title: Nõukogu soovitus, 12. juuli 2011 , milles käsitletakse Ungari 2011. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Ungari ajakohastatud lähenemisprogrammi (2011–2015) kohta

text:
               15.7.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 209/10

         NÕUKOGU SOOVITUS,
   12. juuli 2011,
   milles käsitletakse Ungari 2011. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Ungari ajakohastatud lähenemisprogrammi (2011–2015) kohta
   2011/C 209/03
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,
   võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 3,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,
   võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,
   võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,
   pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Euroopa Ülemkogu nõustus 26. märtsil 2010 komisjoni ettepanekuga käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia – Euroopa 2020. aasta strateegia –, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

               (2)

               Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta; (2) mõlemaid dokumente koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.

               (3)

               Komisjon võttis 12. jaanuaril 2011 vastu esimese iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt Euroopa 2020. aasta strateegiale tähistab ELi majanduse juhtimise uue tsükli ja majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise esimese Euroopa poolaasta algust.

               (4)

               Euroopa Ülemkogu kiitis 25. märtsil 2011 heaks eelarve konsolideerimise ja struktuurireformide prioriteedid (kooskõlas nõukogu 15. veebruari ja 7. märtsi 2011. aasta järelduste ning komisjoni iga-aastase majanduskasvu analüüsiga). Ülemkogu rõhutas vajadust pidada esmatähtsaks eelarve usaldusväärsuse ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse taastamist, tööturureformide abil töötuse määra vähendamist ning uute jõupingutuste tegemist majanduskasvu toetamiseks. Ta kutsus liikmesriike üles viima neid prioriteete ellu konkreetsete meetmete abil, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse.

               (5)

               Ungari esitas 15. aprillil 2011 oma 2011. aastal ajakohastatud lähenemisprogrammi ajavahemikuks 2011–2015 ja 2011. aasta riikliku reformikava. Vastastikuse seose arvessevõtmiseks hinnati lähenemisprogrammi ja reformikava üheaegselt.

               (6)

               Kriis tabas Ungarit raskelt 2008. aasta sügisel, mil riik kaotas juurdepääsu turupõhistele rahastamisvahenditele. Nende raskuste ületamiseks rakendas Ungari kohandusprogrammi, milles oli põhirõhk suunatud eelarve konsolideerimisele ja finantssektori järelevalvele ning mida toetas ELilt ja Rahvusvaheliselt Valuutafondilt saadud finantsabi. Selle taustal taastas riik turule juurdepääsu 2009. aastal kevadel ning majandus taastus majandussurutisest, pärast seda kui majandus kahanes 2009. aastal 6,7 %, kasvas SKP tänu suurenevale ekspordile 2010. aastal 1,2 %. Samal ajal suurenes tööpuudus üle 11 % võrreldes kriisieelse tasemega alla 8 %. 2010. aasta teisel poolel teatas valitsus aastatel 2010–2013 rakendatavatest märkimisväärsetest maksukärbetest. Selleks et piirata eelarvepositsiooni halvenemist, võttis valitsus samal ajal kasutusele erakorralised maksud ning kärpis täiendavalt püsikulusid. Lisaks tulenes otsusest tühistada kohustusliku pensionisüsteemi erasammas nii püsi- kui ühekordseid tulusid. Kuigi nende meetmetega õnnestus 2010. aastal piirata puudujäägieesmärgi 3,8 % SKPst ületamist 0,4 %ga SKPst ja 2011. aastal peaks tekkima ülejääk, halvenes aluspositsioon märkimisväärselt. Selle taustal ning eesmärgiga tugevdada majanduse kasvupotentsiaali teatas valitsus 2011. aasta märtsis struktuurireformide programmist ning võttis vastu täiendavad konsolideerimismeetmed.

               (7)

               Võttes aluseks nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 kohase ajakohastatud lähenemisprogrammi hindamise, on nõukogu arvamusel, et komisjoni talituste 2011. aasta kevadprognoosile tuginedes on eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium veidi optimistlik, eelkõige sisenõudluse arengu seisukohalt. Ajakohastatud programmi eesmärk on nõukogu määratud tähtajaks, 2011. aastaks kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk ja asendada see 2 %-lise ülejäägiga SKPst tänu märkimisväärsetele ühekordsetele tuludele pensionivarast. Eelarveseisundi puudujääk 2012. aastal oleks 2,5 % SKPst ning seejärel väheneks see 2015. aastal peamiselt kulude piiramise tõttu järk-järgult 1,5 %-le SKPst. Ajakohastatud programmis on seatud riigi keskpika perioodi eelarve-eesmärgiks saavutada struktuurne puudujääk 1,5 % SKPst. Konsolideerimisstrateegia peaks eeldatavasti vähendama eelarve struktuurset puudujääki ning kahandama võlakoormat nii, et võlasuhe oleks 2015. aastal 64 % SKPst. Siiski on strateegia koos struktuurse kohandamisega kavandatud üsna programmiperioodi lõppu ja millega alustatakse alles 2012. aastal, samas kui kumulatiivse struktuurse eelarvepositsiooni halvenemine üle 3 % SKPst aastatel 2010–2011 ei ole kooskõlas nõukogu 2009. aasta juuli soovitusega, mille kohaselt peaks Ungari saavutama struktuurse kohandamise vähemalt 0,5 % SKPst. Kevadprognoosi kohaselt on puudujääk 2012. aastal 3,3 % SKPst, võttes arvesse mõningaid eelarve täitmisega seotud ohte (0,5 % SKPst). Selle põhjal ei saa välistada, et kõnealusel aastal ületatakse piirmäära uuesti, kui ei võeta täiendavaid meetmeid. Lisaks ei ole komisjoni poolsetele ümberarvutustele vastava kavandatud eelarvepuudujäägi saavutamisel ette nähtud vajalikku struktuurset kohandamist, mis aitaks saavutada lähenemisprogrammi perioodi lõpuks keskpika perioodi eesmärki, eelkõige ei ole ette nähtud täiendavat struktuurset kohandamist pärast 2013. aastat, ehkki vahe eelarveseisundi ja keskpika perioodi eesmärgi vahel on väike.
               Lõpetuseks, kohustusliku pensionisüsteemi erasamba tühistamine toob kaasa täiendavaid ühekordseid ja püsitulusid, kuid suurendab ka pikaajalisi kohustusi. Sellele võib tõenäoliselt järgneda eelarve pikaajalise jätkusuutlikkuse halvenemine, mis võttes arvesse, et osa pensionivaradest kasutatakse jooksvate kulude rahastamiseks, on osaliselt tingitud struktuurse reformikava raames mitmest pensionisüsteemiga seoses teatavakstehtud meetmest (nt juba osaliselt rakendatud avaliku samba parameetrite muudatused). Komisjoni viimase hinnangu kohaselt on riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust ohustavad riskid keskmise suurusega.

               (8)

               Jätkuvalt on peamine ülesanne eelarve konsolideerimine. Teatavakstehtud meetmeid ja täiendavaid vajaminevaid struktuurseid meetmeid rangelt rakendamata ei ole võimalik tagada, et ülemäärane puudujääk kõrvaldatakse jätkusuutlikul viisil ning liigutakse nõuetekohaselt keskpika perioodi eesmärgi suunas. Lisaks aitab eelarve konsolideerimine ka võlga asjakohaselt vähendada ning parandada pikaajalist jätkusuutlikkust, millel on keskmine riskitase. Ootamatu tulu täielik kasutamine võiks aidata kiirendada eelarve konsolideerimist. Sellest tulenevalt on ametiasutuste kaks korda aastas esitatav ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse aruanne kasulik vahend, et jälgida hoolikalt eelarve konsolideerimist.

               (9)

               Hiljuti vastuvõetud põhiseaduses on kehtestatud võlapidur 50 % SKPst ning eelarvenõukogule on aastaeelarve suhtes antud vetoõigus, mis võiks esimese sammuna aidata parandada eelarveraamistikku. Kuid olulised üksikasjad määratakse kindlaks põhiseaduse alusel vastuvõetavates konstitutsioonilistes seadustes (nt millised vahepealsed eelarvenäitajad tuleb saavutada võlasuhte vähenemisel 50 %ni, vabastusklausli täpne tõlgendamine). Kui nominaalse võla ülemmäära kehtestamist kasutatakse laiaotstarbelise vahendina, võiks see eelduste kohaselt kaasa tuua protsüklilise fiskaalpoliitika. Lisaks on uuendatud eelarveasutuse tegevus suhteliselt piiratud (piiratud arvamuse koostamisega eelarveprojekti kohta, ehkki tal on tugev vetoõigus) ning see ei hõlma kogu eelarvetsüklit (nt eelarvele märkimisväärse mõjuga uute poliitikate reaalajas hindamine). Muid eelarvehalduse aspekte, nagu näiteks fiskaalpoliitika keskpika perioodi eesmärgid ja läbipaistvuse küsimus, on vaja veel selgitada.

               (10)

               Tööhõivemäär on üks madalamaid ELis (60,4 %). Naiste tööhõivemäär on samuti madal (55,0 %), samal ajal kui lõhe kuni kuueaastaste lastega ja ilma samas vanuses lasteta naiste tööhõivemäära vahel on suuruselt teine ELis (33,6 võrreldes ELi keskmisega 12,1 protsendipunkti). Ungaris on puudusi seoses lastehoiuteenuste pakkumisega. Eriti halb on olukord väljaspool suurlinnu ja väga kõrge tööpuuduse määraga piirkondades. Lastehoiu korraldamise parandamine oleks oluline meede, et hõlbustada mõlema vanema osalemist tööturul.

               (11)

               Ungaril on olnud suhteliselt suur tööjõu maksukoormus. Uus üksikisiku tulumaksusüsteem lahendab küll osaliselt tööhõivele avalduvad negatiivsed mõjud, eelkõige üle keskmise suurusega sissetulekutega ja/või lastega töötajate suhtes, keskendudes seega kõige kiiremini lahendust vajavatele konkurentsi- ja demograafilistele probleemidele. Ehkki maksukoormust on alandatud, on lasteta madalpalgaliste isikute maksukoormus tegelikult suurenenud, eelkõige võttes arvesse tööhõivealaste maksusoodustuste lõppemist.

               (12)

               Riiklikel tööturuasutustel ei ole piisavat haldussuutlikkust ning varasemad rahasüstid ei ole oluliselt parandanud teenuste tõhusust töötute integreerimisel tööturule. Tööhõiveprogrammide rahastamine ei ole olnud piisavalt tulemustega seotud, eriti riiklikult rahastatud meetmete puhul. Hiljuti teatati, et töötushüvitiste maksmise kestust lühendatakse ning see hakkab olema kõige lühem ELis. Kõnealuse meetme mõju tööturule on vaja hinnata, et määrata eelkõige kindlaks selle tulemuslikkus tööturul osalemise suurendamisel.

               (13)

               Vaesus ja sellega seotud tegurid, nagu töötus või madal haridustase mõjutavad jätkuvalt ebaproportsionaalselt mõnda ebasoodsas olukorras olevat rühma, eelkõige romasid. Madala kvalifikatsiooniga isikute puhul on tööhõivemäär eriti madal (36,8 % võrreldes Euroopa keskmisega 53,4 %), eelkõige meeste hulgas. Hinnangute kohaselt elab 70 % romadest alla vaesuspiiri. Suur enamik neist elab raskustes olevates piirkondades, kus nende võimalused tööturul on väiksed ja juurdepääs avalikele teenustele halb.

               (14)

               VKEde tegevust piirab reguleeriva raamistiku keerukus, suur halduskoormus ning piiratud vastutus ja läbipaistvus avalikus halduses. Tegevuse algusjärgus olevate VKEde rahastamise olukord on halvem kui ELis keskmiselt. Riiklik reformikava hõlmab mitmeid meetmeid halduskoormuse vähendamiseks ja ettevõtluskeskkonna üldiseks parandamiseks. Pangandusvälised rahastamismehhanismid on võrreldes muude Euroopa riikidega maha jäänud. Eelnevalt sektori toetuseks ettenähtud programmide tõhusust ei ole veel süstemaatiliselt hinnatud.

               (15)

               Komisjon on hinnanud Ungari lähenemisprogrammi ja riiklikku reformikava ning võtnud arvesse valitsuse kavatsust lähtuda laiendatud euroala paktist. Komisjon on võtnud arvesse mitte üksnes nende asjakohasust Ungari fiskaal- ja sotsiaal-majandusliku poliitika jätkusuutlikkuse, vaid ka nende ELi eeskirjadele ja suunistele vastavuse seisukohast, pidades silmas vajadust tugevdada ELi majanduse üldjuhtimist ELi tasandi panuse lisamise kaudu tulevastesse siseriiklikesse otsustesse. Komisjoni hinnangul põhineb eelarve kohandamise strateegia peamiselt kulude poolel ning nõukogu poolt 2011. aastaks määratud tähtajast viia eelarvepuudujääk alla kontrollväärtuse 3 % SKPst suudetakse kinni pidada ainuüksi oluliste ühekordsete (eelkõige pensionivaradest saadavate) tulude abil ning struktuurne parandamine algab alles 2012. aastal. Võttes arvesse rakendamisega seotud riske, ei saa välistada, et kontrollväärtust ületatakse kõnealusel aastal uuesti, juhul kui ei võeta täiendavaid meetmeid. Lisaks ei taga lähenemisprogramm pikemas perspektiivis vastavalt komisjoni ümberarvutustele edasist liikumist keskpika perioodi eesmärgi suunas, ehkki selleni jõudmise vahemik on väike. Täiendavad meetmed tööturul osalemise suurendamiseks ja tööturuasutuste ajakohastamiseks aitaksid töövõimalusi parandada. Halduskoormuse edasine vähendamine aitaks parandada ettevõtluskeskkonda ja VKEdel tegevust laiendada.

               (16)

               Võttes arvesse komisjoni hinnangut ning samuti Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohast nõukogu 7. juuli 2009. aasta soovitust, on nõukogu läbi vaadanud Ungari 2011. aasta ajakohastatud lähenemisprogrammi ning tema arvamus (3) kajastub eelkõige punktides 1 ja 2 esitatud soovitustes. Võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 25. märtsi 2011. aasta järeldusi, on nõukogu läbi vaadanud Ungari riikliku reformikava,

         SOOVITAB Ungaril võtta ajavahemikul 2011–2012 järgmisi meetmeid:

               1.

               tugevdada eelarve konsolideerimist, et kooskõlas nõukogu soovitusega kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk jätkusuutlikul viisil, sealhulgas vältides struktuurse eelarvepositsiooni halvenemist 2011. aastal seoses kavandatud eelarveülejäägiga 2 % SKPst ning tagada, et eelarvepuudujääki hoitakse 2012. aastal ning edaspidi kindlalt alla kontrollväärtuse 3 % SKPst, aidates kaasa valitsussektori kõrge võlasuhte vähendamisele. Täies ulatuses rakendada teatavakstehtud eelarvemeetmeid ning võtta vajadusel täiendavaid püsimeetmeid hiljemalt 2012. aasta eelarves, et tagada kõnealuse aasta eelarve-eesmärgi täitmine. 2012. aasta eelarves tuleks täpsustada täiendavad meetmed, et tagada lähenemisprogrammis 2013. aastaks seatud eelarve-eesmärgi täitmine. Tagada liikumine keskpika perioodi eesmärgi suunas vähemalt 0,5 % SKPst aastas kuni keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseni ja kasutada võimalikku ootamatut tulu eelarve konsolideerimise kiirendamiseks;

               2.

               võtta vastu ja rakendada õigusaktid, milles määratakse kindlaks põhiseaduses sätestatud uus eelarvehalduse raamistik ning muu hulgas rakendada nii riigi kui ka kohalike omavalitsuste tasandil vahepealsete eelarvenäitajate eeskirju seni, kuni võlasuhe on vähenenud alla 50 % SKPst. Seoses eelarveraamistikuga rakendada ja tugevdada mitmeaastast eelarve kavandamist, parandada riigi rahanduse läbipaistvust ning laiendada eelarvenõukogu pädevust;

               3.

               suurendada tööturul osalemist, vähendades eelarve neutraalsel viisil maksureformi mõju madalapalgalistele. Tugevdada meetmeid, mis soodustaksid naiste osalemist tööturul, parandades lastehoiuvõimalusi ja laiendades koolieelseid asutusi;

               4.

               võtta meetmeid, mis tugevdaksid riiklike tööturuasutuste ja muude teenusepakkujate suutlikkust, et parandada koolituse, tööotsinguabi ja individuaalsete teenuste kvaliteeti ja tulemuslikkust. Tugevdada aktiivseid tööturumeetmeid, mis annaksid tõenduspõhiseid positiivseid tulemusi. Võtta konsulteerides sidusrühmadega kasutusele programmid, mis on kohandatud madala kvalifikatsiooniga isikutele ning muudele eriti ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele;

               5.

               parandada ettevõtluskeskkonda, rakendades kõik riiklikus reformikavas ettenähtud regulatiivsed reformid ning vähendades halduskoormust; hinnata praegu VKEdele antavate toetuste tulemuslikkust ja kohandada riiklikke programme selleks, et parandada juurdepääsu pangandusvälistele rahastamisvahenditele.

      Brüssel, 12. juuli 2011

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

      (2)  Kehtivus 2011. aastal tagatud nõukogu 19. mai 2011. aasta otsusega 2011/308/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 138, 26.5.2011, lk 56).

      (3)  Ette nähtud määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikega 3.


				|

		52012DC0315

			Soovitus: NÕUKOGU SOOVITUS, milles käsitletakse Luksemburgi 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Luksemburgi stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta /* COM/2012/0315 final - 2012/ () */

			   	Soovitus:
NÕUKOGU SOOVITUS,
milles käsitletakse Luksemburgi 2012. aasta
riiklikku reformikava
ja esitatakse nõukogu arvamus Luksemburgi stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148
lõiget 4,
võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta
määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika
järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,[1] eriti selle artikli 5 lõiget 2,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust[2],
võttes arvesse Euroopa Parlamendi
resolutsioone[3],
võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,
võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,
pärast konsulteerimist majandus- ja
rahanduskomiteega
ning arvestades järgmist:
(1)       Euroopa Ülemkogu kiitis 26.
märtsil 2010 heaks Euroopa Komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja
tööhõive strateegia, s.o strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb
majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele,
kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja
konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.
(2)       Nõukogu võttis 13. juulil 2010
vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta
ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide
tööhõivepoliitika suuniste kohta;[4]
mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles
võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.
(3)       Nõukogu võttis 12. juulil 2011
vastu soovituse Luksemburgi 2011. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas
arvamuse Luksemburgi ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta.
(4)       Komisjon võttis 23. novembril
2011 vastu teise iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt strateegiale
„Euroopa 2020” tähistab majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise
teise Euroopa poolaasta algust. 14. veebruaril 2012 võttis komisjon määruse
(EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande,[5] milles ei nimetatud Luksemburgi
ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.
(5)       Euroopa Ülemkogu kiitis 2.
märtsil 2012 heaks finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve konsolideerimise
prioriteedid ning majanduskasvu hoogustamise meetmed. Ülemkogu rõhutas vajadust
konsolideerida eelarvet diferentseeritult ja majanduskasvu soodustavalt, et
taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada
majanduskasvu ja konkurentsivõimet, võidelda töötusega ja kriisi sotsiaalsete
tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust.
(6)       Euroopa Ülemkogu kutsus
laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 2. märtsil 2012 üles esitama
õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või
lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse.
(7)       Luksemburg esitas 27.
aprillil 2012 oma stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2012–2015 ja oma riikliku
reformikava 2012. aastaks. Selleks et võtta arvesse kõnealuse kahe dokumendi
omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.
(8)       Tuginedes nõukogu määruse
(EÜ) nr 1466/97 kohasele 2012. aasta stabiilsusprogrammi hindamisele, on
nõukogu seisukohal, et programmi eelarveprognooside aluseks olev
makromajanduslik stsenaarium on realistlik. Eelkõige on programmi stsenaarium
aastateks 2012 ja 2013 väga sarnane komisjoni 2012. aasta kevadprognoosiga.
Keskpika perioodi puudujäägi prognooside tegemisel lähtuti veidi optimistlikust
majanduskasvu stsenaariumist, mille puhul majanduskasv oli potentsiaalsest
majanduskasvust suurem, kuid jäi siiski selgelt allapoole ajaloolisi keskmisi
kasvumäärasid. Programmis visandatud eelarvestrateegia eesmärk on vähendada 2012.
aasta 1,5 % puudujääk 2014. aastaks 0,9 %-ni konsolideerimismeetmete abil,
mis moodustavad umbes 1,2 % SKPst, ja saavutada suurem mänguruum negatiivsete
vapustuste puhuks. Programmiga kinnitatakse varasemat keskpika perioodi
eesmärki, milleks on 0,5 % struktuurne ülejääk. Siiski ei saa keskpika perioodi
eesmärki pidada asjakohaseks stabiilsuse ja kasvu pakti sätete kohaselt, sest
kuigi võlg on asutamislepingus sätestatud kontrollväärtusest väiksem, ei võeta
praeguse poliitika ja prognooside põhjal nimetatud eesmärgi puhul piisavalt
arvesse vananemisega seotud kaudseid kulusid. Lisaks kaldub Luksemburg alates
aastast 2012 nii komisjoni 2012. aasta kevadprognoosi, kui ka programmi kohase
(ümberarvutatud) struktuurse eelarveseisundi põhjal oma keskpika perioodi
eesmärgist märkimisväärselt kõrvale. Valitsemissektori kulude kasvumäär pärast
kaalutlusõiguse raames võetud tulumeetmete arvessevõtmist ületab prognooside
kohaselt oluliselt stabiilsuse ja kasvu paktis määratletud võrdlusaluse.
Valitsemissektori koguvõlg, mis on 20 % SKPst, jääb allapoole asutamislepingus
sätestatud kontrollväärtust.
(9)       20. jaanuaril 2012 võttis
Luksemburgi valitsus vastu seaduseelnõu, millega reformitakse pensionisüsteemi
nii era- kui ka avalikus sektoris. Reformiga
lisatakse teatavad parandusmehhanismid penisoniskeemi finantsolukorra
halvenemise tarbeks ja kohandatakse väga soodsat hüvitiste arvutamise meetodit. Siiski võetakse uus arvutusmeetod kasutusele
järk-järgult väga pika 40aastase ajavahemiku jooksul.
Lisaks jäävad laias laastus samaks ennetähtaegselt pensionile jäämise
võimalused ja seadusega ette nähtud
pensioniea oodatavast elueast sõltuvusse seadmiseks meetmeid ei kavandata. Kokkuvõttes teeb Luksemburg samme õiges suunas,
kuid kavandatav reform ei paista piisavalt tagavat riigi rahanduse pikaajalist
jätkusuutlikkust.
(10)     Jaanuaris 2012 võttis riigi
parlament vastu aastatel 2012–2015 palkade automaatse indekseerimise
kohaldamist piirava seaduse, et suurendada Luksemburgi majanduse
konkurentsivõimet. Lisaks võimalikule võrdlusindeksi muutmisele ei ole valitsus
siiski teatanud palkade kujundamise süsteemi püsiva läbivaatamise kavast. Kuigi Luksemburgi tootlikkus on praegu väga kõrge,
jääb üha vähem võimalusi selle suurendamiseks. Selleks
et säilitada Luksemburgi majanduse konkurentsivõime pikas perspektiivis, on
vaja sotsiaalpartneritega konsulteerides ja oma riigi tavasid järgides vaadata
palkade kujundamise süsteemi pidevalt läbi.
(11)     Luksemburg on teinud mõnesid
asjakohaseid ja usutavaid samme suhteliselt suure noorte tööpuuduse
vähendamiseks. Siiski on noorte tööturule
integreerimise lihtsustamiseks vajalik ühtne strateegia, et muu hulgas
tugevdada omavalitsuste vahelist koostööd ja parandada tööturuasutuste
tõhusust. Noortel, eelkõige madalama
haridustasemega tööotsijatel oleks kasu ka suurematest investeeringutest
koolitus- ja haridusvaldkonnas.
(12)     Luksemburgil on ootuste
kohaselt raskusi 2020. aastaks seatud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise
eesmärgi täitmisel. Hiljutiste, olemasolevatel meetmetel põhinevate 2020. aasta
prognooside kohaselt suurenevad Luksemburgi ELi heitkogustega kauplemise
süsteemi mittekuuluvate sektorite heitkogused aastatel 2005–2020 9 %, eesmärk
oli aga vähendada neid 20 %. Maanteetranspordi sektor on kõige märkimisväärsem
heitkoguste allikas ja selles sektoris on palju võimalusi heitkoguste
vähendamiseks. Transpordis kasutatava kütuse hind on Luksemburgis ELi
madalamaid, põhjustades nn „kütuseturismi” ja negatiivseid välismõjusid, st
reostust ja ummikuid. Kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks on tarvis
täiendavaid poliitikameetmeid või kulukaid paindlikkusmehhanisme.
(13)     Luksemburg on võtnud mitmeid
kohustusi laiendatud euroala pakti alusel. Kõnealused kohustused ja 2011.
aastal võetud kohustuste täitmine on seotud konkurentsivõime suurendamise,
tööhõive parandamise ja finantsstabiilsuse tugevdamisega. Komisjon on hinnanud
laiendatud euroala pakti raames võetud kohustuste täitmist. Soovitustes on
arvesse võetud kõnealuse hindamise tulemusi.
(14)     Komisjon hindas Euroopa
poolaasta raames põhjalikult Luksemburgi majanduspoliitikat. Komisjon hindas
stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava. Hindamisel on arvesse võetud
kõnealuste dokumentide asjakohasust Luksemburgi fiskaal- ja
sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust
ELi eeskirjadele ja juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada ELi üldist
majandusjuhtimist, lisades ELi tasandi panuse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse.
Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad 1.–5.
soovituses.
(15)     Võttes arvesse kõnealust
hinnangut, on nõukogu läbi vaadanud Luksemburgi stabiilsusprogrammi ja tema
arvamus[6]
selle kohta on väljendatud eelkõige 1. soovituses,
SOOVITAB Luksemburgil võtta 2012.–2013.
aastal järgmisi meetmeid:
1.           Säilitada stabiilne
eelarvepositsioon, korrigeerides kõik kõrvalekaldumised keskpika perioodi
eelarve-eesmärgist, mis tagab riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse,
võttes eelkõige arvesse vananemisega seotud kaudseid kohustusi. Aastal 2013 ja
sellele järgnevatel aastatel tugevdada ja rangelt rakendada selleks
eelarvestrateegiat, mida toetaksid piisavalt konkreetsed meetmed, sealhulgas
täita kulueesmärk.
2.           Suurendada kavandatava pensionireformi
mõju, kiirendades vananemisega seotud kulude piiramise meetmete rakendamist,
võtta täiendavaid meetmeid eakamate töötajate osalemise suurendamiseks
tööturul, eelkõige ennetähtaegse pensionile jäämise vähendamise kaudu, ning
võtta meetmeid seadusega ette nähtud pensioniea sõltuvusse seadmiseks
oodatavast elueast, et tagada pensionisüsteemi pikaajaline jätkusuutlikkus.
3.           Selleks et säilitada
Luksemburgi majanduse konkurentsivõime pikas perspektiivis, võtta
sotsiaalpartneritega konsulteerides ja oma riigi tavasid järgides täiendavaid
meetmeid palgaläbirääkimiste ja palkade indekseerimise süsteemi reformimiseks,
säilitades sealjuures esimese sammuna kehtiva üheaastase
indekseerimisintervalli pärast aastat 2014 ning vähendades energia ja muude volatiilsete
tegurite mõju võrdlusindeksile.
4.           Jätkata jõupingutusi noorte
tööpuuduse vähendamiseks, suurendades sidusrühmade kaasatust ning tugevdades
eelkõige madala haridustasemega isikutele suunatud haridus- ja
koolitusmeetmeid, et viia noorte oskused ja kvalifikatsioon paremini kooskõlla
tööjõu nõudlusega.
5.           Tagada, et kasvuhoonegaaside
heitkoguste vähendamise eesmärke ELi heitkogustega kauplemise süsteemi
mittekuuluvate sektorite puhul täidetaks, eelkõige maksustamissüsteemi
keskkonnamõjudega sidumise abil.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
[1]               EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.
[2]               COM(2012) 315 final.
[3]               P7_TA(2012)0048 ja P7_TA(2012)0047.
[4]               Nõukogu 26. aprilli 2012. aasta
otsus 2012/238/EL.
[5]               COM(2012) 68 final.
[6]               Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97
artikli 5 lõikele 2.


title: Nõukogu soovitus, 12. juuli 2011 , milles käsitletakse Kreeka 2011. aasta riiklikku reformikava

text:
               20.7.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 213/12

         NÕUKOGU SOOVITUS,
   12. juuli 2011,
   milles käsitletakse Kreeka 2011. aasta riiklikku reformikava
   2011/C 213/04
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,
   võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,
   võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Euroopa Ülemkogu nõustus 26. märtsil 2010 komisjoni ettepanekuga käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia – Euroopa 2020. aasta strateegia –, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

               (2)

               Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta; (1) mõlemaid dokumente koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.

               (3)

               Komisjon võttis 12. jaanuaril 2011 vastu esimese iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt Euroopa 2020. aasta strateegiale tähistab ELi majanduse juhtimise uue tsükli ja majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise esimese Euroopa poolaasta algust.

               (4)

               Euroopa Ülemkogu kiitis 25. märtsil 2011 heaks eelarve konsolideerimise ja struktuurireformide prioriteedid (kooskõlas nõukogu 15. veebruari ja 7. märtsi 2011. aasta järelduste ning komisjoni iga-aastase majanduskasvu analüüsiga). Ülemkogu rõhutas vajadust pidada esmatähtsaks eelarve usaldusväärsuse ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse taastamist, tööturureformide abil töötuse määra vähendamist ning uute jõupingutuste tegemist majanduskasvu toetamiseks.

               (5)

               Kreeka esitas 3. mail 2010 põhjaliku majanduse kohandamise programmi, mida toetatakse euro-ala liikmesriikide ja Rahvusvahelise Valuutafondi finantsabiga 110 miljardi euro ulatuses. Programmile lisatud vastastikuse mõistmise memorandumis ja selle lisades on ette nähtud majanduspoliitilised tingimused, mille alusel finantsabi antakse.

               (6)

               Teatavate majanduspoliitiliste tingimuste täitmine abi andmise eeldusena on ette nähtud nõukogu 10. mai 2010. aasta otsuses 2010/320/EL (2) ja selle hilisemates muudatustes, (3) mis on adresseeritud Kreekale eesmärgiga tugevdada ja tõhustada eelarve järelevalvet ning millega teatatakse Kreekale, et ta peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks võtma puudujääki vähendavaid meetmeid vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 136 ja artikli 126 lõikele 9.

               (7)

               Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 25. märtsil 2011 üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse. Kreeka peaks esitama ajakohastatud stabiilsusprogrammi ning konkreetsed laiendatud euroala pakti kohustused ja meetmed 2011. aastaks, tuginedes ajakohastatud majandusliku kohandamise programmile.

               (8)

               Viimase aastakümne jooksul on Kreeka majanduskasv tuginenud mittejätkusuutlikele alustele: tarbimise ja eluasemeinvesteeringute kõrgaeg koos reaalpalga ja laenude suure tõusuga; euro kasutuselevõtuga kaasnenud madalad reaalintressimäärad ning finantsturu liberaliseerimine. 2008.–2009. aasta üleilmne kriis tõi esile riigi nõrkused, sealhulgas jätkusuutmatu fiskaalpoliitika, mida osaliselt varjasid ebausaldusväärne statistika ja ajutiselt suured tulud, samuti olid nõrkusteks jäigad töö- ja kaubaturud, konkurentsivõime kadu ja suurenev välisvõlg. Kuigi pangandussektor ei olnud kriisi lähtepunkt, mõjutas seda majandus- ja usalduskriis. Eelarvepositsiooni halvenemise ulatus ilmnes alles hiljem Kreeka raamatupidamis- ja statistikasüsteemide raskete puudujääkide tõttu. See lükkas edasi parandusmeetmete rakendamise. Kui Kreeka eelarve stabiilsus hakkas rohkem muret tekitama ja üleilmne riskikartlikkus suurenes, muutus turgude suhtumine Kreekasse 2010. aasta alguses järsult halvemaks. Kuna Kreekal tekkis märkimisväärne rahastamisvajadus ja tal kadus juurdepääs rahvusvahelistele kapitaliturgudele, palus riik 2010. aasta aprillis rahvusvahelist finantsabi.

               (9)

               Kreeka võttis omale kohustuse rakendada majandusliku ja rahandusliku kohandamise programmi, et parandada välist ja sisest tasakaalustamatust ja taastada usaldus lühikeses perspektiivis. Keskpikal perioodil peaks Kreeka panema aluse sellisele majanduskasvumudelile, mis tugineks rohkem investeeringutele ja ekspordile, et toetada majanduskasvu ja tööhõivet. Kohandamisprogrammiga on ette nähtud laiaulatuslikud meetmed kolmel suunal: i) eelarve konsolideerimisstrateegia rakendamine programmi algusaastatel koos struktuursete fiskaalmeetmete ja parema eelarvekontrolliga; ii) töö- ja kaubaturgude struktuurireformid konkurentsivõime ja kasvu parandamiseks ning iii) pangandussüsteemi stabiilsuse toetamine.

               (10)

               Komisjon on hinnanud riikliku reformikava eelnõu. Ta on võtnud arvesse mitte üksnes selle asjakohasust Kreeka fiskaal- ja sotsiaal-majandusliku poliitika jätkusuutlikkuse, vaid ka ELi eeskirjadele ja suunistele vastavuse seisukohast, pidades silmas vajadust tugevdada ELi majanduse üldjuhtimist ELi tasandi panuse lisamise kaudu tulevastesse siseriiklikesse otsustesse. Seda silmas pidades rõhutab komisjon tungivat vajadust rakendada kavandatud meetmeid vastavalt otsusele 2010/320/EL,

         SOOVITAB KREEKALE JÄRGMIST:
   rakendada täies ulatuses meetmeid, mis on sätestatud otsuses 2010/320/EL, mida on muudetud otsusega 2011/257/EL ja mida on täiendavalt täpsustatud 3. mai 2010. aasta vastastikuse mõistmise memorandumis ja selle lisades, eriti viimases, 2. juuli 2011. aasta lisas.

      Brüssel, 12. juuli 2011

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  Kehtivus 2011. aastal tagatud nõukogu 19. mai 2011. aasta otsusega 2011/308/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 138, 26.5.2011, lk 56).

      (2)  ELT L 145, 11.6.2010, lk 6.

      (3)  Nõukogu 7. septembri 2010. aasta otsus 2010/486/EL (ELT L 241, 14.9.2010, lk 12), nõukogu 20. detsembri 2010. aasta otsus 2011/57/EL (ELT L 26, 29.1.2011, lk 15) ja nõukogu 7. märtsi 2011. aasta otsus 2011/257/EL (ELT L 110, 29.4.2011, lk 26).


title: Komisjoni soovitus, 17. august 2006 , desoksünivalenooli, zearalenooni, ohratoksiin A, T-2 ja HT-2 ja fumonisiinide esinemise kohta loomasöödaks ettenähtud toodetes   (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               23.8.2006

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 229/7

      KOMISJONI SOOVITUS,
   17. august 2006,
   desoksünivalenooli, zearalenooni, ohratoksiin A, T-2 ja HT-2 ja fumonisiinide esinemise kohta loomasöödaks ettenähtud toodetes
   (EMPs kohaldatav tekst)
   (2006/576/EÜ)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 211 teist taanet,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni taotlusel võttis Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) vastu arvamused mükotoksiinide kohta: desoksünivalenooli kohta 2. juunil 2004, (1) zearalenooni kohta 28. juulil 2004, (2) ohratoksiin A kohta 22. septembril 2004 (3) ja fumonisiinidide kohta 22. juunil 2005. (4)

               (2)

               Kõnealustes arvamustes on jõutud järeldusele, et kõigil neljal mükotoksiinil on toksiline mõju mitmetele loomaliikidele. Desoksünivalenool, zearalenoon ning fumonisiin B1 ja B2 kanduvad söödast lihasse, piima ja munadesse väga vähesel määral ja seetõttu mõjutavad loomse päritoluga toiduained inimeste üldist kokkupuudet nimetatud toksiinidega väga vähe. Ohratoksiin A kandub söödast loomse päritoluga toiduainetesse, kuid kokkupuute hindamine näitab, et loomse päritoluga toiduainete kaudu on inimeste kokkupuude ohratoksiiniga A vähene.

               (3)

               T-2 ja HT-2 toksiinide esinemise kohta loomasöödaks ettenähtud toodetes on praegu vähe andmeid. On vaja kiiresti välja arendada tundlik analüüsimeetod ja seda valideerida. Siiski on ilmnenud, et T-2 ja HT-2 esinemine loomasöödaks ettenähtud toodetes võib tekitada probleeme. Seepärast on vaja välja arendada tundlik analüüsimeetod, koguda rohkem andmeid esinemisjuhtumite kohta ning teha täiendavaid uuringuid ja uurimusi tegurite kohta, mis on seotud T-2 ja HT-2 esinemisega teraviljas ja teraviljasaadustes, eelkõige kaeras ja kaeratoodetes.

               (4)

               Võttes arvesse põhjenduses 1 osutatud teaduslike arvamuste järeldusi ja usaldusväärsete andmete puudumist T-2 ja HT-2 toksiinide kohta ning kõnealuste toksiinide esinemise suurt varieeruvust erinevatel aastatel, on asjakohane koguda rohkem andmeid nende mükotoksiinide esinemise kohta erinevates söödamaterjalides ja söötades lisaks olemasolevatele 2002., (5) 2004. (6) ja 2005. aastal (7) kooskõlastatud kontrolliprogrammide käigus saadud andmetele.

               (5)

               Liikmesriikidele suuniste andmiseks teravilja ja teraviljatoodete ning loomasöödaks ettenähtud segasööda vastuvõetavuse kohta ning liikmesriikide vastuvõetud väärtuste erinevuste ja neist tuleneva konkurentsimoonutuse ohu vältimiseks on asjakohane anda soovituslikud piirnormid.

               (6)

               Liikmesriikidel tuleks kohaldada ainult fumonisiiniga B1 + B2 seonduvaid piirnorme alates 1. oktoobrist 2007, et täita eeskirju, mis on sätestatud komisjoni 6. juuni 2005. aasta määruses (EÜ) nr 856/2005 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 466/2001 seoses Fusarium’i toksiinidega). (8)

               (7)

               Käesolevas soovituses sätestatud lähenemisviisi hindamine tuleks teha 2009. aastaks, eelkõige et hinnata selle panust loomatervishoiu kaitsesse. Käesoleva soovituse tulemusel saadud seireandmed võimaldavad paremini aru saada mükotoksiinide iga-aastasest varieeruvusest ja nende esinemisest söödaks kasutatud päritoluga kõrvalsaadustes, mis on esmatähtis võimalike täiendavate õiguslike meetmete võtmisel,

         SOOVITAB JÄRGMIST:
   1.   Liikmesriigid peaksid söödakäitlejate aktiivsel osalemisel suurendama kontrolli desoksünivalenooli, zearalenooni, ohratoksiin A ning fumonisiini B1 + B2, T-2 ja HT-2 toksiini esinemise üle loomatoiduks ja segasöödaks ettenähtud teraviljas ja teraviljatoodetes.
   2.   Liikmesriigid peaksid tagama, et proovides analüüsitakse samaaegselt desoksüvalenooli, zearalenooni, ohratoksiin A, fumonisiini B1 + B2 ja T-2 ning HT-2 toksiini esinemist, et saaks hinnata koosesinemise määra.
   3.   Liikmesriigid peaksid pöörama erilist tähelepanu mükotoksiinide esinemisele loomasöödaks ettenähtud toiduainete kõrval- või vahesaadustes.
   4.   Liikmesriigid peaksid tagama, et analüüside tulemused edastatakse korrapäraselt komisjonile ühte andmebaasi kokkuvõtmiseks.
   5.   Liikmesriigid peaksid tagama, et piirnorme, nagu need on esitatud lisas, kasutatakse loomasöödaks ettenähtud segasööda ning teravilja ja teraviljatoodete vastuvõetavuse üle otsustamiseks. Fumonisiini B1 + B2 puhul peaksid liikmesriigid kohaldama nimetatud piirnorme alates 1. oktoobrist 2007.
   6.   Liikmesriigid peaksid tagama eelkõige, et söödakäitlejad kasutavad oma ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollpunktide (HACCP) süsteemis (9) piirnorme, millele on viidatud punktis 5, et kindlaks määrata kriitilised piirid kriitilistes kontrollpunktides, mis tähistavad kindlaksmääratud ohtude vältimise, kõrvaldamise või vähendamise puhul vastuvõetava ja keelatu piiri.
   Nimetatud piirnormide kohaldamisel peaksid liikmesriigid võtma arvesse asjaolu, et teravilja ja teraviljatoodete piirnormid määratakse kindlaks kõige suurema taluvusega loomaliikide suhtes ja seepärast käsitletakse neid kõige kõrgemate lubatud piirnormidena.
   Tundlikumate loomade sööda puhul peaksid liikmesriigid tagama, et söödatootja kasutab teravilja ja teraviljatoodete madalamaid piirnorme, võttes arvesse loomaliikide tundlikkust ja võimaldades järgida vastavust piirnormidele, mis on kindlaks määratud nimetatud loomaliikide segasöötade puhul.

      Brüssel, 17. august 2006

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Markos KYPRIANOU

      (1)  Toiduahelas olevaid saasteaineid käsitleva Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) teaduskomisjoni 2. juunil 2004. aastal komisjoni taotlusel vastuvõetud arvamus seoses desoksünivalenooli kui kahjuliku ainega loomasöödas:
   http://www.efsa.europa.eu/etc/medialib/efsa/science/contam/contam_opinions/478.Par.0005.File.dat/opinion05_contam_ej73_deoxynivalenol_v2_en1.pdf

      (2)  Toiduahelas olevaid saasteaineid käsitleva Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) teaduskomisjoni 28. juulil 2004. aastal komisjoni taotlusel vastuvõetud arvamus seoses zearalenooni kui kahjuliku ainega loomasöödas:
   http://www.efsa.europa.eu/etc/medialib/efsa/science/contam/contam_opinions/527.Par.0004.File.dat/opinion_contam06_ej89_zearalenone_v3_en1.pdf

      (3)  Toiduahelas olevaid saasteaineid käsitleva Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) teaduskomisjoni 22. septembril 2004. aastal komisjoni taotlusel vastuvõetud arvamus seoses ohratoksiin A kui kahjuliku ainega loomasöödas:
   http://www.efsa.europa.eu/etc/medialib/efsa/science/contam/contam_opinions/645.Par.0001.File.dat/opinion_contam09_ej101_ochratoxina_en1.pdf

      (4)  Toiduahelas olevaid saasteaineid käsitleva Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) teaduskomisjoni 22. juunil 2005. aastal komisjoni taotlusel vastuvõetud arvamus seoses fumonisiinide kui kahjulike ainetega loomasöödas:
   http://www.efsa.europa.eu/etc/medialib/efsa/science/contam/contam_opinions/1037.Par.0001.File.dat/contam_op_ej235_fumonisins_en1.pdf

      (5)  Komisjoni soovitus 2002/214/EÜ, 12. märtsi 2002. aasta nõukogu direktiivi 95/53/EÜ kohase loomasöötade kooskõlastatud kontrolliprogrammi kohta aastaks 2002 (EÜT L 70, 13.3.2002, lk 20).

      (6)  Komisjoni soovitus 2004/163/EÜ, 17. veebruari 2004. aasta nõukogu direktiivi 95/53/EÜ kohase loomasöötade kooskõlastatud kontrolliprogrammi kohta aastaks 2004 (ELT L 52, 21.2.2004, lk 70).

      (7)  Komisjoni soovitus 2005/187/EÜ, 2. märtsi 2005. aasta nõukogu direktiivi 95/53/EÜ kohase loomasöötade kooskõlastatud kontrolliprogrammi kohta aastaks 2005 (ELT L 62, 9.3.2005, lk 22).

      (8)  ELT L 143, 7.6.2005, lk 3.

      (9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 183/2005 (ELT L 35, 8.2.2005, lk 1).

      LISA
      PIIRNORMID

                  Mükotoksiin

                  Loomasöödaks ettenähtud tooted

                  Piirnorm (mg/kg (ppm)) söötade puhul, mille niiskusesisaldus on 12 %

                  Desoksünivalenool

                  Söödamaterjalid (1)

                              —

                              Teravili ja teraviljatooted, (2) välja arvatud maisi kõrvalsaadused

                  8

                              —

                              Maisi kõrvalsaadused

                  12

                  Täiend- ja täissöödad, välja arvatud:

                  5

                              —

                              sigade täiend- ja täissöödad

                  0,9

                              —

                              vasikate (< 4 kuud), lammaste ja tallede täiend- ja täissöödad

                  2

                  Zearalenoon

                  Söödamaterjalid (1)

                              —

                              Teravili ja teraviljatooted, (2) välja arvatud maisi kõrvalsaadused

                  2

                              —

                              Maisi kõrvalsaadused

                  3

                  Täiend- ja täissöödad

                              —

                              Põrsaste ja emiste (nooremiste) täiend- ja täissöödad

                  0,1

                              —

                              Nooremiste ja nuumsigade täiend- ja täissöödad

                  0,25

                              —

                              Vasikate, piimakarja, lammaste (sealhulgas talled) ja kitsede (sealhulgas kitsetallede) täiend- ja täissöödad

                  0,5

                  Ohratoksiin A

                  Söödamaterjalid (1)

                              —

                              Teravili ja teraviljatooted (2)

                  0,25

                  Täiend- ja täissöödad

                              —

                              sigade täiend- ja täissöödad

                  0,05

                              —

                              kodulindude täiend- ja täissöödad

                  0,1

                  Fumonisiin B1 + B2

                  Söödamaterjalid (1)

                              —

                              mais ja maisitooted (3)

                  60

                  Täiend- ja täissöödad:

                              —

                              sigadele, hobustele (Equidae), küülikutele ja lemmikloomadele

                  5

                              —

                              kaladele

                  10

                              —

                              kodulindudele, vasikatele (< 4 kuud), talledele ja kitsetalledele

                  20

                              —

                              täiskasvanud mäletsejatele (> 4 kuud) ja naaritsatele

                  50

         (1)  Erilist tähelepanu tuleks pöörata loomadele vahetult söödetavale teraviljale ja teraviljatoodetele, et nende kasutamisel päevaratsioonis ei puutuks loom kokku suurema määra mükotoksiinidega kui seda on täissööda kasutamisel päevaratsioonis.

         (2)  Mõiste “Teravili ja teraviljatooted” sisaldab mitte ainult peamiste söödatoorainete (millele on viidatud nõukogu 29. aprilli 1996. aasta direktiivi 96/25/EÜ, mis käsitleb söödatoorainete ringlust ja söödatoorainete kasutamist, lisa B-osas) (EÜT L 125, 23.5.1996, lk 35) avatud nimekirja söödatooraineid, mis on loetletud 1. jaos “Teraviljade terad, nendest valmistatud tooted ja nende kõrvalsaadused”, vaid ka muid teraviljapõhiseid söödatooraineid, eelkõige teravilja kuiv- ja koresöötasid.

         (3)  Mõiste “Mais ja maisitooted” sisaldab mitte ainult maisipõhiseid söödatooraineid, mis on loetletud 1. jaos “Teravilja terad, nendest valmistatud tooted ja nende kõrvalsaadused” olevas peamiste söödatoorainete avatud nimekirjas, millele on viidatud direktiivi 96/25/EÜ lisa B-osas, vaid ka muid maisipõhiseid söödatooraineid, eelkõige maisi kuiv- ja koresöötasid.


title: Komisjoni soovitus, 29. oktoober 2009 , ametialade rahvusvahelise standardklassifikaatori (ISCO-08) kasutamise kohta (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               10.11.2009

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 292/31

      KOMISJONI SOOVITUS,
   29. oktoober 2009,
   ametialade rahvusvahelise standardklassifikaatori (ISCO-08) kasutamise kohta
   (EMPs kohaldatav tekst)
   (2009/824/EÜ)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 211,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Rahvusvaheline Tööorganisatsioon (ILO) on vaadanud läbi ametialade rahvusvahelise standardklassifikaatori (ISCO-88) eelmise versiooni eesmärgiga koostada täiuslikum klassifikaator, mida riigid saaksid kasutada oma järgmiste rahvaloenduste ajal ja mida riiklikud tööturuasutused ja muud klientidele teenuseid osutavad asutused võiksid rakendada. ELi liikmesriikide ameti- ja kutsealasid käsitlevate andmete võrreldavuse tagamiseks muu maailma vastavate andmetega on vaja, et klassifikaatori läbivaadatud versioon (ISCO-08) võetaks kasutusele Euroopa statistikasüsteemi peamistes uuringutes, mille käigus kogutakse andmeid ameti- ja kutsealade kohta ning mis tehakse enne 2011. aasta rahvaloendust.

               (2)

               ISCO-08 klassifikaator on ISCO-88 Euroopa versiooniga (ISCO-88 (COM)) võrreldes täpsem teatavate ameti- ja kutsealade puhul, kus naistel on suur osatähtsus.

               (3)

               Ameti- ja kutsealade kohta kogutud andmeid kasutatakse soolise vahetegemise näitajate arvutamisel Euroopa tööhõivestrateegia järelmeetmetes, eelkõige suunise 18 (edendada elukaarel põhinevat lähenemisviisi töötamisele) ja suunise 22 (tagada tööhõivet soodustav tööjõukulude areng ja palkade kujundamise mehhanismid) (1) puhul. Seega on äärmiselt vajalik standardse klassifikaatori olemasolu, millega toota võrreldavaid andmeid ameti- ja kutsealade kohta.

               (4)

               Ameti- ja kutsealade kohta kogutud andmeid on kasutatud hindamaks seda, kuidas on kulgenud soolise tasakaalu saavutamine otsustustasandi ametikohtadel. Selleks vaadeldi andmeid meeste ja naiste osakaalu kohta ISCO-88 (COM) loetelus esitatud juhtivatel ametikohtadel.

               (5)

               Nõukogu 15. novembri 2007. aasta resolutsioonis (mis käsitleb uusi kutseoskusi uute töökohtade jaoks) (2) esitatud seisukohad suurendasid ameti- ja kutsealade kohta kogutud andmete tähtsust Euroopa tööturu kutseoskuste vajaduste ja lünkade hindamisel ja seega on vaja ühtlustatud metoodikat nende andmete kogumiseks.

               (6)

               ISCO-08 loetelus on enam rõhku pandud ameti- ja kutsealadele, mis on seotud info- ja kommunikatsioonitehnoloogiaga,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

               1.

               Liikmesriigid peaksid välja töötama, koostama ja levitama statistikat, milles liigitatakse ameti- ja kutsealad vastavalt 2008. aasta ametialade rahvusvahelisele standardklassifikaatorile (ISCO-08), nagu on sätestatud käesoleva otsuse lisas, või vastavalt ISCO-08 alusel välja töötatud riigisisesele klassifikaatorile.

               2.

               Liikmesriigid peaksid kasutama ISCO-08 loetelu 2010. aasta töötasude struktuuri uuringu tegemisel.

               3.

               Alates vaatlusaastast 2011 peaksid liikmesriigid kasutama ISCO-08 loetelu kõigi statistikavaldkondade puhul, kus andmeid liigitatakse ameti- ja kutsealade alusel.

      Brüssel, 29. oktoober 2009

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Joaquín ALMUNIA

      (1)  ELT L 198, 26.7.2008, lk 47.

      (2)  ELT C 290, 4.12.2007, lk 1.

      LISA

         ISCO-08 KLASSIFIKAATOR

      1   Juhid

      11   Tippjuhid, kõrgemad ametnikud ja seadusandjad
      111   Seadusandjad ja kõrgemad ametnikud

                  1111

                  Seadusandjad

                  1112

                  Kõrgemad valitsusametnikud

                  1113

                  Aleviku- ja külavanemad

                  1114

                  Kõrgemad ametnikud ühiskondlikes huviorganisatsioonides

            112   Tegevdirektorid ja tippjuhid

                  1120

                  Tegevdirektorid ja tippjuhid

            12   Haldus- ja ärijuhid
      121   Põhitegevuse juhid ja haldusdirektorid

                  1211

                  Finantsjuhid

                  1212

                  Personalijuhid

                  1213

                  Strateegiajuhid

                  1219

                  Põhitegevuse juhid ja haldusdirektorid, mujal liigitamata

            122   Müügi- ja turundusjuhid ning arendusjuhid

                  1221

                  Müügi- ja turundusjuhid

                  1222

                  Reklaami- ja suhtekorraldusjuhid

                  1223

                  Uurimis- ja arendusjuhid

            13   Tootmisjuhid ja põhitegevuse juhid (tegevusalade kaupa)
      131   Tootmisjuhid põllumajanduses, metsanduses ja kalanduses

                  1311

                  Tootmisjuhid põllumajanduses ja metsanduses

                  1312

                  Tootmisjuhid kalanduses ja vesiviljeluses

            132   Põhitegevuse juhid tööstuses, kaevanduses, ehituses ja turustamises

                  1321

                  Põhitegevuse juhid tööstuses

                  1322

                  Põhitegevuse juhid kaevanduses

                  1323

                  Põhitegevuse juhid ehituses

                  1324

                  Põhitegevuse juhid tarne ja turustamise alal

            133   Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia juhid

                  1330

                  Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia juhid

            134   Professionaalseid teenuseid osutavate asutuste juhid

                  1341

                  Lastehoiuteenuseid osutavate asutuste juhid

                  1342

                  Tervishoiuteenuseid osutavate asutuste juhid

                  1343

                  Vanurite hooldamise teenuseid osutavate asutuste juhid

                  1344

                  Sotsiaalhoolekande teenuseid osutavate asutuste juhid

                  1345

                  Haridus- ja koolitusasutuste juhid

                  1346

                  Finantsvahendus- ja kindlustusteenuseid osutavate asutuste juhid

                  1349

                  Professionaalseid teenuseid osutavate asutuste juhid, mujal liigitamata

            14   Haiglate juhid, jaekaubanduse juhid ja muid teenuseid osutavate asutuste juhid
      141   Hotelli- ja restoraniteenuseid osutavate asutuste juhid

                  1411

                  Hotellide juhid

                  1412

                  Restoranide juhid

            142   Ärijuhid hulgi- ja jaekaubanduses

                  1420

                  Ärijuhid hulgi- ja jaekaubanduses

            143   Muid teenuseid osutavate asutuste juhid

                  1431

                  Spordi-, rekreatsiooni- ja kultuuriasutuste juhid

                  1439

                  Teenuseid osutavate asutuste juhid, mujal liigitamata

            2   Tippspetsialistid

      21   Loodus- ja tehnikateaduste tippspetsialistid
      211   Füüsika- ja muude loodusteaduste tippspetsialistid

                  2111

                  Füüsikud ja astronoomid

                  2112

                  Meteoroloogid

                  2113

                  Keemikud

                  2114

                  Geoloogid ja geofüüsikud

            212   Matemaatikud, aktuaarid ja statistikud

                  2120

                  Matemaatikud, aktuaarid ja statistikud

            213   Bioteaduste tippspetsialistid

                  2131

                  Bioloogid, botaanikud, zooloogid jms alade tippspetsialistid

                  2132

                  Taime- ja loomakasvatuse, metsanduse ja kalanduse nõuandjad

                  2133

                  Keskkonnakaitse tippspetsialistid

            214   Tehnikateaduste tippspetsialistid (v.a elektrotehnika tippspetsialistid)

                  2141

                  Tööstus- ja tootmisinsenerid

                  2142

                  Ehitusinsenerid

                  2143

                  Keskkonnateaduste insenerid

                  2144

                  Mehaanikainsenerid

                  2145

                  Keemiainsenerid

                  2146

                  Mäeinsenerid, metallurgid jms alade tippspetsialistid

                  2149

                  Mujal liigitamata tehnikateaduste tippspetsialistid

            215   Elektrotehnikainsenerid

                  2151

                  Elektriinsenerid

                  2152

                  Elektroonikainsenerid

                  2153

                  Telekommunikatsiooniinsenerid

            216   Arhitektid, planeerijad, maamõõtjad ja disainerid

                  2161

                  Hoonearhitektid

                  2162

                  Maastikuarhitektid

                  2163

                  Toote- ja rõivadisainerid

                  2164

                  Linna- ja liiklusplaneerijad

                  2165

                  Kaardistajad ja maamõõtjad

                  2166

                  Graafikud ja multimeediakunstnikud

            22   Tervishoiu tippspetsialistid
      221   Arstid

                  2211

                  Üldarstid

                  2212

                  Eriarstid

            222   Õendusala tippspetsialistid ja ämmaemandad

                  2221

                  Õendusala tippspetsialistid

                  2222

                  Ämmaemandad

            223   Rahva- ja alternatiivmeditsiini tippspetsialistid

                  2230

                  Rahva- ja alternatiivmeditsiini tippspetsialistid

            224   Erakorralise abi tippspetsialistid

                  2240

                  Erakorralise abi tippspetsialistid

            225   Loomaarstid

                  2250

                  Loomaarstid

            226   Muud tervishoiu tippspetsialistid

                  2261

                  Hambaarstid

                  2262

                  Proviisorid

                  2263

                  Tervisekaitse-, töötervishoiu- ja hügieenispetsialistid

                  2264

                  Füsioterapeudid

                  2265

                  Dietoloogid ja toitumisspetsialistid

                  2266

                  Audioloogid ja logopeedid

                  2267

                  Optometristid ja optikud

                  2269

                  Mujal liigitamata tervishoiutöötajad

            23   Pedagoogikaspetsialistid
      231   Ülikoolide ja kõrgkoolide õppejõud

                  2310

                  Ülikoolide ja kõrgkoolide õppejõud

            232   Kutsehariduse õpetajad

                  2320

                  Kutsehariduse õpetajad

            233   Üldhariduskoolide vanema astme õpetajad

                  2330

                  Üldhariduskoolide vanema astme õpetajad

            234   Algklasside ja lasteaiaõpetajad

                  2341

                  Algklasside õpetajad

                  2342

                  Lasteaiaõpetajad

            235   Muud õppespetsialistid

                  2351

                  Metoodikud

                  2352

                  Eripedagoogid

                  2353

                  Muud keeleõpetajad

                  2354

                  Muud muusikaõpetajad

                  2355

                  Muud kunstiõpetajad

                  2356

                  Infotehnoloogia õpetajad ja koolitajad

                  2359

                  Mujal liigitamata õpetajad ja koolitajad

            24   Äri- ja haldusspetsialistid
      241   Finantsspetsialistid

                  2411

                  Raamatupidajad

                  2412

                  Finantsnõustajad

                  2413

                  Finantsanalüütikud

            242   Haldusspetsialistid

                  2421

                  Juhtimis- ja korraldusvaldkonna analüütikud

                  2422

                  Juhtivad haldusspetsialistid

                  2423

                  Personali- ja karjäärispetsialistid

                  2424

                  Töötajate koolitus- ja täiendõppespetsialistid

            243   Müügi-, turundus- ja avalike suhete spetsialistid

                  2431

                  Reklaami- ja turundusspetsialistid

                  2432

                  Avalike suhete spetsialistid

                  2433

                  Tehnika (v.a info- ja kommunikatsioonitehnoloogia) ja meditsiiniseadmete müügispetsialistid

                  2434

                  Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia müügispetsialistid

            25   Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia spetsialistid
      251   Tarkvara ja rakenduste arendajad ning analüütikud

                  2511

                  Süsteemianalüütikud

                  2512

                  Tarkvara arendajad

                  2513

                  Veebi- ja multimeediaarendajad

                  2514

                  Rakenduste programmeerijad

                  2519

                  Tarkvara ja rakenduste arendajad ning analüütikud, mujal liigitamata

            252   Andmebaaside ja võrgustikega tegelevad spetsialistid

                  2521

                  Andmebaaside kujundajad ja haldajad

                  2522

                  Süsteemiadministraatorid

                  2523

                  Elektrooniliste võrgustike spetsialistid

                  2529

                  Andmebaaside ja võrgustikega tegelevad spetsialistid, mujal liigitamata

            26   Õigus-, sotsiaal- ja kultuurivaldkonna spetsialistid
      261   Õigusspetsialistid

                  2611

                  Juristid

                  2612

                  Kohtunikud

                  2619

                  Mujal liigitamata õigusspetsialistid

            262   Raamatukoguhoidjad, arhivaarid ja kuraatorid

                  2621

                  Arhivaarid ja kuraatorid

                  2622

                  Raamatukoguhoidjad jms teabespetsialistid

            263   Sotsioloogid ja religiooni valdkonna spetsialistid

                  2631

                  Majandusteadlased

                  2632

                  Sotsioloogid, antropoloogid jms alade spetsialistid

                  2633

                  Filosoofid, ajaloolased ja politoloogid

                  2634

                  Psühholoogid

                  2635

                  Sotsiaaltöötajad ja nõustajad

                  2636

                  Religiooni valdkonna spetsialistid

            264   Kirjanikud, ajakirjanikud ja keeleteadlased

                  2641

                  Kirjanikud

                  2642

                  Ajakirjanikud

                  2643

                  Tõlgid, tõlkijad ja keeleteadlased

            265   Loomingulised töötajad

                  2651

                  Kujutavad kunstnikud

                  2652

                  Muusikud, lauljad ja heliloojad

                  2653

                  Tantsijad ja koreograafid

                  2654

                  Filmi-, teatri- jms lavastajad ja produtsendid

                  2655

                  Näitlejad

                  2656

                  Raadio-, televisiooni- jms diktorid

                  2659

                  Mujal liigitamata loomingulised töötajad

            3   Tehnikud ja keskastme spetsialistid

      31   Loodus- ja inseneriteaduste abispetsialistid
      311   Füüsika- ja inseneriteaduste tehnikud

                  3111

                  Keemia- ja füüsikateaduste tehnikud

                  3112

                  Ehitustehnikud

                  3113

                  Elektrotehniliste alade tehnikud

                  3114

                  Elektroonikatehnikud

                  3115

                  Masinaehitustehnikud

                  3116

                  Keemiatööstuse tehnikud

                  3117

                  Mäe- ja metallurgiatehnikud

                  3118

                  Joonestajad

                  3119

                  Füüsika-, keemia-, inseneriteaduse jms alade tehnikud, mujal liigitamata

            312   Kaevandus-, tööstus- ja ehitusjärelevalveinspektorid

                  3121

                  Kaevandusjärelevalveinspektorid

                  3122

                  Tööstusjärelevalveinspektorid

                  3123

                  Ehitusjärelevalveinspektorid

            313   Protsessijuhtimistehnikud

                  3131

                  Energiatootmisettevõtete operaatorid

                  3132

                  Jäätmepõletustehaste ja veepuhastusjaamade operaatorid

                  3133

                  Keemiatööstuse tehnikud

                  3134

                  Nafta- ja gaasitööstuse tehnikud

                  3135

                  Metallurgiatehnik

                  3139

                  Mujal liigitamata protsessijuhtimistehnikud

            314   Bioteaduste tehnikud jms spetsialistid

                  3141

                  Biotehnikud (v.a meditsiini alal töötavad tehnikud)

                  3142

                  Põllumajandustehnikud

                  3143

                  Metsandustehnikud

            315   Laevade ja õhusõidukite juhid ning tehnikud

                  3151

                  Laevamehaanikud

                  3152

                  Laeva tekiohvitserid ja lootsid

                  3153

                  Õhusõidukipiloodid ja teised meeskonna liikmed

                  3154

                  Lennujuhid

                  3155

                  Lennuohutuselektroonika tehnikud

            32   Tervishoiu abispetsialistid
      321   Meditsiinitehnikud ja farmatseudid

                  3211

                  Meditsiiniliste kuvamis- ja raviseadmete tehnikud

                  3212

                  Meditsiini- ja patoloogialaborite tehnikud

                  3213

                  Farmatseudid

                  3214

                  Meditsiiniliste proteeside tehnikud ja hambatehnikud

            322   Hooldusõed ja ämmaemanda abid

                  3221

                  Hooldusõed

                  3222

                  Ämmaemanda abid

            323   Rahva- ja alternatiivmeditsiini abipersonal

                  3230

                  Rahva- ja alternatiivmeditsiini abipersonal

            324   Abiloomaarstid

                  3240

                  Abiloomaarstid

            325   Muud tervishoiu abispetsialistid

                  3251

                  Hambaarstiabid ja dentistid

                  3252

                  Meditsiiniregistrite ja terviseteabe tehnikud

                  3253

                  Kohalike omavalitsuste tervishoiutöötajad

                  3254

                  Prillipoe optikud

                  3255

                  Füsioteraapia tehnikud ja füsioterapeutide abid

                  3256

                  Meditsiiniline abipersonal

                  3257

                  Tervisekaitse- ja töötervishoiuinspektorid jms spetsialistid

                  3258

                  Erakorralise abi spetsialistid

                  3259

                  Mujal liigitamata tervishoiu alal töötavad spetsialistid

            33   Äri- ja haldusalal töötavad spetsialistid
      331   Finantsala töötajad ja muud matemaatikaga tegelevad spetsialistid

                  3311

                  Väärtpaberi- ja valuutamaaklerid ning -vahendajad

                  3312

                  Krediidi- ja laenupakkujad

                  3313

                  Raamatupidamise abispetsialistid

                  3314

                  Statistika, matemaatika jms alade töötajad

                  3315

                  Hindajad, sh kahjuhindajad

            332   Ostu- ja müügiagendid ja -vahendajad

                  3321

                  Kindlustusagendid

                  3322

                  Müügiesindajad

                  3323

                  Varustajad

                  3324

                  Kaubamaaklerid

            333   Äriteenuste agendid

                  3331

                  Nõustajad ja edasimüüjad

                  3332

                  Konverentside ja ürituste korraldajad

                  3333

                  Tööhõiveametnikud ja töölepingute sõlmijad

                  3334

                  Kinnisvaramaaklerid ja -haldajad

                  3339

                  Äriteenuste agendid, mujal liigitamata

            334   Sekretärid-asjaajajad jms sekretärid

                  3341

                  Kabinettide esindajad

                  3342

                  Juristid-asjaajajad

                  3343

                  Sekretärid-asjaajajad ja sekretärid-juhiabid

                  3344

                  Meditsiinialal töötavad sekretärid

            335   Valitsuse haldusalade ametnikud

                  3351

                  Tolli- ja piiriinspektorid

                  3352

                  Maksu- ja aktsiisiametnikud

                  3353

                  Sotsiaalkindlustusametnikud

                  3354

                  Litsentsi- ja passiametnikud

                  3355

                  Politseiinspektorid ja detektiivid

                  3359

                  Valitsuse haldusalade ametnikud, mujal liigitamata

            34   Õigus-, sotsiaal-, kultuuri- jms alade töötajad
      341   Õigus-, sotsiaal- ja religiooni valdkonna spetsialistid

                  3411

                  Õigusvaldkonna spetsialistid

                  3412

                  Sotsiaaltöötajad

                  3413

                  Religiooni valdkonna töötajad

            342   Spordivaldkonna spetsialistid

                  3421

                  Sportlased

                  3422

                  Treenerid, spordiinstruktorid ja -ametnikud

                  3423

                  Tervisespordiinstruktorid ja rekreatsioonikorraldajad

            343   Kunsti-, kultuuri- ja kulinaaria valdkonna töötajad

                  3431

                  Fotograafid

                  3432

                  Sisekujundajad ja dekoraatorid

                  3433

                  Galeriide, muuseumide ja raamatukogude tehnilised töötajad

                  3434

                  Peakokad

                  3435

                  Muud kunsti- ja kultuuriala töötajad

            35   Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia tehnilised töötajad
      351   Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia operaatorid ning kasutajatoetusteenuse pakkujad

                  3511

                  Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia operatsioonitehnikud

                  3512

                  Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutajatoetusteenuse pakkujad

                  3513

                  Arvutivõrkude ja süsteemide hooldajad

                  3514

                  Veebitehnikud

            352   Telekommunikatsiooni ja ringhäälingu tehnilised töötajad

                  3521

                  Ringhäälingu ja audiovisuaalala tehnilised töötajad

                  3522

                  Telekommunikatsiooni insenertehniliste alade töötajad

            4   Ametnikud

      41   Lihtametnikud ja arvutiametnikud
      411   Kontoriametnikud

                  4110

                  Kontoriametnikud

            412   Üldsekretärid

                  4120

                  Üldsekretärid

            413   Arvutioperaatorid

                  4131

                  Masinakirjutajad ja andmetöötlejad

                  4132

                  Andmesisestajad

            42   Klienditeenindajad
      421   Kassapidajad, laekurid jms ametnikud

                  4211

                  Pangatellerid jms ametnikud

                  4212

                  Kihlvedude vahendajad, krupjeed jm hasartmängude vahendajad

                  4213

                  Pandimajapidajad ja rahalaenajad

                  4214

                  Võlgade sissenõudjad jms töötajad

            422   Kliendinõustajad

                  4221

                  Reisikonsultandid ja reisibüroo ametnikud

                  4222

                  Infotelefonide operaatorid

                  4223

                  Telefonikeskjaama operaatorid

                  4224

                  Hotellide administraatorid

                  4225

                  Infopunktide töötajad

                  4226

                  Administraatorid (üldiselt)

                  4227

                  Uuringute sh turu-uuringute tegijad

                  4229

                  Mujal liigitamata klienditeenindajad

            43   Arve- ja registripidamisametnikud
      431   Arveametnikud

                  4311

                  Arve- ja raamatupidamisametnikud

                  4312

                  Statistika-, rahandus- ja kindlustusametnikud

                  4313

                  Palgaarvestajad

            432   Ladustus- ja transpordiametnikud

                  4321

                  Laoametnikud

                  4322

                  Tootmisega seotud ametnikud

                  4323

                  Transpordiametnikud

            44   Muud teenindusala lihtametnikud
      441   Muud teenindusala lihtametnikud

                  4411

                  Raamatukogutöötajad

                  4412

                  Postisorteerijad ja -kättetoimetajad

                  4413

                  Kodeerijad, korrektorid jms ametnikud

                  4414

                  Kirjaabilised

                  4415

                  Kartoteegi- või registripidajad

                  4416

                  Isikuteenindajad

                  4419

                  Mujal liigitamata lihtametnikud

            5   Teenindus- ja müügitöötajad

      51   Inimestele isiklikke teenuseid osutavad isikud
      511   Reisijate teenindajad, kontrolörid ja konduktorid, giidid

                  5111

                  Reisijate teenindajad ning stjuuardid ja stjuardessid

                  5112

                  Kontrolörid ja konduktorid

                  5113

                  Giidid

            512   Kokad

                  5120

                  Kokad

            513   Ettekandjad ja kelnerid ning baarmenid ja baaridaamid

                  5131

                  Ettekandjad ja kelnerid

                  5132

                  Baarmenid ja baaridaamid

            514   Juuksurid, kosmeetikud jms alade töötajad

                  5141

                  Juuksurid

                  5142

                  Kosmeetikud jms alade töötajad

            515   Majapidamisteenuseid osutavad isikud

                  5151

                  Ametiasutuste, hotellide ja muude hoonete koristajad

                  5152

                  Majapidajad

                  5153

                  Majahoidjad

            516   Muud inimestele isiklikke teenuseid osutavad isikud

                  5161

                  Astroloogid, ennustajad jms töötajad

                  5162

                  Ajaviiteseltsilised ja teenrid

                  5163

                  Surnumatjad ja kremeerijad

                  5164

                  Lemmikloomade iluteenuste osutajad ja lemmikloomade hooldajad

                  5165

                  Sõiduinstruktorid

                  5169

                  Inimestele teenuseid osutavad isikud, mujal liigitamata

            52   Müüjad
      521   Tänaval ja turul müüjad

                  5211

                  Kioski- ja välimüüjad

                  5212

                  Tänaval toidu müüjad

            522   Poodide müügipersonal

                  5221

                  Väikepoepidajad

                  5222

                  Vanemmüüjad

                  5223

                  Müügiassistendid

            523   Kassapidajad ja piletimüüjad

                  5230

                  Kassapidajad ja piletimüüjad

            524   Muud müügiga tegelevad teenindajad

                  5241

                  Rõiva- ja muud modellid

                  5242

                  Tootetutvustajad

                  5243

                  Majast majja müüjad

                  5244

                  Telefonimüügi agendid

                  5245

                  Tankijad ja tanklamüüjad

                  5246

                  Toidukioski müüjad

                  5249

                  Mujal liigitamata müüjad

            53   Inimeste hooldamisega tegelevad töötajad
      531   Lapsehoidjad ja kasvatajaabid

                  5311

                  Lapsehoidjad

                  5312

                  Lasteaaia abiõpetajad

            532   Hooldustöötajad meditsiiniasutustes

                  5321

                  Hooldajad

                  5322

                  Hooldustöötajad kodus

                  5329

                  Hooldustöötajad meditsiiniasutustes, mujal liigitamata

            54   Kaitseteenindajad
      541   Kaitseteenindajad

                  5411

                  Tuletõrjujad

                  5412

                  Politseinikud

                  5413

                  Vangivalvurid

                  5414

                  Turvamehed

                  5419

                  Mujal liigitamata kaitseteenindajad

            6   Põllumajanduse, metsanduse (jahinduse) ja kalanduse oskustöölised

      61   Turule orienteeritud aia- ja põllusaaduste kasvatajad
      611   Põllu- ja aiasaaduste kasvatajad

                  6111

                  Põllusaaduste ja köögiviljakasvatajad

                  6112

                  Puuvilja- ja marjakasvatajad

                  6113

                  Aednikud, puukooli töötajad ja istikukasvatajad

                  6114

                  Segakultuuride kasvatajad

            612   Loomakasvatajad

                  6121

                  Veisekasvatajad

                  6122

                  Linnukasvatajad

                  6123

                  Mesinikud ja siidiussikasvatajad

                  6129

                  Loomakasvatajad, mujal liigitamata

            613   Talunikud, kes kasvatavad nii põllusaadusi kui ka loomi

                  6130

                  Talunikud, kes kasvatavad nii põllusaadusi kui ka loomi

            62   Metsanduse, kalanduse ja jahinduse oskustöölised, kelle toodang on mõeldud müügiks
      621   Metsatöölised jms töölised

                  6210

                  Metsatöölised jms töölised

            622   Kalamehed, jahimehed ja karusnahakütid

                  6221

                  Veeloomade ja -taimede kasvatajad

                  6222

                  Sisevete- ja rannapüügikalurid

                  6223

                  Avamerekalurid

                  6224

                  Jahimehed ja karusnahakütid

            63   Ainult oma tarbeks talupidamise, kalapüügi, jahi ning metsasaaduste korjamisega tegelevad isikud
      631   Ainult oma tarbeks põllusaadusi tootvad talunikud

                  6310

                  Ainult oma tarbeks põllusaadusi tootvad talunikud

            632   Ainult oma tarbeks loomi kasvatavad talunikud

                  6320

                  Ainult oma tarbeks loomi kasvatavad talunikud

            633   Talunikud, kes peavad loomi ning kasvatavad aia- ja/või põllusaadusi ainult oma tarbeks

                  6330

                  Talunikud, kes peavad loomi ning kasvatavad aia- ja/või põllusaadusi ainult oma tarbeks

            634   Ainult oma tarbeks kalapüügi, jahi ja metsasaaduste korjamisega tegelevad isikud

                  6340

                  Ainult oma tarbeks kalapüügi, jahi ja metsasaaduste korjamisega tegelevad isikud

            7   Oskus- ja käsitöölised

      71   Ehitustöölised, v.a elektrikud
      711   Üldkonstruktsioone jms ehitavad töölised

                  7111

                  Ehitajad

                  7112

                  Müürsepad jms töölised

                  7113

                  Kiviraidurid, tahujad jms töölised

                  7114

                  Betoonijad, betoonpindade viimistlejad jms alade töölised

                  7115

                  Puusepad

                  7119

                  Mujal liigitamata üldehitustöölised

            712   Ehitusviimistlejad jms alade töölised

                  7121

                  Katusekatjad

                  7122

                  Põrandategijad ja plaatijad

                  7123

                  Krohvijad

                  7124

                  Isoleerijad

                  7125

                  Klaasijad

                  7126

                  Torulukksepad

                  7127

                  Õhukonditsioneeride ja külmutusseadmete mehaanikud

            713   Maalrid, ehitustarindite puhastajad jms alade töölised

                  7131

                  Maalrid jms töölised

                  7132

                  Lakkijad-värvijad

                  7133

                  Ehitustarindite puhastajad

            72   Metallitöötluse, masinaehituse jms alade oskustöölised
      721   Lehtmetalli töötlejad, metallkonstruktsioonide valmistajad, valuvormide valmistajad, keevitajad jms alade töölised

                  7211

                  Valuvormide ja kärnide valmistajad

                  7212

                  Keevitajad ja leeklõikajad

                  7213

                  Lehtmetalli töötlejad

                  7214

                  Metallkonstruktsioonide valmistajad ja montöörid

                  7215

                  Troppijad ja trossijätkajad

            722   Sepad, tööriistavalmistajad jms alade oskustöölised

                  7221

                  Sepad, vasara- ja stantsisepad

                  7222

                  Tööriistavalmistajad jms alade töölised

                  7223

                  Tööpinkide seadistajad

                  7224

                  Metallilihvijad ja -poleerijad, tööriistateritajad

            723   Masinate mehaanikud ja lukksepad

                  7231

                  Mootorsõidukite mehaanikud ja lukksepad

                  7232

                  Lennumasinate mootorite mehaanikud ja lukksepad

                  7233

                  Põllumajandus- ja tööstusmasinate mehaanikud ning lukksepad

                  7234

                  Jalgrataste jms sõidukite mehaanikud

            73   Käsi- ja trükitöölised
      731   Käsitöölised

                  7311

                  Täppisriistade valmistajad ja parandajad

                  7312

                  Muusikariistade valmistajad ja häälestajad

                  7313

                  Juveeli- ja väärismetallitöölised

                  7314

                  Pottsepad jms oskustöölised

                  7315

                  Klaasimeistrid, -lõikajad, -lihvijad ja -viimistlejad

                  7316

                  Klaasi, keraamika jms materjalide dekoratiivmaalijad, graveerijad ja -söövitajad

                  7317

                  Käsitöölised, kes kasutavad puitu ning punumis- jms materjale

                  7318

                  Käsitöölised, kes kasutavad tekstiile, nahka jms materjale

                  7319

                  Mujal liigitamata käsitöölised

            732   Trükitööstuse töölised

                  7321

                  Ladujad, küljendajad jms töölised

                  7322

                  Trükitöölised

                  7323

                  Trükitööde viimistlejad ja köitjad

            74   Elektri- ja elektroonikatööstuse töölised
      741   Elektriseadmete paigaldajad ja hooldajad

                  7411

                  Ehituselektrikud

                  7412

                  Elektriseadmete mehhaanikud ja paigaldajad

                  7413

                  Elektriliinide paigaldajad ja hooldajad

            742   Elektroonikud ning telekommunikatsiooniseadmete paigaldajad ja hooldajad

                  7421

                  Elektroonikaseadmete mehaanikud ja hooldajad

                  7422

                  Info- ja kommunikatsiooniseadmete paigaldajad ja hooldajad

            75   Toiduainete töötlejad, toitlustustöölised, rõivatööstuse ja muude käsitööalade töölised
      751   Toiduainetööstuse jms alade töölised

                  7511

                  Liha- ja kalatöötlejad jms töölised

                  7512

                  Pagarid, kondiitrid ja maiustusevalmistajad

                  7513

                  Piimatöötlejad

                  7514

                  Puu- ja köögivilja ning marjade töötlejad

                  7515

                  Toidu ja jookide degusteerijad ja hindajad

                  7516

                  Tubakatootjad ja tubakatoodete valmistajad

            752   Puidutöötlejad, tislerid jms töölised

                  7521

                  Puidutöötlejad

                  7522

                  Tislerid jms töölised

                  7523

                  Puidutöötluspinkide seadistajad ja operaatorid

            753   Rõivatööstuse jms alade töölised

                  7531

                  Rätsepad, õmblejad, köösnerid ja kübarategijad

                  7532

                  Rõivaste jms toodete lekaalide tegijad ja juurdelõikajad

                  7533

                  Õmblejad, tikkijad jms töölised

                  7534

                  Polsterdajad jms töölised

                  7535

                  Toorkarusnaha ettevalmistajad ja parkalid

                  7536

                  Kingsepad jms töölised

            754   Muud käsi- ja oskustöölised

                  7541

                  Sukeldujad

                  7542

                  Lõhkajad ja õhkijad

                  7543

                  Toodete (v.a toidud ja joogid) testijad

                  7544

                  Kahjuritõrje spetsialistid

                  7549

                  Mujal liigitamata oskustöölised

            8   Seadme- ja masinaoperaatorid ja montöörid

      81   Seadme- ja masinaoperaatorid
      811   Mäeseadmete operaatorid

                  8111

                  Kaevurid ja kivitöötlejad

                  8112

                  Mäe- ja kivitöötlusmasinate operaatorid

                  8113

                  Puurimismasinate operaatorid

                  8114

                  Tsemendi-, kivi- ja muude mineraalide töötlemise masinate operaatorid

            812   Metallitootmis- ja töötlusseadmete operaatorid

                  8121

                  Metallitootmisseadmete operaatorid

                  8122

                  Metallitöötlusmasinate operaatorid

            813   Keemia- ja fotograafiaseadmete ning -masinate operaatorid

                  8131

                  Keemiaseadmete ja -masinate operaatorid

                  8132

                  Fotograafiatoodete valmistamiseks kasutatavate masinate operaatorid

            814   Kummi-, plasti- ja paberitootmismasinate operaatorid

                  8141

                  Kummitoodete valmistamiseks kasutatavate masinate operaatorid

                  8142

                  Plasttoodete valmistamiseks kasutatavate masinate operaatorid

                  8143

                  Pabertoodete valmistamiseks kasutatavate masinate operaatorid

            815   Tekstiili-, karusnaha- ja nahatoodete valmistamiseks kasutatavate masinate operaatorid

                  8151

                  Ettevalmistus-, ketrus- ja poolimismasinate operaatorid

                  8152

                  Riide- ja silmuskudumismasinate operaatorid

                  8153

                  Õmblusmasinate operaatorid

                  8154

                  Pleegitus-, värvimis- ja keemilise puhastuse operaatorid

                  8155

                  Karusnaha ja naha ettevalmistamise masinate operaatorid

                  8156

                  Jalatsitootmise jms masinate operaatorid

                  8157

                  Pesumasinate operaatorid

                  8159

                  Tekstiili-, karusnaha- ja nahatoodete valmistamiseks kasutatavate masinate operaatorid, mujal liigitamata

            816   Toiduainete jms toodete valmistamiseks kasutatavate masinate operaatorid

                  8160

                  Toiduainete jms toodete valmistamiseks kasutatavate masinate operaatorid

            817   Puidutöötlemis- ja paberitootmismasinate operaatorid

                  8171

                  Tselluloosi- ja paberitootmisseadmete operaatorid

                  8172

                  Puidutöötlemisseadmete operaatorid

            818   Muud seadme- ja masinaoperaatorid

                  8181

                  Klaasi- ja keraamikaahjude jms seadmete operaatorid

                  8182

                  Aurumasinate ja -katelde operaatorid

                  8183

                  Pakke-, villimis- ja märgistusseadmete operaatorid

                  8189

                  Seadme- ja masinaoperaatorid, mujal liigitamata

            82   Monteerijad
      821   Monteerijad

                  8211

                  Mehaaniliste seadmete monteerijad

                  8212

                  Elektri- ja elektroonikaseadmete monteerijad

                  8219

                  Mujal liigitamata monteerijad

            83   Mootorsõidukite ja liikurmasinate juhid
      831   Mootorsõidukite juhid jms alade töötajad

                  8311

                  Veduri- ja rongijuhid

                  8312

                  Raudtee liiklustöötajad

            832   Sõiduauto-, paketiauto- ja mootorrattajuhid

                  8321

                  Mootorrattajuhid

                  8322

                  Sõiduauto-, takso- ja paketiauto juhid

            833   Veoauto- ja bussijuhid

                  8331

                  Bussi- ja trammijuhid

                  8332

                  Veoautojuhid

            834   Liikurmasinate juhid

                  8341

                  Farmi- ja metsatööseadmete juhid

                  8342

                  Maaparandus- jms masinate juhid

                  8343

                  Kraana-, tõstuki- jms tõsteseadmete juhid

                  8344

                  Tõstukijuhid

            835   Laeva tekimeeskond jms töötajad

                  8350

                  Laeva tekimeeskond jms töötajad

            9   Lihttöölised

      91   Koristajad ja abilised
      911   Abilised ning koristajad kodudes, hotellides ja kontoris jms asutustes

                  9111

                  Koduabilised ja korterikoristajad

                  9112

                  Abilised ning koristajad kodudes, hotellides jms asutustes

            912   Auto-, akna- ja pesupesijad ning muud käsitsi puhastajad

                  9121

                  Pesupesijad ja triikijad

                  9122

                  Autopesijad

                  9123

                  Aknapesijad

                  9129

                  Muid puhastustöid tegevad lihttöölised

            92   Põllumajanduse, metsanduse ja kalanduse valdkonnas tegutsevad lihttöölised
      921   Põllumajanduse, metsanduse ja kalanduse valdkonnas tegutsevad lihttöölised

                  9211

                  Põllutöölised

                  9212

                  Karjatöölised

                  9213

                  Talutöölised (kes tegelevad nii taimede kui ka loomadega)

                  9214

                  Aiatöölised

                  9215

                  Metsatöölised

                  9216

                  Kalanduse lihttöölised ja kalakasvatustöölised

            93   Mäe-, ehitus-, tootmis- ja transpordilihttöölised
      931   Mäe- ja ehitustöölised

                  9311

                  Kaevanduse ja karjääri lihttöölised

                  9312

                  Lihtehitustöölised

                  9313

                  Hoonete ja rajatiste ehitustöölised

            932   Tootmisala lihttöölised

                  9321

                  Pakkijad

                  9329

                  Tootmisala lihttöölised, mujal liigitamata

            933   Transpordi ja ladustamise abitöölised

                  9331

                  Käsi- või pedaalsõidukijuhid

                  9332

                  Loomveokijuhid

                  9333

                  Lastijad

                  9334

                  Kaubaladujad

            94   Toitlustuse abitöölised
      941   Toitlustuse abitöölised

                  9411

                  Kiirtoitlustuskettide abitöölised

                  9412

                  Köögiabilised

            95   Tänaval jms kohtades teenuse osutajad
      951   Tänaval jms kohtades teenuse osutajad

                  9510

                  Välimüüjad

            952   Välimüüjad (v.a toidu- ja joogimüüjad)

                  9520

                  Välimüüjad (v.a toidu- ja joogimüüjad)

            96   Prügivedajad jms lihttöölised
      961   Prügivedajad

                  9611

                  Prügivedajad ja muude jäätmete kogujad

                  9612

                  Prügisorteerijad

                  9613

                  Tänavapühkijad jms töölised

            962   Muud lihttöölised

                  9621

                  Käskjalad, pakikandjad ja kättetoimetajad

                  9622

                  Juhutöölised

                  9623

                  Arvestikontrolörid ning müügi- ja parkimisautomaatide rahakogujad

                  9624

                  Veekandjad ja küttepuude kogujad

                  9629

                  Mujal liigitamata lihttöölised

            0   Sõjaväelased

      01   Kaitseväe ohvitserid
      011   Kaitseväe ohvitserid

                  0110

                  Kaitseväe ohvitserid

            02   Kaitseväe allohvitserid
      021   Kaitseväe allohvitserid

                  0210

                  Kaitseväe allohvitserid

            03   Kaitseväe reakoosseis
      031   Kaitseväe reakoosseis

                  0310

                  Kaitseväe reakoosseis