilised turud

                                 1.3.

                                 Juhul kui liikmesriigi konkurentsiasutus on esitanud arvamuse, märkida, kas ta nõustus asjaomase turu analüüsi väljapakutud kavandiga või mitte

                        Nõustus

                     ☐

                        Ei nõustunud

                     ☐

                     Kui liikmesriigi konkurentsiasutus ei nõustunud, märkida põhjused:

                                 1.4.

                                 Riigisisese avaliku konsultatsiooni toimumise kuupäevad

                        Alates________ kuni__________

                                 1.5.

                                 Lühiülevaade väljapakutud turumääratluse üle peetud avaliku konsultatsiooni tulemustest. Märkige, kas meetme eelnõus tehti pärast avalikku konsultatsiooni muudatusi, ja kui tehti, kirjeldage neid lühidalt

                        (nt mitu märkust saadi, millised vastajad nõustusid väljapakutud turumääratlusega, millised vastajad ei olnud sellega nõus ja mis põhjustel)

                                 1.6.

                                 Kui asjaomane turg erineb soovituses (EL) 2020/2245 loetletutest, siis tuleb esitada kokkuvõte peamistest põhjustest, mis õigustavad väljapakutud turumääratlust, võttes arvesse seadustiku (1) artikli 67 lõikes 1 sätestatud kolme kriteeriumi

                        2. osa. Märkimisväärse turujõuga ettevõtjate määramine

                     Esitage järgmine teave, kui see on asjakohane:

                                 2.1.

                                 Ettevõtjate nimed, kellel on üksi või koos teistega märkimisväärne turujõud
                                 Kui see on asjakohane, siis nende ettevõtjate nimed, keda ei peeta enam märkimisväärse turujõuga ettevõtjateks

                                 2.2.

                                 Kriteeriumid, mille alusel otsustati, kas ettevõtjal on üksi või koos teistega märkimisväärne turujõud

                                 2.3.

                                 Asjaomasel turul tegutsevate peamiste ettevõtjate (konkurentide) nimed

                                 2.4.

                                 Eespool nimetatud ettevõtjate turuosad ning turuosa arvutamise alus (nt käive, tarbijate arv)

                                 2.5.

                                 Juhul kui liikmesriigi konkurentsiasutus on esitanud arvamuse, märkida, kas ta nõustus märkimisväärse turujõu analüüsi väljapakutud kavandiga või mitte

                        Nõustus

                     ☐

                        Ei nõustunud

                     ☐

                     Kui liikmesriigi konkurentsiasutus ei nõustunud, märkida põhjused:

                                 2.6.

                                 Märkimisväärse turujõuga ettevõtjateks määramise üle peetud avaliku konsultatsiooni tulemused (nt saadud märkuste koguarv, nõustumiste/mittenõustumiste arv). Märkige, kas meetme eelnõus tehti pärast avalikku konsultatsiooni muudatusi, ja kui tehti, kirjeldage neid lühidalt

                        3. osa. Regulatiivsed kohustused

                     Esitage järgmine teave, kui see on asjakohane:

                                 3.1.

                                 Kohustuste kehtestamise, säilitamise, muutmise või tühistamise õiguslik alus (seadustiku artiklid 69–74 ja 76–81)

                                 3.2.

                                 Põhjused, miks ettevõtjatele kohustuste kehtestamist, nende säilitamist või muutmist peetakse proportsionaalseks ja põhjendatuks, pidades silmas õigusnormi, millele need tuginevad. Teise võimalusena osutage meetme eelnõu punktidele, jagudele või lehekülgedele, kust võib sellist teavet leida

                                 3.3.

                                 Kui kavandatavad parandusmeetmed erinevad seadustiku artiklites 69–74 ning artiklites 76 ja 80 sätestatust, märkige, millised erandlikud asjaolud seadustiku artikli 68 lõike 3 tähenduses õigustavad selliste parandusmeetmete kehtestamist. Teise võimalusena osutage meetme eelnõu punktidele, jagudele või lehekülgedele, kust võib sellist teavet leida

                        3a osa. Seadustiku artikli 76 lõike 2 kohased meetmete eelnõud

                     Esitage järgmine teave, kui see on asjakohane:

                                 3a.1.

                                 Märkimisväärse turujõuga ettevõtja pakutud kohustuste ja nende kohustuste artikli 76 lõike 1 tingimustele vastavuse lühikirjeldus

                                 3a.2.

                                 Artikli 76 lõike 2 esimese lõigu kohase kohustusega hõlmatud uute väga suure läbilaskevõimega võrgu elementide reguleerimise kirjeldus

                                 3a.3.

                                 Vajaduse korral artikli 76 lõike 2 kolmanda lõigu alusel kehtestatud parandusmeetmete kirjeldus

                        3b osa. Seadustiku artikli 79 kohased meetmete eelnõud

                     Esitage järgmine teave, kui see on asjakohane:

                                 3b.1.

                                 Lisatud kohustuste heakskiitmise otsuse lühikirjeldus (või viide meetme eelnõu punktidele, jagudele või lehekülgedele, kust võib sellist teavet leida)

                        3c osa. Seadustiku artikli 80 kohased meetmete eelnõud

                     Esitage järgmine teave, kui see on asjakohane:

                                 3c.1.

                                 Ettevõtja struktuuri lühikirjeldus (või viide meetme eelnõu punktidele, jagudele või lehekülgedele, kust võib sellist teavet leida)

                                 3c.2.

                                 Kehtestatud või tühistatud parandusmeetmete kirjeldus (vajaduse korral)

            (1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2018/1972, millega kehtestatakse Euroopa elektroonilise side seadustik.

         II LISA
         TEATISE STANDARDVORM

            Seadustiku artiklist 61 tulenevad sümmeetrilised kohustused

         (osutatud punkti 16 alapunktides a ja c)

                        1. osa. Sümmeetriliste kohustuste kehtestamist käsitlevate meetmete eelnõud

                     Esitage järgmine teave, kui see on asjakohane:

                                 1.1.

                                 Teatatud meetme eelnõu sisu lühikokkuvõte

                                 1.2.

                                 Kohustuste kehtestamise, säilitamise, muutmise või tühistamise õiguslik alus (artikli 61 lõige 1, 2, 3 või 4)

                                 ☐

                                    Artikli 61 lõige 1

                                 Artikli 61 lõike 2

                                 ☐

                                 punkt a

                                 ☐

                                 punkt b

                                 ☐

                                 punkt c

                                 ☐

                                 punkt d

                        Artikli 61 lõike 3

                                 ☐

                                 teine lõik

                                 ☐

                                 esimene lõik

                                 ☐

                                    Artikli 61 lõige 4

                                 1.3.

                                 Vajaduse korral viide artikli 32 kohasele teatisele mis tahes varem teatatud seotud meetmete eelnõude kohta

                                 1.4.

                                 Mõjutatud ettevõtjate nimed

                                 1.5.

                                 Kohustused, mis tuleb kehtestada, säilitada või tühistada

                                 1.6.

                                 Põhjused, miks ettevõtjatele kohustuste kehtestamist, nende säilitamist või muutmist peetakse proportsionaalseks ja põhjendatuks, pidades silmas õigusnormi, millele need tuginevad. Teise võimalusena osutage meetme eelnõu punktidele, jagudele või lehekülgedele, kust võib sellist teavet leida

                                 1.7.

                                 Liikmesriigi konkurentsiasutuse arvamus, kui see on esitatud

                                 1.8.

                                 Väljapakutud kohustuste üle peetud avaliku konsultatsiooni kuupäev(ad) ja selle avaliku konsultatsiooni tulemuste lühiülevaade. Märkige, kas meetme eelnõus tehti pärast avalikku konsultatsiooni muudatusi, ja kui tehti, kirjeldage neid lühidalt

         III LISA
         TEATISE LÜHIVORM
         (osutatud punktis 17)

                        1. osa. Meetmete eelnõud, millega muudetakse varem kehtestatud regulatiivsete parandusmeetmete tehnilisi üksikasju,
                         (1)
                        või järgnevad teatised teiste operaatorite kohustuste kohta, kasutades sama lähenemisviisi/metoodikat nagu see, mida on juba kasutatud

                     Esitage järgmine teave, kui see on asjakohane:

                                 1.1.

                                 Eelnevalt teatatud meetme(te) eelnõu(de) viitenumber/viitenumbrid)

                                 1.2.

                                 Muudetava(te) tehnilise (tehniliste) üksikasja(de) lühikirjeldus (märkida asjaomane turg) või kui tegu on järgneva teatisega teiste operaatorite kohustuste kohta, kasutades sama lähenemisviisi/metoodikat nagu see, mida on juba kasutatud, märge parandusmeetmete kohta, mis tuleb kehtestada

                                 1.3.

                                 Kui ajakohastatud tehnilised üksikasjad on seotud hinnakujundusstruktuuriga (nt kulude ja arvestusmudelite prognooside iga-aastane ajakohastamine), siis selgitus selle kohta, kas tegemist on tavapärase ajakohastamisega

                                 1.4.

                                 Kas kavandatava meetme eelnõu üle konsulteeriti liikmesriigi konkurentsiasutusega? Kui jah, siis milline oli tema arvamus?

                                 1.5.

                                 Märkused:

                        2. osa. Meetmete eelnõud, mis esitatakse hiljem eraldi otsuse eelnõuna varem teatatud ja hinnatud kaasinvesteerimiskava alusel, tingimusel et asjaolud ei ole muutunud (seadustiku artikkel 76)

                     Esitage järgmine teave, kui see on asjakohane:

                                 2.1.

                                 Meetme eelnõu sisu lühikirjeldus, mis sisaldab tõendeid vähemalt ühe kaasinvestoriga lepingu sõlmimise kohta

                                 2.2.

                                 Eelnevalt teatatud meetme(te) eelnõu(de) viitenumber/viitenumbrid)

                                 2.3.

                                 Nimekiri ettevõtjatest, kelle suhtes seda meetme eelnõu kohaldatakse

                                 2.4.

                                 Kas kavandatava meetme eelnõu üle konsulteeriti liikmesriigi konkurentsiasutusega? Kui jah, siis milline oli tema arvamus?

                                 2.5.

                                 Märkused:

            (1)  Riigi reguleerivad asutused muudavad sageli varem kehtestatud parandusmeetmete tehnilisi üksikasju, et võtta arvesse asjakohaste majandusnäitajate või -tegurite muutumist (nt seadmete maksumuse muutused, tööjõukulud, inflatsioonimäär või kinnisvara üüri- või rendihinnad) või ajakohastada prognoose või eeldusi. Teatise lühivormil tuleks teatada ainult selliste üksikasjade muutmisest või ajakohastamisest, mis ei muuda olemasolevate parandusmeetmete olemust või üldist kohaldamisala. Teisest küljest tuleks parandusmeetmete olemuse või kohaldamisala olulisest muutmisest, näiteks kulude või hindade arvutamise metoodika muutmisest, liuggraafikute koostamisest või hinnatasemete muutustest (välja arvatud hindade ajakohastamine, mis kajastab lihtsalt muutusi eespool kirjeldatud asjakohastes majandusnäitajates või -tegurites) teatamiseks kasutada teatise standardvormi.

         IV LISA
         VASTUVÕETUD MEETMEST/MEETMETEST TEATAMINE
         (osutatud punktis 8)

                        1. osa. Vastuvõetud meetme kirjeldus

                     Esitage järgmine teave, kui see on asjakohane:

                                 1.1.

                                 Vastuvõetud meetme jõustumise kuupäev

                                 1.2.

                                 Komisjonile eelnevalt meetme kavandamise etapis meetme kohta esitatud teatise registreerimisnumber ja nimetus

                                 1.3.

                                 Kas teie riigi reguleeriv asutus sai märkusi komisjonilt, teistelt riigi reguleerivatelt asutustelt või BERECilt vastuseks meetme eelnõust teatamisele vastavalt seadustiku artikli 32 lõikele 3?

                        Jah

                     ☐

                        Ei

                     ☐

                        2. osa. Üksikasjalik teave selle kohta, mil viisil esitatud märkusi hoolikalt arvesse võeti

                     Esitage järgmine teave, kui see on asjakohane:

                                 2.1.

                                 Selgitus selle kohta, mil viisil riigi reguleeriv asutus esitatud märkusi hoolikalt arvesse võttis. Kui märkuste kajastamiseks on meetme eelnõu teksti tehtud muudatusi, esitage palun asjakohased viited ajakohastatud artiklitele/jaole/leheküljenumbrile

                     [1. märkuse teema]

                        Selgitused selle kohta, kuidas märkust arvesse võeti ja/või viide vastuvõetud meetme osale, kust võib seda teavet leida.

                     [2. märkuse teema]

                        Selgitused selle kohta, kuidas märkust arvesse võeti ja/või viide vastuvõetud meetme osale, kust võib seda teavet leida.

                     [3. märkuse teema]

                        Selgitused selle kohta, kuidas märkust arvesse võeti ja/või viide vastuvõetud meetme osale, kust võib seda teavet leida.


title: Nõukogu soovitus, 15. juuni 2020, milles hinnatakse osalevate liikmesriikide edusamme alalise struktureeritud koostöö (PESCO) raames võetud kohustuste täitmisel 2020/C 204/01

text:
               18.6.2020

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 204/1

      NÕUKOGU SOOVITUS,
      15. juuni 2020,
      milles hinnatakse osalevate liikmesriikide edusamme alalise struktureeritud koostöö (PESCO) raames võetud kohustuste täitmisel
      (2020/C 204/01)
      EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
      võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 46 lõiget 6,
      võttes arvesse Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 10 Euroopa Liidu lepingu artikliga 42 loodud alalise struktureeritud koostöö kohta,
      võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 2017. aasta otsust (ÜVJP) 2017/2315, millega luuakse alaline struktureeritud koostöö ning määratakse kindlaks selles osalevate liikmesriikide nimekiri, (1)

      võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Otsuse (ÜVJP) 2017/2315 artikli 4 lõike 2 punktis d sätestatakse, et nõukogu võtab vastu otsuseid ja soovitusi, millega hinnatakse osalevate liikmesriikide poolt kokkulepitud kohustuste täitmiseks antud panust vastavalt kõnealuse otsuse artiklis 6 kirjeldatud mehhanismile.

                  (2)

                  Otsuse (ÜVJP) 2017/2315 artikli 6 lõikes 3 sätestatakse, et liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja“) poolt esitatud alalise struktureeritud koostöö (PESCO) aastaaruande põhjal analüüsib nõukogu kord aastas, kas osalevad liikmesriigid täidavad endiselt kõnealuse otsuse artiklis 3 osutatud siduvamaid kohustusi.

                  (3)

                  Nõukogu 6. märtsi 2018. aasta soovituse (alalise struktureeritud koostöö rakendamise tegevuskava kohta) (2) punktis 15 märgitakse, et alates 2020. aastast peaks kõrge esindaja esitama oma aastaaruande iga aasta märtsis või aprillis, võttes arvesse osalevate liikmesriikide poolt sama aasta jaanuaris esitatud läbivaadatud ja ajakohastatud riiklikke rakenduskavasid. Nimetatud soovituse punktis 16 märgitakse, et Euroopa Liidu sõjaline komitee peaks andma poliitika- ja julgeolekukomiteele sõjalist nõu ning soovitusi, et võimaldada poliitika- ja julgeolekukomiteel valmistada iga aasta maikuuks ette nõukogu ülevaade selle kohta, kas osalevad liikmesriigid täidavad endiselt siduvamaid kohustusi.

                  (4)

                  Nõukogu 15. oktoobri 2018. aasta soovituse (mis käsitleb alalise struktureeritud koostöö (PESCO) raames võetud siduvamate kohustuste täiteetappe ning millega määratakse kindlaks kitsamad eesmärgid) (3) punktis 26 märgitakse, et kõrge esindaja peaks võtma nimetatud soovitust arvesse PESCOt käsitlevas aastaaruandes, mis on abiks iga osaleva liikmesriigi poolt võetud siduvamate kohustuste täitmise hindamisel.

                  (5)

                  Otsuse (ÜVJP) 2017/2315 artikli 4 lõike 2 punktis c sätestatakse, et nõukogu võtab vastu otsuseid ja soovitusi, millega vajaduse korral ajakohastatakse ja suurendatakse nimetatud otsuse lisas esitatud siduvamaid kohustusi, võttes aluseks PESCO saavutused, et kajastada liidu muutuvat julgeolekukeskkonda. Sellised otsused tehakse eeskätt otsuse (ÜVJP) 2017/2315 artikli 4 lõike 2 punktis b osutatud etappide lõpus, tuginedes strateegilisele läbivaatamisele, mille käigus hinnatakse PESCO raames võetud kohustuste täitmist.

                  (6)

                  Nõukogu 14. mai 2019. aasta soovituse (milles hinnatakse osalevate liikmesriikide edusamme alalise struktureeritud koostöö (PESCO) raames võetud kohustuste täitmisel) (4) punktis 14 märgitakse, et lisaks PESCO rakendamise seisu, sealhulgas iga osaleva liikmesriigi kohustuste riikliku rakenduskava kohase täitmise kirjeldamisele palutakse kõrgel esindajal esitada 2020. aasta aruandes ka esimesed ettepanekud PESCO esimese etapi (2018–2020) lõpus toimuva strateegilise läbivaatamise protsessi kohta, võttes arvesse muid asjakohaseid ELi algatusi, mis aitavad saavutada liidu ambitsioonitaset julgeoleku- ja kaitsevaldkonnas.

                  (7)

                  Kõrge esindaja esitas 15. aprillil 2020 nõukogule oma aastaaruande PESCO rakendamise seisu kohta, mis käsitleb muu hulgas seda, kuidas iga osalev liikmesriik on täitnud oma kohustusi kooskõlas oma läbivaadatud ja ajakohastatud riikliku rakenduskavaga.

                  (8)

                  Sellele tuginedes peaks nõukogu seetõttu vastu võtma soovituse, milles hinnatakse osalevate liikmesriikide edusamme PESCO raames võetud kohustuste täitmisel,

            ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:
      I.   Eesmärk ja kohaldamisala

                  1.

                  Käesoleva soovituse eesmärk on hinnata osalevate liikmesriikide poolt PESCO raames võetud siduvamate kohustuste täitmiseks antud panuseid, tuginedes kõrge esindaja poolt 15. aprillil 2020 esitatud aastaaruandele PESCO rakendamise seisu kohta (edaspidi „aastaaruanne“) ja kooskõlas osalevate liikmesriikide esitatud riiklike rakenduskavadega.

                  2.

                  Nõukogu 14. mail 2019 vastu võetud soovituse kohaselt sisaldab aastaaruanne ka eraldi peatükki PESCO esimese etapi (2018–2020) lõpus toimuva PESCO strateegilise läbivaatamise kohta ning selles esitatakse soovitused ja ettepanekud kohustuste, projektide, protsesside ja töömeetodite kohta, mida käesolevas soovituses käsitletakse.

            II.   Tulemused ja hindamine

                  3.

                  Aastaaruanne annab tugeva aluse, et hinnata PESCO rakendamise seisu, sealhulgas seda, kas iga osalev liikmesriik täidab oma kohustusi kooskõlas oma riikliku rakenduskavaga.

                  4.

                  Tegeledes Euroopa praeguste ja tulevaste julgeoleku- ja kaitsevajadustega, eelkõige nende praeguste ja tulevaste jõupingutustega täita oma siduvamaid kohustusi, aitavad osalevad liikmesriigid suurendada liidu suutlikkust tegutseda julgeoleku tagajana ja tema strateegilist sõltumatust ning tugevdada tema suutlikkust teha partneritega koostööd ja kaitsta oma kodanikke.

                  5.

                  Nõukogu rõhutab üldiselt, et

                              a)

                              osalevad liikmesriigid kinnitasid kaitse-eelarve ja kaitseinvesteeringute kulutustega seotud kohustuste osas positiivset arengut. Üldine progress on praeguses etapis aga jätkuvalt tagasihoidlik ja osalevaid liikmesriike julgustatakse vaatamata COVID-19 kriisi tõttu tekkinud finantsprobleemidele eraldama vajalikke vahendeid, et toetada jätkuvalt seda positiivset arengut järgnevatel aastatel. Samuti julgustatakse osalevaid liikmesriike jätkuvalt toetama Euroopa koostööpõhist lähenemisviisi (näiteks varustuse hangete ning kaitseuuringute ja -tehnoloogia abil);

                              b)

                              osalevatel liikmesriikidel soovitatakse tungivalt võtta oma riiklikes kaitseplaneerimise protsessides rohkem arvesse ja kasutada paremini ära suuniste ja otsuste tegemise vahendina ELi kaitseplaneerimise vahendeid, nagu võimearendusplaan (CDP), mis sisaldab ka peaeesmärgi protsessi tulemusi, strateegilised sisupaketid (Strategic Context Cases, SCC), kaitseküsimuste iga-aastane kooskõlastatud läbivaatamine (CARD), ning samuti muid algatusi, nagu Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programm või muud asjakohased ELi vahendid. Sellega seoses rõhutab nõukogu, kuivõrd oluline on, et ELi institutsioonid, organid ja asutused ning liikmesriigid suurendaksid veelgi nende vahendite ja algatuste vahelist sidusust, tunnistades samal ajal, et need on erinevad ja neil on erinev õiguslik alus;

                              c)

                              osalevaid liikmesriike innustatakse tegema täiendavaid edusamme kohustuste täitmisel oma kaitsesüsteemide üksteisega vastavusse viimiseks ning vaatama regulaarselt läbi kavad ja eesmärgid, mille osas tuleb tööd jätkata, eelkõige selleks, et täita olulist rolli võimete arendamisel liidus, sealhulgas kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise raames, tunnistades samal ajal, et see nõuab püsivaid pikemaajalisi jõupingutusi. Nõukogu tuletab meelde, et oma 14. mai 2019. aasta soovituses märkis ta, et sidusus ühelt poolt kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise ja võimearendusplaani ning teiselt poolt vastavate NATO protsesside, näiteks NATO kaitseplaneerimise protsessi tulemuste vahel on olnud ja saab jätkuvalt olema tagatud seal, kus nõuded kattuvad, tunnistades samal ajal mõlema organisatsiooni erinevat iseloomu ja nende vastavaid kohustusi ja liikmelisust. Nõukogu julgustab liikmesriikide täiendavat arutelu kõnealuste protsesside vahelise sidususe kohta, kui see on asjakohane;

                              d)

                              osalevad liikmesriigid peaksid operatiivtulemuste kiireks parandamiseks suurendama oma jõupingutusi, et täita vägede kättesaadavuse, siirdavuse ja koostegutsemisvõime tugevdamisega seotud kohustusi, sealhulgas täites täielikult ELi lahingugruppide nimekirja, kiirreageerimise andmebaasi ning ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) missioonide ja operatsioonide vajaduste märgukirjad. Eelkõige on oluline, et nende ÜJKP missioonide ja operatsioonide toetamisse antav panus paraneks nii kvalitatiivselt kui ka kvantitatiivselt, pidades silmas ka kõige nõudlikumaid missioone. Osalevate liikmesriikide siduvama kohustuse – järgida ÜJKP sõjaliste missioonide ja operatsioonide ühisel rahastamisel ambitsioonikat lähenemisviisi – rakendamine on seotud Athena mehhanismi läbivaatamisega ja kavandatava Euroopa rahutagamisrahastu loomisega nõukogu poolt, mida liikmesriigid praegu arutavad;

                              e)

                              osalevad liikmesriigid on näidanud võrreldes 2019. aastal esitatud ajakohastatud riiklike rakenduskavadega vähest edasiminekut meetmete võtmisel, et kõrvaldada võimealased puudujäägid, mis on kindlaks tehtud võimearendusplaanis ja kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise käigus, muu hulgas suure mõjuga võimealaste eesmärkide rakendamise hindamisel, ning peaksid seetõttu kaaluma suuremate jõupingutuste tegemist, et seada riiklikus planeerimises rohkem esikohale Euroopa koostööpõhise lähenemisviisi kasutamist. Osalevad liikmesriigid peaksid samuti näitama, kuidas nende kaitsevõime arendamise projektid tugevdavad Euroopa kaitsesektori tehnoloogilist ja tööstuslikku baasi;

                              f)

                              osalevad liikmesriigid peavad veel suurendama oma jõupingutusi, et täita kohustusi, mis on seotud osalemisega vajaduse korral suurtes ühistes või Euroopa varustusprogrammides Euroopa Kaitseagentuuri raames.

                  6.

                  Võttes arvesse aastaaruandes iga riikliku rakenduskava kohta esitatud järeldusi ja soovitusi, julgustatakse iga osalevat liikmesriiki vastavalt sellele jätkama jõupingutusi ja läbi vaatama oma panust siduvamate kohustuste täitmisesse.

                  7.

                  Võttes arvesse, et PESCO eesmärk on aidata kaasa liidu ambitsioonitaseme saavutamisele julgeoleku- ja kaitsevaldkonnas, sealhulgas kõige nõudlikumaid missioone silmas pidades, tuleb teha täiendavat tööd, et määratleda „kõiki aspekte hõlmav ühtne väekogum“ kooskõlas PESCO ühisteates nimetatud parameetritega.

                  8.

                  Kuna liikmesriikidel on vaid „ühtsed jõud“, mida nad saavad kasutada eri raamistikes, aitab liikmesriikide võimete arendamine ELi raamistikes ka tugevdada kaitsevõimet, mis on võimaluse korral kättesaadav muude raamistike, sealhulgas ÜRO ja NATO jaoks.

            III.   Riiklikud rakenduskavad

                  9.

                  Kuigi riiklikes rakenduskavades esitatud teabe kvaliteet on üldiselt paranenud, kutsutakse osalevaid liikmesriike üles veelgi parandama esitatava teabe kvaliteeti ja tagama selle asjakohane detailsus, pöörates erilist tähelepanu sihtotstarbeliste tulevikku suunatud kavade väljatöötamisele selle kohta, kuidas nad kavatsevad aidata kaasa siduvamate kohustuste ja PESCO täpsemate eesmärkide täitmisele. Kuna riiklikud rakenduskavad peaksid olema oluliseks aluseks poliitilisele järelevalvele, hoo säilitamisele ja läbipaistvuse tagamisele osalevate liikmesriikide vahel, rõhutab nõukogu vajadust parandada nende poliitilist mõõdet, et hõlbustada poliitilisel tasandil arutelusid siduvamate kohustuste osas tehtud edusammude üle.

                  10.

                  Osalevaid liikmesriike kutsutakse üles pidama PESCO sekretariaadiga jätkuvalt kahepoolseid dialooge oma tulevaste riiklike rakenduskavade läbivaatamise ja ajakohastamise üle, et tagada omavaheline läbipaistvus ning veelgi suurendada PESCO raames nõutava ja esitatava teabe sidusust ja ühtsust.

            IV.   PESCO projektid

                  11.

                  Enamik PESCO raames väljatöötatavast 47 projektist aitab eeldatavasti kaasa ELi võimete arendamise prioriteetide rakendamisele, kusjuures 24 neist käsitlevad suure mõjuga võimealaseid eesmärke otseselt ja 12 teevad seda kaudselt. Kolme projekti raames on esmane operatsioonivõime juba saavutatud ja 23 projekti raames on esmane operatsioonivõime plaanitud saavutada aastatel 2020–2023. Enam kui kaks kolmandikku (30) projektidest, sealhulgas mõned, mis algatati juba 2018. aasta märtsis ja novembris, on siiski alles ideefaasis.

                  12.

                  Võttes arvesse nõukogule esitatud 28. veebruari 2020. aasta eduaruannet PESCO projektide kohta, kutsutakse osalevaid liikmesriike üles keskenduma oma projektide kiirele ja tõhusale rakendamisele, et saavutada oodatavad väljundid ja tulemused, eesmärgiga täita siduvamad kohustused. Osalevaid liikmesriike innustatakse samuti tõhustama ja kiirendama projektikorralduskavade vastuvõtmiseni viivaid protsesse, eesmärgiga saavutada kiiremini suurem selgus ja kindlus seoses uute projektidega. Samuti tuletab nõukogu meelde vajadust parandada PESCO projektide edenemise läbivaatamise protsessi, kasutades selgeid, suunatud ja läbipaistvaid kriteeriume, mis töötatakse välja tihedas koostöös osalevate liikmesriikidega. Peale selle rõhutab nõukogu, et kui projektiosalised teevad projektide puhul kindlaks raskused tulemuste saavutamisel, tuleks neid projekte kas muuta või need lõpetada, et tagada kõikide PESCO projektide asjakohasus ja usutavus.

                  13.

                  Nõukogu leiab, et projektide edenemise paremaks hindamiseks ja koostoime kindlakstegemiseks tuleks korraldada PESCO projektide haldamise teemalisi seminare ja projektide edenemise teemalisi üritusi, et hõlbustada osalevate liikmesriikide vahelist edasist arutelu. Samuti tunnistab nõukogu vajadust projektide väljatöötamise ja haldamisega seotud mõistetest ja määratlustest ühiselt paremini arusaamise järele. Lisaks peaks PESCO sekretariaat jätkama taotluse korral eksperditeadmiste pakkumist ning hõlbustama suhtlemist teiste ELi osalejatega seoses võimaliku koostoimega muudes asjakohastes ELi institutsioonilistes raamistikes välja töötatud ELi vahendite ja algatustega, et tagada läbipaistvus ja kaasavus ning vältida ebavajalikku dubleerimist.

                  14.

                  Nõukogu rõhutab, et vajaduse korral tuleks kaaluda projektikoosluste moodustamist või projektide liitmist või rühmitamist, et suurendada koostoimet ja projektide mõjutõhusust, hoida kokku ressursse ja vältida dubleerimist, ja kui projektiosalised nõustuvad, kaaludes toetava rolli andmist PESCO sekretariaadile.

                  15.

                  Tulevaste PESCO projektiettepanekute kindlaksmääramisel soovitab nõukogu jätkuvalt kasutada lähtealusena kokkulepitud ELi võimete arendamise prioriteete, mis tulenevad võimearendusplaanist ja mis sisaldavad suure mõjuga võimealaseid eesmärke, ning kasutada rakendamissuunisena seonduvat strateegilist sisupaketti. Lisaks tuleks selleks, et aidata osalevaid liikmesriike koostööprojektide võimaluste kindlaksmääramisel, sealhulgas operatsioonide valdkonnas, kasutada teenäitajana kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise koondanalüüsi tulemusi ja kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise aruande järeldusi. Nõukogu rõhutab, et sobivad PESCO projektid, kui need on rahastamiskõlblikud, võivad saada rahastamist tulevasest Euroopa Kaitsefondist.

                  16.

                  Kuigi osalevaid liikmesriike innustatakse esitama jätkuvalt projektiettepanekuid, mis hõlmavad laia teemaderingi, kutsub nõukogu samuti üles esitama ettepanekuid juba olemasolevatel võimetel põhinevate projektide kohta, mille raskuskese on suunatud rohkem operatsioonidele ja millel on suurem lühiajaline mõju. Selleks võib töötada koos osalevate liikmesriikidega välja täpsemaid või täiendavaid kriteeriume selliste suurema küpsusastmega projektiettepanekute väljavalimiseks, mis aitavad otseselt kaasa võimearendusplaanis, sealhulgas suure mõjuga võimealastes eesmärkides kindlaks määratud puudujääkide leevendamisele.

                  17.

                  Kooskõlas oma 2019. aasta juuni järeldustega julgeoleku ja kaitse kohta ELi üldise strateegia raames jääb nõukogu ootama, et võimalikult kiiresti võetakse vastu nõukogu otsus, millega kehtestatakse üldtingimused, mille alusel lubatakse erandkorras kutsuda PESCO üksikprojektides osalema kolmandaid riike, vastavalt otsuse (ÜVJP) 2017/2315 artikli 4 lõike 2 punktile g ning artiklile 9, PESCO teatises esitatud suunistele ning nõukogu otsusele (ÜVJP) 2018/909, (5) millega kehtestatakse PESCO projektide ühised projektijuhtimise reeglid.

            V.   PESCO strateegiline läbivaatamine

                  18.

                  2019. aasta detsembris käivitati osalevate liikmesriikide juhitud PESCO strateegilise läbivaatamise protsess, mille käigus hinnati PESCO siduvamate kohustuste täitmist, nagu on sätestatud otsuses (ÜVJP) 2017/2315. V osas esitatud ettepanekud ja soovitused tuginevad osalevate liikmesriikide erinevatele aruteludele ja panustele, sealhulgas aastaaruandes esitatud soovitustele.
                  Kohustused

                  19.

                  Nõukogu rõhutab, et praegune siduvamate kohustuste pakett on osutunud tugevaks suuniseks, mille abil tagada PESCO ühtne rakendamine, ning seetõttu ei tohiks seda praeguses etapis muuta. Nõukogu rõhutab siiski ka vajadust suurendada jõupingutusi nende siduvamate kohustuste täitmiseks.

                  20.

                  Lisaks rõhutab nõukogu, et osalevad liikmesriigid peaksid leppima käesoleval aastal toimuva PESCO strateegilise läbivaatamise protsessi raames kokku järgmise PESCO etapi (2021–2025) eesmärkides ja konkreetsetes tulemustes, sealhulgas kaaludes muutuvat julgeolekuolukorda silmas pidades uusi koostöövaldkondi, eeskätt – kuid sellega piirdumata – kliimamuutusi, võitlust hübriidohtudega, kübervaldkonda, tehisintellekti, kosmosega seotud aspekte, energiajulgeolekut ja merendusjulgeolekut, ning samuti leppima kokku käegakatsutavates tulemustes, mis tuleb saavutada nii võimete kui ka operatsioonidega seotud küsimustes. Peale selle tuleks võtta arvesse keerulistele hädaolukordadele, näiteks pandeemiatele reageerimisega seotud kindlakstehtud keskpika perspektiivi ja pikaajalisi tagajärgi ja väljakutseid, mida saab käsitleda PESCO raamistikus. Täpsemaid eesmärke käsitleva nõukogu 15. oktoobri 2018. aasta soovituse läbivaatamisel ja ajakohastamisel tuleks võtta arvesse kõiki eespool nimetatud aspekte. Nõukogu rõhutab vajadust kasutada selle protsessi ühe osana PESCO strateegilist läbivaatamist, et määrata kindlaks need projektid, mis hakkavad konkreetseid tulemusi andma 2025. aastaks.

                  21.

                  Nõukogu rõhutab, et tuleks täiendavalt uurida võimalusi, kuidas parandada järelmeetmeid kõikide siduvamate kohustuste täitmisele, sealhulgas poliitilisel tasandil ning poliitika- ja julgeolekukomitee kaudu, eelkõige seal, kus nõukogu ei pidanud kõrge esindaja poolt hinnatud edusamme piisavaks, nimelt operatsioonidega seotud kohustuste puhul, aga ka Euroopa koostööpõhise lähenemisviisiga seotud kohustuste puhul. Samuti julgustatakse jätkama arutelusid edunäitajate üle, mis võiksid aidata osalevatel liikmesriikidel kavandada siduvamate kohustuste täitmist ja hõlbustada edusammude hindamist vastavalt nõukogu 15. oktoobri 2018. aasta soovituse punktile 2.

                  22.

                  Nõukogu rõhutab, et võib kaaluda ja täiendavalt analüüsida innovatiivseid stiimuleid PESCO operatsioonidega seotud kohustuste täitmise edendamiseks, pöörates eriti tähelepanu vägede kättesaadavuse, siirdavuse ja koostegutsemisvõime parandamisele seoses ÜJKP missioonide ja operatsioonidega. Nõukogu rõhutab, et seejuures tuleks samuti arvesse võtta käimasolevat tööd ja panustada tulevastesse jõupingutustesse seoses ÜJKP sõjaliste missioonide ja operatsioonide ühise rahastamisega.

                  23.

                  Nõukogu rõhutab, et arutelud strateegiliste suuniste üle ja nende ELi tasandi ohtude analüüs, mis tuleb viia lõpule 2020. aasta lõpuks, peaksid viima selgemate juhisteni ELi algatuste, nagu PESCO kohta. See vajalik protsess võiks veelgi aidata kujundada Euroopa ühist julgeoleku- ja kaitsekultuuri, mis tugineb meie ühistele väärtustele ja eesmärkidele ning austab liikmesriikide julgeoleku- ja kaitsepoliitika eripära.

                  24.

                  Nõukogu tunnistab vajadust jätkata jõupingutusi, sealhulgas PESCO strateegilise läbivaatamise kaudu, et tagada sidusus ja koordineeritus erinevate ELi kaitsealgatuste vahel (kaitseküsimuste iga-aastane kooskõlastatud läbivaatamine, PESCO ja tulevane Euroopa Kaitsefond), tegutsedes liikmesriikide hoolika poliitilise järelevalve all ja nende suuniste alusel, sealhulgas ministrite tasandil, tunnistades samal ajal, et need algatused on erinevad ja neil on erinev õiguslik alus.
                  Projektid

                  25.

                  Nõukogu rõhutab, et PESCO projektitsükkel tuleks viia kooskõlla kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise tsükliga, et kasutada selle järeldusi ja soovitusi koostööprojektide võimaluste suunanäitajana ning pakkuda osalevatele liikmesriikidele paremat raamistikku ambitsioonikamate projektiettepanekute esitamiseks, sealhulgas operatsioonide valdkonnas. Lisaks on ÜJKP missioonide ja operatsioonide jaoks eriline tähtsus peaeesmärgi protsessi tulemustel, mida tuleks arvesse võtta uute PESCO projektide kavandamisel, et tugevdada operatsioonidega seotud kohustuste täitmist. Need kaalutlused peaksid suunama projektide esitamise tsükli määratlemist, võttes samal ajal arvesse tasakaalu halduskoormuse ning PESCO projektide tulemuste ja kvaliteedi vahel.
                  Protsessid

                  26.

                  Seoses riiklike rakenduskavade tsükliga kutsub nõukogu PESCO sekretariaati üles pakkuma välja detailseid viise, kuidas parandada PESCO riiklike rakenduskavade ja kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise tsüklite ning peaeesmärgi protsessi vahelist sidusust. Selle eesmärk peaks olema ka vähendada halduskoormust ja parandada riiklike rakenduskavade kvaliteeti, samuti tagada asjakohane detailsusaste. Samal ajal rõhutab nõukogu vajadust tagada vajalik poliitiline hoog ning näha ette nõukogu roll igal aastal PESCO küsimuses strateegiliste suuniste ja juhiste andjana. Samuti peaks nõukogu kaaluma võimalust kohandada ajakavasid, mis on osalevatele liikmesriikidele ette nähtud PESCO dokumentide esitamiseks, sealhulgas riiklike rakenduskavade ja projektiettepanekute esitamiseks.

            VI.   Edasised sammud

                  27.

                  Nõukogu palub:

                              —

                              PESCO sekretariaadil valmistada ette ja korraldada koos osalevate liikmesriikidega 2020. aastal temaatilisi seminare, et veelgi parandada asjaomaseid PESCO protsesse (sealhulgas tulevased PESCO riiklikud rakenduskavad, projektitsüklid ja -protsessid, riiklike rakenduskavade ja kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise vaheline sidusus ning peaeesmärgi protsess) ning määrata kindlaks PESCO peamised poliitikaeesmärgid ja sihid aastateks 2021–2025 seoses etapiviisilise täitmise ja kitsamate eesmärkide kohandamise ettevalmistamisega;

                              —

                              PESCO sekretariaadil töötada välja viisid, kuidas parandada järelmeetmeid ja uurida võimalusi stiimulite loomiseks mõningate kohustuste täitmise jaoks, mida osalevad liikmesriigid ei ole veel piisavalt täitnud;

                              —

                              PESCO sekretariaadil esitada enne 2020. aasta lõppu dokumendi PESCO strateegilise läbivaatamise lõpuleviimise heakskiitmiseks ning

                              —

                              osalevatel liikmesriikidel vaadata läbi oma riiklikud rakenduskavad, et neid vajaduse korral ajakohastada.

         Brüssel, 15. juuni 2020

               Nõukogu nimel

               eesistuja

            A. METELKO-ZGOMBIĆ

         (1)  ELT L 331, 14.12.2017, lk 57.

         (2)  ELT C 88, 8.3.2018, lk 1.

         (3)  ELT C 374, 16.10.2018, lk 1.

         (4)  ELT C 166, 15.5.2019, lk 1.

         (5)  Nõukogu 25. juuni 2018. aasta otsus (ÜVJP) 2018/909, millega kehtestatakse alalise struktureeritud koostöö (PESCO) projektide ühised projektijuhtimise reeglid (ELT L 161, 26.6.2018, lk 37).


title: Nõukogu soovitus (EL) 2020/1052, 16. juuli 2020, millega muudetakse nõukogu soovitust (EL) 2020/912 Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta

text:
                  17.7.2020

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 230/26

         NÕUKOGU SOOVITUS (EL) 2020/1052,
         16. juuli 2020,
         millega muudetakse nõukogu soovitust (EL) 2020/912 Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta
         EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõike 2 punkte b ja e ning artikli 292 esimest ja teist lauset,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Nõukogu võttis 30. juunil 2020 vastu soovituse Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta (1) (edaspidi „nõukogu soovitus“).

                     (2)

                     Nõukogu soovituses sätestatakse, et liikmesriigid peaksid koordineeritud viisil järk-järgult kaotama Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piirangu alates 1. juulist 2020 I lisas loetletud kolmandate riikide elanike puhul. Nõukogu peaks pärast komisjoni ning asjaomaste ELi ametite ja talitustega tihedat konsulteerimist ning tuginedes nõukogu soovituses osutatud metoodikal, kriteeriumidel ja teabel põhinevale üldisele hinnangule vaatama I lisas osutatud kolmandate riikide loetelu iga kahe nädala järel läbi ja vajaduse korral seda ajakohastama.

                     (3)

                     Pärast seda on nõukogu, tihedas koostöös komisjoni ning asjaomaste ELi ametite ja talitustega, arutanud nõukogu soovituse I lisas esitatud kolmandate riikide loetelu läbivaatamist, kohaldades nõukogu soovituses sätestatud kriteeriume ja metoodikat. Nende arutelude tulemusena tuleks I lisas esitatud kolmandate riikide loetelu muuta. Eelkõige tuleks loetelust jätta välja Serbia ja Montenegro.

                     (4)

                     Piirikontroll ei ole üksnes nende liikmesriikide huvides, kelle välispiiril seda teostatakse, vaid kõigi liikmesriikide huvides, kes on kaotanud piirikontrolli sisepiiridel. Seepärast peaksid liikmesriigid tagama, et välispiiridel võetakse meetmeid koordineeritult, et tagada Schengeni ala hea toimimine. Selleks peaksid liikmesriigid alates 16. juulist 2020 koordineeritud viisil jätkama Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piirangu kaotamist käesoleva soovitusega muudetud nõukogu soovituse I lisas loetletud kolmandate riikide elanike puhul.

                     (5)

                     Euroopa Liidu lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva soovituse vastuvõtmises ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades et käesolev soovitus põhineb Schengeni acquis’l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast nõukogu otsuse tegemist käesoleva soovituse kohta, kas ta rakendab seda.

                     (6)

                     Käesolev soovitus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ (2) ei osale; seetõttu ei osale Iirimaa soovituse vastuvõtmises ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

                     (7)

                     Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev soovitus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (3) artikli 1 punktis A osutatud valdkonda.

                     (8)

                     Šveitsi puhul kujutab käesolev soovitus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ (4) artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ (5) artikliga 3.

                     (9)

                     Liechtensteini puhul kujutab käesolev soovitus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ (6) artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL (7) artikliga 3.

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:
         Nõukogu soovitust (EL) 2020/912 Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta muudetakse järgmiselt.

                     1)

                     Nõukogu soovituse punkti 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

                                 „1.

                                 Liikmesriigid peaksid koordineeritud viisil kaotama järk-järgult Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piirangu alates 16. juulist 2020 I lisas loetletud kolmandate riikide elanike puhul.“

                     2)

                     Soovituse I lisa asendatakse järgmisega:

                           „I LISA
                           Kolmandad riigid, kelle elanike suhtes ei tuleks välispiiridel kohaldada Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutist piirangut

                                       1.

                                       ALŽEERIA

                                       2.

                                       AUSTRAALIA

                                       3.

                                       KANADA

                                       4.

                                       GRUUSIA

                                       5.

                                       JAAPAN

                                       6.

                                       MAROKO

                                       7.

                                       UUS-MEREMAA

                                       8.

                                       RWANDA

                                       9.

                                       LÕUNA-KOREA

                                       10.

                                       TAI

                                       11.

                                       TUNEESIA

                                       12.

                                       URUGUAY

                                       13.

                                       HIINA (*1)

                        (*1)  Oleneb vastastikkuse kinnitamisest."

            Brüssel, 16. juuli 2020

                  Nõukogu nimel

                  eesistuja

               M. ROTH

            (1)  ELT L 208I, 1.7.2020, lk 1.

            (2)  Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsus 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20).

            (3)  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.

            (4)  ELT L 53, 27.2.2008, lk 52.

            (5)  Nõukogu 28. jaanuari 2008. aasta otsus 2008/146/EÜ sõlmida Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (ELT L 53, 27.2.2008, lk 1).

            (6)  ELT L 160, 18.6.2011, lk 21.

            (7)  Nõukogu 7. märtsi 2011. aasta otsus 2011/350/EL Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta, seoses sisepiiridel piirikontrolli kaotamise ja isikute liikumisega (ELT L 160, 18.6.2011, lk 19).