				|

		52013DC0359

			Soovitus: NÕUKOGU SOOVITUS, milles käsitletakse Hispaania 2013. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Hispaania stabiilsusprogrammi (2012–2016) kohta /* COM/2013/0359 final - 2013/ () */

Soovitus:
NÕUKOGU SOOVITUS,
milles käsitletakse Hispaania 2013. aasta
riiklikku reformikava
ja esitatakse nõukogu arvamus Hispaania stabiilsusprogrammi (2012–2016) kohta
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,
võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta
määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika
järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,[1] eriti selle artikli 5 lõiget 2,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16.
novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku
tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta,[2] eriti selle artikli 6 lõiget 1,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust[3],
võttes arvesse Euroopa Parlamendi
resolutsioone,[4]
võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,
võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,
pärast konsulteerimist majandus- ja
rahanduskomiteega
ning arvestades järgmist:
(1)       Euroopa Ülemkogu nõustus 26.
märtsil 2010 komisjoni ettepanekuga käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive
strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud
koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta
meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali
suurendamiseks.
(2)       Nõukogu võttis 13. juulil 2010
komisjoni ettepanekute põhjal vastu soovituse liikmesriikide ja liidu
majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010
otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta;[5] mõlemat dokumenti koos
nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid
arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.
(3)       Riigipead ja valitsusjuhid
võtsid 29. juunil 2012 vastu majanduskasvu ja töökohtade loomise kokkuleppe,
millega nähakse ette sidus raamistik meetmete võtmiseks liikmesriikide, ELi ja
euroala tasandil ning võimaldatakse kasutada kõiki võimalikke hoobasid,
vahendeid ja poliitikaid. Nad otsustasid, milliseid meetmeid võtta liikmesriikide
tasandil, eelkõige väljendades täielikku pühendumust strateegia „Euroopa 2020”
eesmärkide saavutamisele ja riigipõhiste soovituste rakendamisele.
(4)       Nõukogu võttis 6. juulil 2012
vastu soovituse Hispaania 2012. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas
arvamuse Hispaania ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2015) kohta.
(5)       28. novembril 2012 võttis
komisjon vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi,[6] mis tähistab majanduspoliitika
koordineerimise Euroopa poolaasta (2013) algust. 28. novembril 2012 võttis
komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande[7], milles nimetati Hispaaniat ühe
liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.
(6)       Euroopa Ülemkogu kiitis 14.
märtsil 2013 heaks finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve konsolideerimise
prioriteedid ning majanduskasvu hoogustamise meetmed. Ülemkogu toonitas
vajadust jätkata diferentseeritud ja majanduskasvu soodustavat eelarve
konsolideerimist, taastada tavapärased majandusele laenu andmise tingimused,
edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegelda töötuse probleemiga ja
majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning ajakohastada avalikku haldust.
(7)       10. aprillil 2013 avaldas
komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Hispaania suhtes läbi
viidud põhjaliku analüüsi[8]
tulemused. Komisjoni analüüsi põhjal võib järeldada, et Hispaanias esineb
ülemäärane makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige ohustab väga kõrge
sise- ja välisvõla tase jätkuvalt majanduskasvu ja finantsstabiilsust;
pangandussektoris on käimas rekapitaliseerimis- ja restruktureerimisprotsess,
mis hõlmab ka riiklike vahendite kasutamist; toote- ja tööturu jäikus tingib
kõrget ja kasvavat töötust ning takistab üldiselt majanduse kohandumist. Kuigi
kohandumine on edenemas, tuleb vajaliku korrigeerimise ulatust silmas pidades
võtta jätkuvalt tugevaid poliitikameetmeid toote- ja teenuseturgude, tööturu,
finantssektori ja riigi rahanduse valdkonnas.
(8)       Hispaania esitas 30. aprillil
2013 oma stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2012–2016 ja 2013. aasta riikliku
reformikava. Selleks et võtta arvesse nende kahe programmi omavahelisi seoseid,
hinnati neid ühel ja samal ajal.
(9)       Lähtudes 2013. aasta
stabiilsusprogrammile nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõike 1 alusel
antud hinnangust, on nõukogu seisukohal, et programmi eelarveprognooside
aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2013. aasta puhul usutav ning 2014.
aasta ja edaspidise puhul esinevad võrreldes komisjoni 2013. aasta
kevadprognoosiga mõningad langusriskid. Ehkki programmis prognoositakse
ajavahemikuks 2014–2016 komisjoni 2013. aasta kevadprognoosiga võrreldes
väiksemat kasvu, tuleb silmas pidada, et komisjoni prognoos põhineb eeldusel,
et poliitikat ei muudeta, ja sellepärast ei ole arvesse võetud eelarve
konsolideerimist, mis on vajalik programmi eelarve-eesmärkide saavutamiseks.
Programmis kavandatud eelarvestrateegia eesmärk on viia valitsemissektori
eelarve puudujääk 2016. aastaks allapoole kontrollväärtust 3 % SKPst.
Konsolideerimine põhineb peamiselt kulutuste piiramisel, mille tulemusel
väheneb kulutuste suhe SKPsse ajavahemikul 2012–2016 3,7 protsendipunkti võrra,
kuid samuti teatavatel tulu suurendavatel meetmetel. (Ümberarvutatud)
struktuursest eelarvepositsioonist[9]
lähtuvalt väheneb struktuurne puudujääk programmi kohaselt aastatel 2013–2016
vastavalt 1,2 %, 0,4 %, 0,9 % ja 0,9 % SKPst. Pärast
ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamist kinnitatakse programmis keskpika
perioodi eelarve-eesmärki ehk eelarve struktuurse tasakaalu saavutamist,
milleni tahetakse jõuda aastaks 2018. See on stabiilsuse ja kasvu paktiga
nõutust palju ambitsioonikam eesmärk. Struktuurse kohandamise kavandatud tempo
aastatel 2017−2018 kujutab endast piisavaid edusamme keskpika perioodi
eesmärgi suunas. Programmis prognoositakse, et võla suhe jõuab haripunkti 2016.
aastaks ja hakkab pärast seda vähenema. Puudujäägi ja võla kohandamiskavade
puhul võivad tekkida raskused. Eelarvepuudujäägi eesmärkide saavutamise
meetmeid ei ole piisavalt täpsustatud, eriti piirkondlikul tasandil. 2016.
aastaks ei ole programmiga ette nähtud ühtegi meedet ja eelnevaid ajutisi
meetmeid pikendatakse ainult kuni 2014. aastani. Kohalike omavalitsuste reformi
abil kavandatavate säästudega võivad kaasneda märkimisväärsed rakendamisriskid.
Lisaks puudub selgus majanduse, tööturu ja finantsolukorra kohta, samuti tulude
laekumise kohta jätkuvalt suure makromajandusliku tasakaalustamatuse taustal.
Ennetähtaegselt pensionile jäämise reformi täielik elluviimine ja kokkuleppele
jõudmine jätkusuutlikkuse teguri suhtes leevendaks sotsiaalkindlustussüsteemi
riske. Veel üks risk tuleneb tingimuslikest kohustustest, mis on seotud varade
kaitse kavade/garantiidega. Suur edasiminek toimus eelarve täitmise aruandluse
puhul, kuid eelarve tasakaalu seaduse ennetavaid ja korrigeerivaid mehhanisme
saaks veel läbipaistvamalt ja õigeaegsemalt rakendada. Puudub korrapärane ja
õigeaegne aruandlus valitsuse võlgnevuste kohta, mille erakordselt kõrge taseme
tõttu tuli kehtestada spetsiaalne tagasimaksekava. Sõltumatu eelarvenõukogu
loomisega on hilinetud. Avaliku sektori tulude ja kulude indekseerimise korra
kavandatud läbivaatamine tagaks eelarvekokkuhoiu ja hindade suurema
paindlikkuse vastavalt majandustingimustele. Riiklikus reformikavas on
rõhutatud ka vajadust jätkuvalt suurendada kulutasuvust tervishoiukulude ja
ravimitele tehtavate kulutuste puhul, nt võrdlushindade läbivaatamise ja
ravimite ostmise koondamise või kaasrahastamise laiendamise abil.
(10)     Kuigi 2012. aastal nihutati
suhtelist maksukoormust olulisel määral tarbimis- ja keskkonnamaksude suunas,
on Hispaanias maksude suhe SKPsse endiselt üks madalamaid ELis. Maksusüsteemi
saaks veelgi tõhustada, suurendades majanduskasvu rohkem soodustavate kaudsete
maksude osakaalu ning võideldes maksupettuste ja maksudest kõrvalhoidumise
vastu kooskõlas eelarve konsolideerimisega. Hispaania võttis ettevõtete
maksustamisega seoses mõningaid meetmeid võlgnevuse soodustamise piiramiseks,
kuid vajalikud on edasised jõupingutused seoses eraisikute suurte võlgadega.
(11)     Finantssektori
kohandamisprogrammi rakendamine on kavakohane. Eelkõige märgitakse, et
vajalikud rekapitaliseerimised on läbi viidud ja loodud on varahaldusettevõte
Sareb. Pankade restruktureerimine vastavalt riigiabi eeskirjades sätestatud
otsustele eeldab jätkuvat meetmete võtmist ka lähiaastatel. Ettevõtete
rahastamis- ja likviidsuspiirangute leevendamiseks rakendas Hispaania 2012.
aastal riigi kommertsvõla (27,3 miljardit eurot) ettevõtetele tasumise
ulatuslikku kava ja tegi mitmesuguseid algatusi ettevõtete rahastamisvõimaluste
laiendamiseks. Riigi kommertsvõla tasumise kava plaanitakse 2013. aastal
pikendada.
(12)     Tööturu olukord on endiselt
kriitiline. Majanduse ümberkohandamine sisenõudluse ja ehitussektori osakaalu
vähendamiseks (muu hulgas) tööturu jäikuse ja oskuste mittevastavuse kontekstis
on kasvatanud töötuse määra 2013. aasta alguses 27 %-ni. Erilist muret
teeb noorte töötuse määra märgatav suurenemine 56 %-ni ja pikaajalise
töötuse määra suurenemine 44,4 %-ni töötuse kogumäärast 2012. aasta lõpus.
Kättesaadavatest andmetest ilmneb, et 2012. aasta tööturureformi tulemusel on
hakanud suurenema sisemine (ettevõttesisene) paindlikkus, mingil määral on
vähenenud koondamiskulud ja piiratud on palgatõusu. Reformi ametlik hindamine
sellega seatud eesmärkide taustal, et vajadusel teha täiendusi ja parandusi, on
riikliku reformikavaga ette nähtud 2013. aasta juuliks. Aktiivsete
tööturumeetmete vallas võetavad reformid on toppama jäänud ning endiselt tuleks
võtta meetmeid riikliku tööturuasutuse ajakohastamiseks ja tugevdamiseks;
hiljuti otsustati avada erainvesteeringutega tegelevad asutused, mis tuleb teha
täielikult toimivaks nagu ka koostöö riiklike ja piirkondlike avalike
tööturuasutuste vahel.
(13)     Noorte töötuse kõrge määr ja
pikaajaline töötus on tingitud kvalifikatsioonitunnistuseta töötute suurest
osakaalust (35 %) ning hariduse ja koolituse ebapiisavast vastavusest
tööturu vajadustele. Noorte tööhõive ja ettevõtluse riiklik strateegia
aastateks 2013–2016, mis esitati 2013. aasta märtsis, koondab mitmesuguseid
lühema- ja pikemaajalisi meetmeid, mille eesmärk on parandada noorte
tööhõivevõimalusi. Samas on hakatud rakendama kahepoolset kutseõpet ja 2012.
aastal alustati juba katseprojektidega. 2013. aasta riiklikus reformikavas on
esile toodud ka haridussüsteemi reformi kiire rakendamise ning hariduse ja
koolituse üldise kvaliteedi tõstmise tähtsust.
(14)     Peamiselt tööturu olukorra
tõttu, aga ka sotsiaalkaitse vähese tõhususe tõttu vaesuse vähendamisel jääb
Hispaania ELi keskmisest allapoole nende põhinäitajate osas, millega mõõdetakse
vaesust ja sotsiaalset tõrjutust; eriti haavatavas olukorras on lapsed.
Kokkuvõttes ei täheldatud ühtegi suuremat muutust paremuse poole uute
poliitikameetmete väljatöötamisel. Riiklikus reformikavas ei ole esitatud
teavet 2013.—2016. aasta sotsiaalse kaasatuse riikliku tegevuskava
heakskiitmise ajakava ega selle sisu kohta. Peamised väljakutsed on
ratsionaliseerida eesmärgid ja vahendid nõuetekohase poliitilise raamistiku
kohaselt, parandada juhtimist ja institutsioonidevahelist koostööd riiklikul,
piirkondlikul ja kohalikul tasandil, lihtsustada menetlusi sotsiaalabi
taotlejate jaoks ja vaadata läbi liikuvustakistused. Mõningaid edusamme tehti
laste vaesuse vastu võitlemise meetmete osas ja parandati peretoetusteenuseid.
(15)     Ettevõtluskeskkonna nõrkused
nagu siseturu killustatus või turutõkked teenustesektoris pidurdavad töökohtade
loomist ja reformide areng selles vallas võtab rohkem aega, kui 2012. aasta
septembri reformikavas esialgu ette nähti. Valitsus võttis turu ühtsuse seaduse
esimese eelnõu vastu 2013. aasta jaanuaris ja parlament peaks selle lõplikult
heaks kiitma 2013. aasta lõpuks. 2013. aasta riiklikus reformikavas korratud
kohustustega nähakse ette kutseteenuste seaduse esimese eelnõu koostamine 2013.
aasta juuni lõpuks ning ettevõtluse ja ettevõtete rahvusvahelistumise seaduse
lõplik vastuvõtmine enne 2013. aasta lõppu. Vaatamata nimetatud reformide
eeldatavale mõjule on veel arenguruumi turule sisenemise ja sealt väljumise
tingimuste lihtsustamise osas, eriti mis puudutab ettevõtete litsentimiseks
vajaliku aja lühendamist ja maksejõuetuse raamistiku läbivaatamist. Lisaks
tuleks tegeleda ettevõtete kasvu takistavate regulatiivsete ja muud laadi
tõkete vähendamisega. Viimastele reformidele vaatamata piiravad suurte
jaemüügiettevõtete turule sisenemise tõkked endiselt konkurentsi
jaemüügisektoris. 2012. aasta septembris võttis valitsus vastu seaduseelnõu,
mis käsitles riikliku konkurentsiasutuste ühendamist regulatiivsete ja
järelevalveasutustega kuues sektoris, luues niimoodi ühe asutuse, mis on
turgude ja konkurentsi riiklik komisjon. Selle reformi eesmärk on
konkurentsipõhimõtete järjepidev rakendamine eri majandusharudes.
Maksustatavast tulust hüpoteeklaenude intressimaksete ja tagasimaksete
mahaarvamise kaotamine 2012. aastal oli esmatähtis kodu omamise stiimulite
vähendamiseks, kuid jõupingutused suurema ja tõhusama üürituru loomiseks
(millega suurendataks ka tööjõu liikuvust) on veel algusjärgus.
(16)     Elektrienergia
tariifipuudujääki, mis tähendab võimalikke märkimisväärseid tingimuslikke kohustusi
eelarve suhtes ja arvestatavaid makromajanduslikke riske, ei ole korralikult
käsile võetud, sest 2012. aastal ja 2013. aasta alguses esitatud meetmed ei ole
osutunud piisavaks. 2013. aasta riiklikus reformikavas teatas valitsus, et
elektrienergiasektori edasiseks reformimiseks koostatud seaduseelnõu esitatakse
2013. aasta juuni lõpuks. Veel saaks tõhustada konkurentsi elektri
jaemüügiturul. Transpordiinfrastruktuur on hästiarenenud, kuid investeeringute
valiku võiks muuta rangemaks ja seada prioriteediks olemasolevate võrkude
tulemuslik säilitamine. Sõltumatu seirekeskuse rajamine vastavalt plaanitule
oleks selles vallas abiks. Samal ajal takistavad tehnilised ja õiguslikud
tõkked konkurentsi raudteekaubaveo ja -reisijateveo puhul.
(17)     Väga suurel määral
detsentraliseeritud haldamine eeldab tõhusamat koostööd mitmesuguste
ametiasutuste vahel, et vähendada kulusid ning ettevõtete ja majapidamiste
halduskoormust. Selleks on käivitatud mitu algatust. Täpsemalt esitas valitsus 2013.
aasta veebruaris kohalike omavalitsuste reformi seaduseelnõu (mille parlament
võtab vastu enne 2013. aasta lõppu) ja loodi avaliku halduse reformiga tegelev
komitee. Komitee esitab ettepanekud Hispaania avaliku halduse reformi kohta 2013.
aasta juuni lõpuks. Praegu viiakse läbi reforme kohtusüsteemi toimimise
parandamiseks, kuigi mõned meetmed viibivad ja arenguruumi Hispaania
kohtusüsteemi tõhustamiseks veel on.
(18)     Komisjon hindas
Euroopa poolaasta raames põhjalikult Hispaania majanduspoliitikat. Hinnati
stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava. Hindamisel on arvesse võetud
nende dokumentide asjakohasust Hispaania eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika
jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi eeskirjadele ja
juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada ELi üldist majandusjuhtimist,
lisades tulevastesse riiklikesse otsustesse liidu tasandi panuse. Euroopa
poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad soovitustes 1–10.
(19)     Võttes arvesse kõnealust
hinnangut, on nõukogu Hispaania stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema
arvamus[10]
selle kohta kajastub eelkõige soovituses 1.
(20)     Võttes arvesse komisjoni
põhjalikku analüüsi ja kõnealust hindamist, on nõukogu läbi vaadanud riikliku
reformikava ja stabiilsusprogrammi. Hinnangus jõutakse järeldusele, et
kavandatud reformikava on põhjalik ja sellega liigutakse õiges suunas. Samal
ajal tuuakse hinnangus esile vajadus viivitamatult võtta vastu puuduvad
reformid ja neid tõhusalt rakendada, nii et oleks võimalik ära kasutada
eeldatavat positiivset mõju. Nõukogu soovitused, mis on esitatud määruse (EL)
nr 1176/2011 artikli 6 alusel, kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1, 2, 3,
4, 5, 7, 8 ja 9.
(21)     Komisjon on Euroopa poolaasta
raames hinnanud põhjalikult ka kogu euroala majanduspoliitikat. Sellele tuginedes
on nõukogu esitanud konkreetsed soovitused liikmesriikidele, kelle vääringuks
on euro. Ka Hispaania peaks tagama kõnealuste soovituste täieliku ja õigeaegse
rakendamise.
SOOVITAB Hispaanial võtta ajavahemikus 2013–2014
järgmisi meetmeid:
1.           Tugevdada eelarvepositsiooni
kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud nõukogu
soovitusega tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamine 2016. aastaks.
Selleks rakendada 2013. aasta eelarvekavade raames vastu võetud meetmeid kõigil
valitsustasanditel, tugevdada keskpika perioodi eelarvestrateegiat piisavalt
konkreetsete struktuurimeetmete abil ajavahemikul 2014–2016. Eelarve püsivaks
tasakaalustamiseks tuleb usaldusväärselt rakendada ambitsioonikad
struktuurireformid, mis suurendaks kohandumisvõimet ning edendaks majanduskasvu
ja töökohtade loomist. Pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimist
jätkata struktuurilist kohandamist vajalikus tempos, et saavutada 2018. aastaks
keskpika perioodi eesmärk. Tagada eelarve tasakaalu seaduses sätestatud
ennetavate ja korrigeerivate meetmete range ja läbipaistev jõustamine. Luua 2013.
aasta lõpuks sõltumatu eelarveasutus, mis tegeleks analüüside koostamise,
nõustamise ja eelarvepoliitika järelevalvega, et tagada selle vastavus riigi ja
ELi eelarve-eeskirjadele. Parandada avaliku sektori kulude tõhusust ja
kvaliteeti kõigil valitsemissektori tasanditel ning vaadata 2014. aasta
märtsiks süsteemselt läbi peamised kuluartiklid. Suurendada tervishoiusektori
kulutasuvust, hoides samal tasemel haavatavate rühmade juurdepääsu
tervishoiuteenustele, näiteks haiglate ravimikulutuste vähendamise,
hooldusliikide lõikes koostöö tugevdamise ja ressursside tõhusa kasutamise
edendamise abil. Võtta meetmeid valitsuse tasumata võlgnevuste vähendamiseks,
nende edasise kuhjumise vältimiseks ja andmete korrapäraseks avaldamiseks
tasumata summade kohta. Võtta vastu indekseerimist piiravad õigusaktid,
et vähendada hindade inertsust avaliku sektori tulude ja kulude puhul,
kusjuures seda tuleb teha õigeaegselt, et õigusaktid jõustuksid 2014. aasta
alguseks, ja kaaluda täiendavaid meetmeid indekseerimisklauslite kohaldamise
piiramiseks. Viia 2013. aasta lõpuks läbi jätkusuutlikkuse teguri
reguleerimine, et tagada pensionisüsteemi pikaajaline finantsstabiilsus,
sätestades muu hulgas, et pensioniiga tõstetakse kooskõlas oodatava eluea
pikenemisega.
2.           2014. aasta märtsiks viia
läbi maksusüsteemi kavakindel läbivaatamine. Kaaluda maksukulude täiendavat
piiramist otsese maksustamise valdkonnas, uurida vähendatud käibemaksumäärade
kohaldamise täiendava piiramise võimalusi ja võtta lisameetmeid
keskkonnamaksude, eriti kütusemaksude osas. Võtta ettevõtete maksustamisega
seoses täiendavaid meetmeid võlgnevuse soodustamise probleemi lahendamiseks.
Tõhustada võitlust varimajanduse ja deklareerimata töö vastu.
3.           Viia ellu 2012. aasta
novembris vastuvõetud finantssektori programm finantseerimisasutuste
rekapitaliseerimise kohta, sealhulgas meetmed, millega edendatakse
pangandusvälist vahendamist.
4.           Viia 2013. aasta juuli lõpuks
lõpule 2012. aasta tööturureformi hindamine, mis hõlmab selle kõiki eesmärke ja
meetmeid, ja vajadusel esitada 2013. aasta septembri lõpuks muudatused. Võtta 2013.
aasta juuliks vastu 2013. aasta riiklik tööhõivekava ja viivitamatult jõustada
aktiivseid tööturumeetmeid käsitlev tulemustele suunatud reform, muu hulgas
suurendades juhiste sihipärasust ja tõhusust. Tugevdada ja ajakohastada
riiklikke tööturuteenuseid, et tagada tõhus individuaalne abi töötutele
vastavalt nende profiilile ja koolitusvajadustele. Tugevdada eakate ja madala
kvalifikatsiooniga töötajate ümberõppekavade tulemuslikkust. Täielikult
kasutusele võtta ühtne töövahendusportaal ning kiirendada avaliku ja erasektori
koostöö rakendamist tööhõiveametites, et tagada selle tõhus kohaldamine juba 2013.
aastal.
5.           Rakendada noorte tööhõive ja
ettevõtluse riiklikus strateegias ajavahemikuks 2013–2016 sätestatud meetmeid
noorte töötuse vastu võitlemiseks (näiteks nn noortegarantii kaudu) ning
jälgida tähelepanelikult nende meetmete tulemuslikkust. Jätkata jõupingutusi,
et parandada hariduse ja koolituse vastavust tööturu vajadustele, vähendada
koolist väljalangevust ja edendada elukestvat õpet, jätkates kahepoolsete
kutseõppeprogrammide kohaldamist ka pärast praegust katseetappi ja luues
õpilaste tulemuste kõikehõlmava järelevalvesüsteemi 2013. aasta lõpuks.
6.           Võtta vastu meetmed vaesuse
või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate inimeste hulga vähendamiseks ning neid
meetmeid rakendada, tugevdades aktiivseid tööturumeetmeid tööturult kõige
rohkem eemale jäänud inimeste tööalase konkurentsivõime parandamiseks,
parandades suunatust ning suurendades toetavate meetmete (sealhulgas
kvaliteetsete peretoetusteenuste) tulemuslikkust ja tõhusust.
7.           Võtta kiiresti vastu ja
rakendada turu ühtsuse seaduse eelnõu ning kiirendada sujuva rakendamise jaoks
vajalikke täiendavaid meetmeid. Tagada uue reguleeriva asutuse tõhusus, autonoomsus ja sõltumatus. 2013.
aasta lõpuks võtta vastu ja rakendada kutseliitude ja -teenuste ning
ettevõtluse seadus. Rühmitada ümber ja koondada ettevõtete rahvusvahelistumise
toetuskavad. Vähendada litsentsimismenetlusi ja lühendada nende kestust,
sealhulgas tööstustegevuse puhul, ning laiendada “kiirlitsentsimist” lisaks
jaekaubandusele ka muudele tegevustele. Vaadata läbi ettevõtete ja üksikisikute
maksejõuetuse raamistikud, muu hulgas piirates ettevõtjate isiklikku vastutust
ja lihtsustades läbikukkunud ettevõtetele teise võimaluse andmist. Kaotada
põhjendamatud piirangud, mis takistavad suurte jaemüügiettevõtete sisenemist
turule. 2014. aasta märtsiks hinnata eluasemete üürituru arengut toetava
õigusraamistiku tulemuslikkust.
8.           Lahendada elektrienergia
tariifipuudujäägi küsimus elektrienergia sektori struktuurireformi vastuvõtmise
ja rakendamise abil 2013. aasta lõpuks. Suurendada jõupingutusi, et täiendada
gaasi- ja elektriühendusi naaberriikide vahel. Vähendada
riigi rahanduse tingimuslikke kohustusi, mis tulenevad kahjumlikust
transpordiinfrastruktuurist. Näha ette edaspidiste suurte
infrastruktuuriprojektide sõltumatu riiklik hindamine. Võtta meetmeid tõhusa
konkurentsi tagamiseks raudteekaubaveo ja -reisijateveo valdkonnas.
9.           Esitatud
ajakava alusel võtta vastu kohalike omavalitsuste reform ja määrata 2013. aasta
oktoobriks kindlaks kava kogu avaliku halduse tõhususe suurendamiseks. Võtta
lõplikult vastu ja rakendada käimasolevad reformid kohtusüsteemi kvaliteedi
parandamiseks.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
[1]               EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.
[2]               ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.
[3]               COM(2013) 359 (final).
[4]               P7_TA(2013)0052 ja P7_TA(2013)0053.
[5]               Nõukogu otsus 2013/208/EL, 22. aprill 2013.
[6]               COM(2012) 750 (final).
[7]               COM(2012) 751 (final).
[8]               SWD(2013) 116 (final).
[9]               Tsükliliselt kohandatud eelarvepositsioon ilma
ühekordsete ja ajutiste meetmeteta, arvutatuna komisjoni talituste poolt ümber
programmis esitatud teabe alusel ja ühiselt kokkulepitud metoodikat kasutades.
[10]             Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5
lõikele 2.