               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,23.5.2022
            COM(2022) 601 final

            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Austria 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Austria 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta
            {SWD(2022) 601 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Austria 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Austria 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 5 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241,
                  2
                millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ja teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse kestlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. [XX.] juunil 2022 ajakohastati kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

               (2)24. novembril 2021 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2022) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse 2021. aasta mais Portos toimunud sotsiaaltippkohtumisel veelkord kinnitatud ühist kohustust rakendada edasi Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid välja 17. novembril 2017. Euroopa Ülemkogu kiitis 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid heaks 25. märtsil 2022. 24. novembril 2021 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Austriat ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida
                  3
               . Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta, mille nõukogu võttis vastu 5. aprillil 2022, ning ettepaneku 2022. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist ning mille nõukogu võttis vastu 14. märtsil 2022.

               (3)Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub näiteks kõrgemates energia- ja toiduhindades, Ukrainast saabuvates pagulastes ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus. EL seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 esimest korda ajutise kaitse direktiiv,
                  4
                millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult ELis viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele. Austriale on algatuse „Ühtekuuluvusmeetmed pagulaste toetamiseks Euroopas“ (CARE) ning programmi „Ühtekuuluvust ja Euroopa territooriume toetav taasteabi“ (REACT-EU) täiendavate eelmaksete kaudu tehtud kättesaadavaks erakorraline toetus, et kiiresti reageerida Ukrainast põgenevate inimeste vastuvõtu ja integreerimise vajadustele.

               (4)Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne muudetud kava esitamise kuupäeva.

               (5)Alates 2020. aasta märtsist on kohaldatud üldist vabastusklauslit
                  5
               . Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises
                  6
                esitas komisjon oma seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema ELi või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp).

               (6)2021. aasta stabiilsusprogrammi käsitlevas nõukogu 18. juuni 2021. aasta arvamuses esitatud lähenemisviisi kohaselt on eelarvepoliitikat praegu kõige parem mõõta esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu tagastamatute toetuste ja muude ELi vahenditega rahastavaid kulusid
                  7
               . Selleks et hinnata, kas riigi eelarvepoliitika on konservatiivne ja kas eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, tuleks üldisest eelarvepoliitikast kaugemale minnes pöörata tähelepanu ka riiklikult rahastatavate
                  8
                esmaste jooksvate kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) ja investeeringute arengule.

               (7)2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised, et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist
                  9
               . Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajandusliku prognoosi kohaselt näib üleminek 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale 2023. aastal asjakohane, kuid samal ajal tuleb olla valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriigiti diferentseeritud ja nendes tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles kajastama suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis.

               (8)Seoses 2. märtsil 2022 esitatud eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning võrreldes talveprognoosiga kiiremat inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, et leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete abil; eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega, ning see peab olema riigiti diferentseeritud sõltuvalt nende eelarve- ja majandusolukorrast, sealhulgas võttes arvesse kriisi mõju ja Ukrainast põgenenud inimeste sisserännet.

               (9)30. aprillil 2021 esitas Austria vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon on määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt hinnanud taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega. 13. juulil 2021 võttis nõukogu vastu otsuse Austria taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta
                  10
               . Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsusest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Austria on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjakohased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud.

               (10)27. aprillil 2022 esitas Austria oma 2022. aasta riikliku reformikava ja 2022. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2022. aasta riiklik reformikava ka Austria kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava täitmisel tehtud edusammude kohta.

               (11)23. mail 2022 avaldas komisjon Austria kohta 2022. aasta riigiaruande
                  11
               . Selles hinnati Austria edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti taaste ja vastupidavuse tulemustabeli põhjal kokkuvõte sellest, kuidas Austria on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Selle analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega, sealhulgas nendega, mis tekivad seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse. Samuti hinnati Austria edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning ELi peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

               (12)Austria esitas oma 2022. aasta stabiilsusprogrammi 27 aprillil 2022, kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 4 kohase tähtajaga.

               (13)23. mail 2022 esitas komisjon ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Kõnealuses aruandes arutati Austria eelarveseisundit, kuna riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk ületas 2021. aastal aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst. Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägikriteerium ei ole täidetud. Kooskõlas 2. märtsi 2022. aasta teatisega ei teinud komisjon 2022. aasta kevadel ettepanekut algatada uusi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusi ja hindab ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluste algatamise võimalust uuesti 2022. aasta sügisel.

               (14)20. juulil 2020 soovitas nõukogu Austrial võtta 2020. ja 2021. aastal kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida pandeemiale ning, toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitas nõukogu Austrial juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla kestlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Eurostati kinnitatud andmetel vähenes Austria valitsemissektori eelarvepuudujääk 8,0 %-lt SKPst 2020. aastal 5,9 %-le SKPst 2021. aastal. Austria eelarvepoliitilised meetmed toetasid majanduse taastumist 2021. aastal, samal ajal kui ajutised erakorralised toetusmeetmed kahanesid 4,8 %-lt SKPst 2020. aastal 4,3 %-le SKPst 2021. aastal. Austria 2021. aasta meetmed on kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. 2020. ja 2021. aastal valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel võetud eelarvemeetmed olid enamasti ajutised või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. Samal ajal ei olnud mõned ajavahemikul 2020–2021 valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel vastu võetud meetmed ajutised ega kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega, kusjuures peamiselt hõlmasid need märkimisväärseid maksusoodustusi leibkondade ja ettevõtete nn keskkonna- ja sotsiaalmaksu reformi kaudu. Eurostati kinnitatud andmete kohaselt oli valitsemissektori võlg 2021. aastal 82,8 % SKPst.

               (15)2022. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2022. aastal 3,9 % ja 2023. aastal 2,0 %. Võrdluseks on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt SKP reaalkasv 2022. aastal 3,9 % ja 2023. aastal 1,9 %. Valitsus prognoosib oma 2022. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk väheneb 2022. aastal 3,1 %-le SKPst ja 2023. aastal 1,5 %-le SKPst. 2022. aastal on vähenemine tingitud peamiselt majandustegevuse kindlast kasvust ja enamike erakorraliste meetmete järkjärgulisest kõrvaldamisest. Kui ei oleks võetud muid meetmeid, näiteks seoses kõrgemate energiahindadega, oleks puudujääk veelgi enam vähenenud. Programmi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 2022. aastal 80,0 %-le ja 2023. aastal 77,1 %-le. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2022. ja 2023. aastal vastavalt 3,1 % SKPst ja 1,5 % SKPst. See on kooskõlas 2022. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarvepuudujäägiga. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse sarnane, s.o 2022. aastal 80,0 % ja 2023. aastal 77,5 %.

               Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümme aastat) keskmine potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt 1,2 %. See hinnang ei hõlma aga selliste reformide mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada Austria potentsiaalset majanduskasvu.

               (16)2022. aastal kaotab valitsus järk-järgult enamiku COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmetest, nii et ajutised erakorralised toetusmeetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 4,3 %-lt SKPst 2021. aastal 1,1 %-le SKPst 2022. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmed, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,4 % SKPst ja 2023. aastal 0,2 % SKPst
                  12
               . Need meetmed hõlmavad peamiselt sotsiaalsiirdeid vaesematele leibkondadele, energiatarbimise kaudse maksustamise vähendamist ning ajutisi toetusmeetmeid pendeltöötajatele füüsilise isiku tulumaksu kontekstis. Need meetmed on kavandatud ajutistena. Kui aga energiahinnad jäävad kõrgeks ka 2023. aastal, võidakse mõned neist meetmetest säilitada. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulud, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,3 % SKPst ja 2023. aastal 0,4 % SKPst
                  13
               .

               (17)18. juunil 2021 soovitas nõukogu Austrial
                  14
                säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud. Samuti soovitas nõukogu Austrial juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada riigi rahanduse kestlikkus keskpikas perspektiivis ning samal ajal suurendada investeeringuid.

               (18)Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi ja Austria 2022. aasta stabiilsusprogrammis esitatud teabe põhjal prognoositakse, et eelarvepoliitika on 2022. aastal toetav (–1,2 % SKPst), nagu soovitas nõukogu
                  15
               . Austria kavatseb jätkuvalt toetada majanduse taastamist, kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut täiendavate investeeringute rahastamiseks, nagu on soovitanud nõukogu. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest ELi vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks 2022. aastal suurenema võrreldes 2021. aastaga 0,1 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2022. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,3 protsendipunkti
                  16
               . Seepärast kavatseb Austria säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu on soovitanud nõukogu. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2022. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,5 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetavate meetmete (0,4 % SKPst) ning Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse andmise kulude (0,3 % SKPst) täiendavat mõju.

               (19)Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika seisund, eeldusel et poliitikat ei muudeta, 2023. aastal 0,4 % SKPst
                  17
               . Prognooside kohaselt jätkab Austria 2023. aastal taaste- ja vastupidavusrahastust antavate toetuste kasutamist, et rahastada täiendavaid investeeringuid majanduse taastamise toetuseks. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest ELi vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2022. aastaga jääma stabiilseks. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2023. aastal andma eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,4 protsendipunkti
                  18
               . Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2023. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse üldiselt neutraalse panuse 0,0 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu leevendamiseks võetud meetmete (0,2 % SKPst) järkjärgulise kaotamise ja Ukrainast põgenenud inimestele ajutise kaitse andmisega seotud täiendavate kulude (0,1 % SKPst) mõju.

               (20)2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk järk-järgult vähenema 0,7 %-le SKPst 2024. aastal ja 0,3 %-le SKPst 2025. aastal. Seega peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk jääma 2023. aastast kuni programmitöö perioodi lõpuni alla 3 % SKPst. Nendes prognoosides eeldatakse, et avaliku sektori kulutused selles ajavahemikus vähenevad (50,4 %-lt SKPst 2023. aastal, 49,6 %-le SKPst 2024. aastal ja 49,4 %-le SKPst 2025. aastal). Programmi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse 2025. aastani vähenema – 2024. aastal 74,5 %ni ja 2025. aastal 72,1 %ni. Komisjoni analüüsi põhjal näivad võla kestlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis keskmised.

               (21)Austria riigi rahanduse jätkusuutlikkusele avaldub kekspikas ja pikas perspektiivis keskmine risk, mille põhjustab peamiselt elanikkonna vananemisest tulenev eelarvesurve. Tööealisest elanikkonnast sõltuvate vanemate täiskasvanute osakaal suureneb eeldatavasti järgmise 50 aasta jooksul kahelt kolmele pensioniealisele inimesele töötaja kohta. Rahvastiku vananemise aruande vananemisteemalise töörühma riskistsenaariumi kohaselt kasvavad avaliku sektori kulud pikaajalisele hooldusele järgmise kaheksa aasta jooksul eeldatavasti kuni 30 %. Lisaks demograafilistele muutustele suurendab pikaajalise hoolduse kulusid eeldatavasti ka kõrge eaga seotud haigustest tulenev suurem vajadus intensiivravi järele. On antud teada pikaajalise hoolduse süsteemi terviklikust reformist, aga see on ikka veel ootel. Siiani on sihtotstarbeline rakkerühm esitanud avaliku konsultatsiooni peamiste tulemuste kokkuvõtte. Rakkerühma aruande kohaselt on üks reformi prioriteet tagada süsteemi koordineeritud kontrollimine. See hõlmab vastutusvaldkondade selget jaotust eri valitsemistasandite vahel ning vahendite päritolu ja kasutamise läbipaistvust.

               (22)Austria fiskaalföderalismi iseloomustab kulutuste tegemise ja tulude kogumise kohustuste märkimisväärne erinevus riigi tasandist madalamal tasandil. Maksuautonoomiale tuginemise asemel saavad liidumaad eelarvevahendeid keeruka maksude jagamise ja valitsustevaheliste siirete süsteemi kaudu. See pärsib eelarvelist läbipaistvust ja poliitilist vastutust ning ei soodusta eriti avaliku sektori kulutuste tõhusust. Kuna reformivajadus on jätkuvalt olemas, tuleks seda käsitleda järgmise valitsustevaheliste fiskaalsuhete seaduse läbirääkimiste käigus, mis peaksid algama 2022. aasta detsembris. Lisaks riikliku eelarveraamistiku reformimisele võib avaliku sektori kulutuste tulemuslikkust ja tõhusust parandada kulude läbivaatamise otstarbekam kasutamine, kuna see aitab kaaluda rahalisi eraldisi poliitiliste prioriteetide alusel.

               (23)Austria maksusüsteemi saab jätkuvalt õigluse ja majanduskasvu soodustamise seisukohast täiustada. Maksusüsteemi iseloomustab suur koormus töötajatele, mis tuleneb töötasu maksudest ja sotsiaalmaksetest, kusjuures sotsiaalmakseid peavad tasuma nii töötajad kui ka tööandjad. See takistab töökohtade loomist. Samal ajal heidutavad kõrged piirmaksumäärad inimesi tööle asumast, eelkõige tulujaotuse alumises osas ja perekonna teiste palgasaajate puhul. Hiljuti vastuvõetud keskkonna- ja sotsiaalmaksu reform on samm õiges suunas ning heitkogustega kauplemise süsteemi mittekuuluvate sektorite jaoks CO2 hinna kasutuselevõtt on Austria taaste- ja vastupidavuskava oluline projekt. Sellest hoolimata esineb jätkuvalt struktuurseid probleeme. Mittepalgalisi tööjõukulusid on võimalik veelgi vähendada, et suurendada töökohtade loomist ja tööjõu pakkumist, eelkõige madalapalgaliste isikute puhul. Majanduskasvu rohkem soodustavate maksude parem kasutamine võib aidata tekitada vajalikku eelarvepoliitilist manööverdamisruumi ning suurendada maksusüsteemi õiglust.

               (24)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks. Need aitavad lahendada kõiki majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme või olulist osa majanduslikest ja sotsiaalsetest probleemidest, millele on osutatud riigipõhistes soovitustes, mille nõukogu esitas Austriale Euroopa poolaasta raames 2019. ja 2020. aastal, nagu ka riigipõhistes soovitustes, mis esitati enne kava vastuvõtmise kuupäeva. Eelkõige aitavad kavas esitatud meetmed täita suurt osa riigipõhistest soovitustest, mis on esitatud viimastel aastatel Euroopa poolaasta kontekstis. Maksusüsteemi kavandatud muudatused aitavad vähendada kasvuhoonegaaside heiteid ja tööjõu maksustamist, võttes samal ajal arvesse keskkonna- ja sotsiaalaspekte. Naiste osalemist tööturul võib suurendada kvaliteetsete lapsehoiuvõimaluste parem kättesaadavus. Osaliselt lahendatakse ka soolise pensionilõhega seotud probleem, millele on pikka aega tähelepanu juhitud. Rohepöörde edendamiseks investeeritakse i) energiatõhususse, ii) taastuvatesse energiaallikatesse, iii) tööstuse CO2 heite vähendamisse, iv) elurikkusesse ja v) ringmajandusse, millega kaasnevad asjakohased reformid, sh taastuvate energiaallikate toetusraamistiku ümberkujundamine ja õlikütte süsteemide järkjärguline kasutusest kõrvaldamine. Kava aitab samuti märkimisväärselt suurendada ettevõtete digivõimekust. Ettevõtete halduskoormust vähendatakse digitaalsete ühtsete kontaktpunktide abil.

               (25)Austria taaste- ja vastupidavuskava rakendamine aitab eeldatavasti teha täiendavaid edusamme rohe- ja digipöörde valdkonnas. Kliimaeesmärkide saavutamist toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 58,7 %, samas kui digieesmärke toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 52,8 %. Taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine kooskõlas asjakohaste eesmärkide ja sihtidega aitab Austrial COVID-19 kriisist kiiresti taastuda, tugevdades samal ajal tema vastupanuvõimet. Sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest.

               (26)Komisjon kiitis Austria partnerluslepingu heaks 2. mail 2022. Austria esitas 21. oktoobril 2021 Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) ja Õiglase Ülemineku Fondi (JTF) programmidokumendid,
                  19
                mille komisjoni talitused saatsid koos märkustega tagasi 4. jaanuaril 2022. Austria ei ole veel esitanud Euroopa Sotsiaalfond+-i programmi. Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrusega (EL) 2021/1060 peab Austria arvesse võtma asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ühtekuuluvuspoliitika 2021.–2027. aasta fondide programmitöös. See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondidest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suurendamiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal nende fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust. Taaste- ja vastupidavusrahastu ning ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakendamine sõltub ka selliste kitsaskohtade kõrvaldamisest, mis pärisvad investeeringuid, mis toetavad rohe- ja digipööret ning tasakaalustatud territoriaalset arengut.

               (27)Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Austria silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on seotud selle tööturuga. Austria kindel sotsiaalkaitse süsteem ja ulatuslikud poliitikameetmed on piiranud COVID-19 pandeemia sotsiaalset mõju. Austria on saavutanud häid tulemusi Euroopa sotsiaalõiguste samba enamikes valdkondades, kuid jätkuvalt esineb teatavaid probleeme. Need probleemid hõlmavad eelkõige naiste potentsiaali ebapiisavat kasutamist, madala kvalifikatsiooniga töötajaid, eakamaid töötajaid ja rändaja taustaga inimesi. See on eriti problemaatiline, võttes arvesse oskustööliste nappust. Nende rühmade kasutamata potentsiaali rakendamine võiks vähendada Austria tööturule avalduvat survet.

               (28)Kuigi naiste tööhõive määr on ELi keskmisest märksa suurem, on Austria osalise tööajaga töötavate naiste poolest ELis teisel kohal. 2021. aastal töötas osalise tööajaga 49,9 % Austria naistest, samas kui ELi keskmine on 28,3 %. See jätab märkimisväärseid võimalusi, et suurendada täistööajaga töötavate naiste osalemist tööturul. Taskukohase ja kvaliteetse lapsehoiu piiratud kättesaadavuse tõttu on emadel keeruline tööturul aktiivsemalt osaleda. Ametlikke lapsehoiuteenuseid kasutatakse alla kolme aasta vanustest lastest ainult 21,1 % puhul, mis on üks ELi madalamaid tasemeid ning kaugel ELi Barcelona eesmärgist, mille kohaselt tuleks ametlikke lapsehoiuteenuseid kasutada alla kolme aasta vanustest lastest 33 % puhul. Osalise töötajaga töötamise suur osakaal ja naiste üleesindatus madalapalgalistes sektorites on peamised tegurid, mis põhjustavad Austria suure soolise palgalõhe ja suhteliselt suure soolise pensionilõhe. Pandeemia on neid soolisi ebavõrdsusi veelgi võimendanud, kusjuures märkimisväärne osa naistest täidab samal ajal nii tööalaseid kui ka hoolduskohustusi. Kvaliteetse lapsehoiu pakkumise suurendamine, kehtestades rangemad kvaliteedinõuded, lapsehoiuasutuste lahtiolekuaja pikendamine ja pikemalt töötamist heidutavate takistuste kõrvaldamine (näiteks parandades maksustiimuleid) on määrava tähtsusega, et tagada tööturul naiste potentsiaali parem kasutamine.

               (29)Mitu ebasoodsas olukorras olevat rühma saaks tööturule paremini integreerida, eelkõige madala kvalifikatsiooniga töötajad, eakamad töötajad ja rändaja taustaga töötajad. Peaaegu poole Austria pikaajaliste töötute kõrgeim haridustase on põhikooliharidus (Pflichtschule). Tööturul osaleb jätkuvalt vähe rändaja taustaga inimesi, kusjuures nende tööhõive määr oli 2020. aastal Austrias sündinud elanikest 12,7 protsendipunkti madalam. See on eriti problemaatiline, kuna Austria laste haridustulemused, töövõimalused ja tulevase sissetuleku määravad üldjuhul suures osas kindlaks nende vanemate vastavad näitajad. Austria taaste- ja vastupidavuskava ümberõppe ja täiendusõppe edendamise meetmed aitavad neid probleeme lahendada, toetades madala kvalifikatsiooniga töötajate ja pikaajaliste töötute koolitust. Samal ajal ei lahenda kavandatud meetmed täielikult põhiprobleemi, milleks on rändaja taustaga ja madala kvalifikatsiooniga töötajate osalemine. Samuti tuleb nende rühmade haridustulemusi parandada märksa varasemas eluetapis. Jätkuvalt on vaja tagada täiendava ümberõppe ja elukestva õppe võimalusi kõigis vanuses töötajatele.

               (30)Kasvav oskuste nappus (Fachkräftemangel) muutub üha problemaatilisemaks ettevõtete jaoks, kes tuginevad kõrgelt kvalifitseeritud spetsialistidele, näiteks infotehnoloogia (IT) ekspertidele. Oskustööliste nappusel on mitmesugused põhjused ja pandeemia on neid võimendanud. Nappust võiks vähendada see, kui suurendada kolmandatest riikidest pärit oskustööliste võimalusi asuda ametikohtadele, mida ei ole võimalik täita Austria või ELi tööjõu abil. Praegu tekitavad kasutusel olevad menetlused märkimisväärse halduskoormuse ettevõtetele, kes soovivad palgata töötajaid väljastpoolt ELi, mille tõttu on neil keerukas vajalikke välisriikide spetsialiste ligi meelitada. See vähendab tootlikkuse kasvu, eelkõige teenuste ja peamiselt IT-sektoris. Austria hiljutine ELi mittekuuluvatest riikidest oskustööliste värbamise kiirmenetluse (Rot-Weiß-Rot-Karte) reform ei ole osutunud tulemuslikuks üldise probleemi lahendamisel. Seetõttu võiks võtta täiendavaid meetmeid, et ettevõtted saaksid oskustöölisi kolmandatest riikidest paremini värvata. Muu hulgas võiks muuta menetluse kiiremaks ja kohandada seda paremini ettevõtete individuaalsete vajadustega.

               (31)Versailles’ deklaratsioonis ELi riigipeade ja valitsusjuhtidelt saadud volituste kohaselt soovitakse kavaga „REPowerEU“ kaotada võimalikult kiiresti Euroopa Liidu sõltuvus Venemaalt imporditavast fossiilkütusest. Selleks määratakse dialoogis liikmesriikidega kindlaks kõige sobivamad projektid, investeeringud ja reformid riiklikul, piirkondlikul ja ELi tasandil. Nende meetmete eesmärk on vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja suunata fossiilkütuste import Venemaalt eemale.

               (32)Venemaa sissetungist Ukrainasse põhjustatud geopoliitilised sündmused on tekitanud riske Austria energiavarustuskindlusele. Austria sõltub suurel määral Venemaalt gaasi importimisest. 2020. aastal importis Austria ligikaudu 80 % kogu oma gaasist Venemaalt, võrreldes ELi keskmisega 44 %. Gaas moodustab samuti märkimisväärse osa Austria energianõudlusest (22,7 %, mis jääb veidi alla ELi keskmise 24,4 %), peamiselt tööstuslikul ja kütte otstarbel. Kuid Austria sõltub vähemal määral Venemaa naftast (10 % Austria toornaftast pärineb Venemaalt, mis on märksa väiksem kui ELi keskmine näitaja 26 %)
                  20
               . Venemaa gaasist sõltuvuse vähendamiseks on määrava tähtsusega energiavarustuse mitmekesistamine ning paindlikkuse ja vastassuunavoogude suurendamine teiste liikmesriikide võrkudega juba loodud ulatuslike omavaheliste ühenduste puhul. Gaasiga seotud uued taristu- ja võrguinvesteeringud peaksid siiski võimaluse korral olema tulevikukindlad, et hõlbustada nende pikaajalist kestlikkust tulevikus säästvatele kütustele kohandamise kaudu. Selleks et vähendada sõltuvust Venemaa gaasist, tuleb samuti investeerida taastuvatest energiaallikatest (näiteks taastuvallikatest toodetud vesinik ja kestlik biometaan) gaaside tootmisse, mis võimaldab asendada maagaasi eelkõige sektorites ja piirkondades, mis on tarnehäirete suhtes kõige haavatavamad. Lisaks sellele ei ole jätkuvalt piisavalt kasutatud täiendavaid taastuvaid energiaallikaid, näiteks geotermilist energiat, ning nende kasutamist võiks põhjalikumalt uurida.

               (33)2020. aastal oli taastuvate energiaallikate osakaal Austria lõplikus energiatarbimises 37 %, mis on suurem kui sama aasta jaoks seatud eesmärk 34 %. Taaste- ja vastupidavuskavas esitatud taastuvate energiaallikate toetamise 2021. aasta reform on loonud vajaliku raamistiku, et suurendada taastuvenergia osakaalu elektritarbimises. Reform võimaldab 2030. aastaks toota igal aastal taastuvatest energiaallikatest 27 TWh elektrit ning aitab seeläbi jõuda 2030. aastaks eesmärgini 100 % (2020. aasta 81 %-lt). Kuid taastuvenergiasse tehtavaid investeeringuid takistavad pikaajalised ruumilise planeerimise ja lubade väljastamise menetlused, mis on probleem, mille on osalised põhjustanud liidumaade ja piirkondlike valitsustasandite keerukas võimude lahusus ning haldustöötajate puudumine. Austria võiks kavandatud taastuvenergia tootmise laiendamiseks kaaluda võrgutaristusse (näiteks energia salvestamine, jaotamine ja ülekanne) tehtavate investeeringute märkimisväärset suurendamist ja kõnealuse taristu õigeaegse kasutuselevõtu tagamist. Kui seada ambitsioonikamaid energiatõhususe eesmärke ehitus- ja tööstussektoris, siis väheneb sõltuvus fossiilkütustest. Austria pikaajalises renoveerimisstrateegias on määratud 2050 aastani kindlaks selged vahe-eesmärgid ning selle eesmärk on saavutada Austria hoonefondi CO2 heite vähendamine 80 %. Austria taaste- ja vastupidavuskavaga kiirendatakse fossiilkütuseid kasutavate katelde järkjärgulist kasutustest kõrvaldamist ehitussektoris ning asendatakse need taastuvenergial põhineva küttetehnoloogia või kaugküttega. Austria 2030. aasta energiatõhususe eesmärkide ambitsioonikus on siiski madal ja riik võiks kiirendada investeeringuid hoonete põhjalikku renoveerimisse, fossiilkütuste asendamisse taastuvenergial põhineva küttega ning energiatarbimise paremasse haldamisse, minnes kommunaalteenuste puhul üle digitehnoloogiale (nt arukad arvestid ja termostaadisüsteemid). Samal ajal vähendaksid täiendavad jõupingutused tööstusprotsesside CO2 heite vähendamisse, sh taastuvenergiast toodetud gaaside kasutamise teel, nõudlust gaasi järele ja kaitseksid ettevõtteid hinnavolatiilsuse eest. Paketi „Eesmärk 55“ eesmärkide saavutamiseks tuleb veelgi vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning suurendada taastuvenergia tootmist ja energiatõhusust.

               (34)Kuigi kliimaneutraalsusele ülemineku ja fossiilkütustest loobumise kiirendamine teatavates sektorites tekitab mitmes sektoris märkimisväärseid ümberkorralduskulusid, saab Austria ühtekuuluvuspoliitika raames kasutada õiglase ülemineku mehhanismi, et leevendada ülemineku sotsiaal-majanduslikku mõju kõige enam mõjutatud piirkondades. Lisaks saab Austria kasutada Euroopa Sotsiaalfond+-i, et parandada tööhõivevõimalusi ja tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust.

               (35)Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2022. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus
                  21
                kajastub allpool esitatud soovituses 1.

               (36)Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et rakendada soovitust euroala majanduspoliitika kohta. Austria puhul kajastub see eelkõige allpool soovitustes 1, 2 ja 3,

               SOOVITAB Austrial võtta 2022. ja 2023. aastal järgmisi meetmeid.

               1.Tagada 2023. aastal, et riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasv oleks kooskõlas üldiselt neutraalse eelarvepoliitikaga, võttes arvesse jätkuvat ajutist ja suunatud toetust kodumajapidamistele ja ettevõtetele, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Olla valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, sealhulgas kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut, kava „RePowerEU“ ja muid ELi vahendeid. Järgida pärast 2023. aastat eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne keskpika perioodi eelarvepositsioon. Tagada pikaajalise hooldussüsteemi piisavus ja sellega seotud riigi rahanduse jätkusuutlikkus. Lihtsustada ja ratsionaliseerida valitsustasandite eelarvealaseid suhteid ja vastutusalasid ning ühtlustada rahastamise ja kulutuste alaseid kohustusi. Täiustada maksusüsteemi, et toetada kaasavat ja kestlikku majanduskasvu.

               2.Jätkata oma taaste- ja vastupidavuskava rakendamist kooskõlas nõukogu 13. juuli 2021. aasta rakendusotsuses esitatud eesmärkide ja sihtidega. Viia kiiresti lõpule komisjoniga peetavad läbirääkimised 2021.–2027. aasta ühtekuuluvuspoliitika programmidokumentide üle, et alustada nende rakendamist.

               3.Suurendada naiste osalemist tööjõus, sh suurendades kvaliteetsete lapsehoiuteenuste pakkumist, ning parandada ebasoodsas olukorras olevate rühmade võimalusi tööturul.

               4.Vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja mitmekesistada fossiilkütuste importi, kiirendades taastuvenergia ja selleks vajaliku taristu kasutuselevõttu, eelkõige lihtsustades planeerimist ja muutes seda võimaldavaid menetlusi veelgi ladusamaks, ning suurendada energiatõhusust, eelkõige tööstus- ja ehitussektoris, mitmekesistada energiavarustust ning suurendada võrkude omavaheliste ühenduste paindlikkust ja vastassuunavoogusid.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

                     (3)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 25).

                     (4)

                        Nõukogu 4. märtsi 2022. aasta rakendusotsus (EL) 2022/382, millega määratakse kindlaks Ukrainast lähtuva põgenike massilise sissevoolu olemasolu direktiivi 2001/55/EÜ artikli 5 tähenduses ning nähakse selle tulemusena ette ajutine kaitse (ELT L 71, 4.3.2022, lk 1).

                     (5)

                        Komisjoni teatis nõukogule stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta,
                     Brüssel, 20.3.2020 (COM(2020) 123 final).

                     (6)

                        Komisjoni teatis nõukogule „Üks aasta pärast COVID-19 puhangu algust: eelarvepoliitika meetmed“, Brüssel, 3.3.2021 (COM(2021) 105 final).

                     (7)

                        Käesolevas soovituses esitatud hinnangud eelarvepoliitika ja selle komponentide kohta on komisjoni hinnangud, mis põhinevad komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi aluseks olevatel eeldustel. Komisjoni hinnangud keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu kohta ei hõlma selliste reformide positiivset mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada potentsiaalset majanduskasvu.

                     (8)

                        Ei rahastata taaste- ja vastupidavusrahastust ega muudest ELi vahenditest antavate toetustega.

                     (9)

                        Komisjoni teatis nõukogule: eelarvepoliitika suunised 2023. aastaks, Brüssel, 2.3.2022 (COM(2022) 85 final).

                     (10)

                        Nõukogu 6. juuli 2021. aasta rakendusotsus Austria taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta (ST 10159/2021).

                     (11)

                        SWD(2022) 601 final.

                     (12)

                        Näitajad kajastavad alates 2021. aasta sügisest võetud meetmete aastaste eelarvekulude taset, sealhulgas jooksvaid tulusid ja kulusid ning asjakohasel juhul kapitalikulumeetmeid.

                     (13)

                        Eeldatakse, et Ukrainast ELi põgenenud isikute koguarv jõuab 2022. aasta lõpuks järk-järgult 6 miljonini ning nende geograafiline jaotus põhineb olemasoleva diasporaa suurusel, vastuvõtva liikmesriigi elanikkonna suhtelisel suurusel ja Ukrainast põgenenud isikute tegelikul jaotusel üle kogu ELi 2022. aasta märtsi seisuga. Inimese kohta arvutatud eelarvekulude puhul põhinevad hinnangud komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse Euromodi mikrosimulatsiooni mudelil, võttes arvesse nii rahaülekandeid kui ka mitterahalisi hüvitisi, nagu haridus ja tervishoid.

                     (14)

                        Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitus, milles esitatakse nõukogu arvamus Austria 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 304, 29.7.2021, lk 93).

                     (15)

                        Näitaja miinusmärk (plussmärk) vastab esmaste kulude kasvu liigsele (vähesele) kasvule võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga, osutades ekspansiivsele (pärssivale) eelarvepoliitikale.

                     (16)

                        Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma ekspansiivse panuse 0,4 protsendipunkti SKPst. See tuleneb peamiselt strateegiliste gaasivarude loomisest, nagu on märgitud ka stabiilsusprogrammis.

                     (17)

                        Näitaja miinusmärk (plussmärk) vastab esmaste kulude kasvu liigsele (vähesele) kasvule võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga, osutades ekspansiivsele (pärssivale) eelarvepoliitikale.

                     (18)

                        Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma neutraalse panuse.

                     (19)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (ELT L 231, 30.6.2021, lk 159).

                     (20)

                        Eurostat (2020), Venemaa impordi osakaal vastavalt maagaasi ja toornafta koguimpordis. ELi 27 liikmesriigi keskmine põhineb ELi 27 liikmesriigi välisel impordil.

                     (21)

                        Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,23.5.2022
            COM(2022) 604 final

            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Küprose 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Küprose 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta
            {SWD(2022) 604 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Küprose 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Küprose 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arves nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 5 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta,
                  2
                eriti selle artikli 6 lõiget 1,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241,
                  3
                millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ja teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse kestlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. [XX.] juunil 2022 ajakohastati kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

               (2)24. novembril 2021 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2022) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse 2021. aasta mais Portos toimunud sotsiaaltippkohtumisel veelkord kinnitatud ühist kohustust jätkata Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamist. Euroopa Ülemkogu kiitis 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid heaks 25. märtsil 2022. 24. novembril 2021 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande,
                  4
                milles nimetati Küprost ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta, mille nõukogu võttis vastu 5. aprillil 2022, ning ettepaneku 2022. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist ning mille nõukogu võttis vastu 14. märtsil 2022.

               (3)Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub näiteks kõrgemates energia- ja toiduhindades ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus. EL seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 esimest korda ajutise kaitse direktiiv,
                  5
                millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult ELis viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele.

               (4)Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne muudetud kava esitamise kuupäeva.

               (5)Alates 2020. aasta märtsist on kohaldatud üldist vabastusklauslit
                  6
               . Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises
                  7
                esitas komisjon oma seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema ELi või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Võttes arvesse suurenenud ebakindlust ja majandusväljavaateid ohustavaid suuri langusriske Euroopas toimuva sõja kontekstis, enneolematut energiahindade tõusu ja jätkuvaid häireid tarneahelates, on põhjendatud stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamisaja pikendamine 2023. aasta lõpuni.

               (6)2021. aasta stabiilsusprogrammi käsitlevas nõukogu 18. juuni 2021. aasta arvamuses esitatud lähenemisviisi kohaselt on eelarvepoliitikat praegu kõige parem mõõta esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu tagastamatute toetuste ja muude ELi vahenditega rahastatavaid kulusid
                  8
               . Selleks et hinnata, kas riigi eelarvepoliitika on konservatiivne ja kas eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, pööratakse üldisest eelarvepoliitikast kaugemale minnes tähelepanu ka riiklikult rahastatavate
                  9
                esmaste jooksvate kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) ja investeeringute arengule.

               (7)2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised, et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist
                  10
               . Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajanduslike väljavaadete kohaselt näib üleminek 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale 2023. aastal asjakohane, kuid samal ajal tuleb olla valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriigiti diferentseeritud ja nendes tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles kajastama suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis.

               (8)Seoses 2. märtsil 2022 esitatud eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning võrreldes talveprognoosiga kiiremat inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, et leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete abil; eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega, ning see peab olema riigiti diferentseeritud sõltuvalt nende eelarve- ja majandusolukorrast, sealhulgas võttes arvesse kriisi mõju ja Ukrainast põgenenud inimeste sisserännet.

               (9)2021. aasta 17. mail esitas Küpros määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõiget 1 järgides komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon on määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt hinnanud taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega. 20. juulil 2021 võttis nõukogu vastu otsuse Küprose taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta
                  11
               . Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsusest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Küpros on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjakohased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud.

               (10)Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artiklis 4 sätestatud tähtajaga esitas Küpros 5. mail 2022 oma 2022. aasta riikliku reformikava ja 2. mail 2022 oma 2022. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2022. aasta riiklik reformikava ka Küprose kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava täitmisel tehtud edusammude kohta.

               (11)23. mail 2022 avaldas komisjon Küprose kohta 2022. aasta riigiaruande
                  12
               . Selles hinnati Küprose edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti taaste ja vastupidavuse tulemustabeli põhjal kokkuvõte sellest, kuidas Küpros on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Selle analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega, sealhulgas nendega, mis tekivad seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse. Samuti hinnati Küprose edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning ELi peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

               (12)Komisjon tegi määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Küprose kohta põhjaliku analüüsi ja avaldas selle tulemused 23. mail 2022
                  13
               . Komisjon jõudis järeldusele, et Küprosel on ülemäärane makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige suurenes COVID-19 kriisi ajal märkimisväärselt suur jooksevkonto puudujääk, mis pani lisakoormuse niigi suurele välis-, avaliku ja erasektori võlale, samas finantssektoris on viivislaenud hoolimata märkimisväärsest vähenemisest endiselt suured.

               (13)2. mail 2022 esitas Küpros oma 2022. aasta stabiilsusprogrammi. Nõukogu on Küprose 2022. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1.

               (14)20. juulil 2020 soovitas nõukogu Küprosel võtta 2020. ja 2021. aastal kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida pandeemiale ning toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitas nõukogu Küprosel juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla kestlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Eurostati kinnitatud andmete põhjal vähenes Küprose valitsemissektori eelarvepuudujääk 5,8 %-lt SKPst 2020. aastal 1,7 %-le SKPst 2021. aastal. Küprose eelarvepoliitilised meetmed toetasid majanduse taastumist 2021. aastal, samal ajal kui ajutised erakorralised toetusmeetmed suurenesid 3,6 %-lt SKPst 2020. aastal 3,9 %-le SKPst 2021. aastal. Küprose 2021. aasta meetmed on kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. Kaalutlusõigusel põhinevad eelarvemeetmed, mille valitsus võttis vastu 2020. ja 2021. aastal, olid ajutised või olid nendega seotud tasakaalustavad meetmed. Eurostati kinnitatud andmete kohaselt oli valitsemissektori võlg 2021. aastal 103,6 % SKPst.

               (15)2022. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2022. aastal 2,7 % ja 2023. aastal 3,8 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv väiksem: 2022. aastal 2,3 % ja 2023. aastal 3,5 %, mis tuleneb peamiselt komisjoni prognoosis esitatud eeldatavast väiksemast välisnõudlusest ning seega netoekspordi negatiivsest mõjust võrreldes 2022. aasta stabiilsusprogrammis esitatud tagasihoidliku mõjuga. Valitsus prognoosib oma 2022. aasta stabiilsusprogrammis, et Küpros saavutab 2022. aastal tasakaalustatud eelarvepositsiooni ja 2023. aastal eelarveülejäägi 0,4 % SKPst. 2022. aastal ilmnev paranemine tuleneb peamiselt enamiku erakorraliste meetmete lõpetamisest. Programmi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse kahanema 2022. aastal 93,9 %ni ja seejärel 2023. aastal 88,2 %ni. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2022. aastal 0,3 % SKPst ja 2023. aastal 0,2 % SKPst. See on väiksem kui 2022. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarvepuudujääk, tingituna peamiselt komisjoni prognoosis esitatud konservatiivsematest maksutulu prognoosidest. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse suuresti sarnane: 2022. aastal 93,9 % ja 2023. aastal 88,8 %.

               Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümne aasta keskmine) potentsiaalne majanduskasv hinnanguliselt 2,6 %. See hinnang ei hõlma aga selliste reformide mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada Küprose potentsiaalset majanduskasvu.

               (16)2022. aastal kaotab valitsus järk-järgult enamiku COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmetest, nii et ajutised erakorralised toetusmeetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 3,9 %-lt SKPst 2021. aastal 0,1 %-le SKPst 2022. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmed, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,2 % SKPst ja mis eeldatavasti kaotatakse 2023. aastal
                  14
               . Need meetmed hõlmavad peamiselt sotsiaalsiirdeid vaesematele leibkondadele, energiatarbimise kaudsete maksude alandamist ning jae- ja hulgimüügihindade ülempiiri. Need meetmed on kavandatud ajutistena. Kui aga energiahinnad jäävad kõrgeks ka 2023. aastal, võidakse mõned neist meetmetest säilitada. Mõned neist meetmetest ei ole suunatud, eelkõige kodumajapidamiste elektriarvete maksumäära vähendamine, tarbijatele tariifide alandamine või nafta aktsiisi vähendamine. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulud, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,1 % SKPst ja 2023. aastal 0,2 % SKPst
                  15
               .

               (17)18. juunil 2021 soovitas nõukogu Küprosel
                  16
                säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud. Samuti soovitati Küprosel juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada riigi rahanduse kestlikkus keskpikas perspektiivis ning samal ajal suurendada investeeringuid, et hoogustada võimalikku majanduskasvu.

               (18)Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi ja Küprose 2022. aasta stabiilsusprogrammis sisalduva teabe põhjal peaks eelarvepoliitika 2022. aastal olema üldjoontes neutraalne, +0,1 % SKPst, samas kui nõukogu soovitas toetavat eelarvepoliitikat
                  17
               . Küpros kavatseb jätkuvalt toetada majanduse taastumist, kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut lisainvesteeringute rahastamiseks, nagu on soovitanud nõukogu. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest ELi vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2021. aastaga suurenema 0,7 % SKPst. Riiklikult rahastatavatel investeeringutel peaks olema 2022. aastal eelarvepoliitikale pärssiv mõju 0,6 protsendipunkti SKPst
                  18
               . Seetõttu ei kavatse Küpros säilitada riiklikult rahastatavaid investeeringuid. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2022. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse üldjoontes neutraalse panuse 0,2 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõjuga tegelemise meetmete täiendavat mõju (0,1 % SKPst) ning Ukrainast ümberasustatud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulusid (0,1 % SKPst).

               (19)Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika seisund, eeldusel et poliitikat ei muudeta, 2023. aastal +0,1 % SKPst
                  19
               . Eeldatavasti kasutab Küpros ka 2023. aastal taaste- ja vastupidavusrahastust antavaid toetusi, et rahastada lisainvesteeringuid majanduse taastumise soodustamiseks. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest ELi vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2022. aastaga suurenema 0,3 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavatel investeeringutel peaks olema 2023. aastal eelarvepoliitikale pärssiv mõju 0,1 protsendipunkti SKPst
                  20
               . Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2023. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse üldjoontes neutraalse panuse 0,1 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu leevendamiseks võetud meetmete (0,2 % SKPst) järkjärgulise kaotamise ja Ukrainast põgenenud inimestele ajutise kaitse andmisega seotud lisakulude (0,1 % SKPst) mõju.

               (20)2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarveülejääk järk-järgult kasvama 1,5 %-le SKPst 2024. aastal ja 1,7 %-le SKPst 2025. aastal. Seega peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk jääma programmiperioodi jooksul alla 3 % SKPst. Selle prognoosi kohaselt vähenevad teatavad avaliku sektori kulutused, eelkõige toetused, ning piiratakse muude kulude, sealhulgas vahetarbimise ja mitterahaliste sotsiaalsiirete kasvu. Avaliku sektori investeeringute vähenemist osakaaluna SKPst prognoositakse ka pärast 2022. aasta tipptaset. Programmi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse 2025. aastani kahanema – 2024. aastal 81 %-le ja 2025. aastal 76,7 %-le. Komisjoni analüüsi põhjal näivad võla kestlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis keskmised.

               (21)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks. Need aitavad lahendada kõiki majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme või olulist osa majanduslikest ja sotsiaalsetest probleemidest, millele on osutatud nii nõukogu poolt Küprosele 2019. ja 2020. aastal Euroopa poolaasta raames antud riigipõhistes soovitustes kui ka enne kava vastuvõtmise kuupäeva esitatud riigipõhistes soovitustes. Eelkõige on need seotud riigi rahanduse ja tervishoiu, tööturu- ja sotsiaalpoliitika, hariduse ja oskuste, avaliku ja erasektori investeeringute ning rohe- ja digipöördega, samuti struktuurireformidega, mille abil parandada avaliku sektori toimimist, võidelda korruptsiooni vastu ja aidata kaasa viivislaenude vähendamisele pangandussektoris.

               (22)Küprose taaste- ja vastupidavuskava rakendamine aitab eeldatavasti teha uusi edusamme rohe- ja digipöörde valdkonnas. Küprose kliimaeesmärkide saavutamist toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 41 % ning digieesmärke toetavad meetmed 23 %. Taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine kooskõlas asjakohaste eesmärkide ja sihtidega aitab Küprosel COVID-19 kriisist kiiresti taastuda, tugevdades samal ajal tema vastupanuvõimet. Sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus kogu poliitilise tegevuskava eest.

               (23)Küpros esitas partnerluslepingu ja muud ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid
                  21
                30. detsembril 2021. Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrusega (EL) 2021/1060 peab Küpros asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ühtekuuluvuspoliitika 2021.–2027. aasta fondide programmitöös arvesse võtma. See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondidest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suurendamiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal nende fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust. Taaste- ja vastupidavusrahastu ning ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakendamine sõltub ka selliste kitsaskohtade kõrvaldamisest, mis pärsivad investeeringuid, mis toetavad rohe- ja digipööret ning tasakaalustatud territoriaalset arengut.

               (24)Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Küpros silmitsi ka probleemiga, mis on seotud riigile kuuluvate ettevõtete juhtimisega. Juhtimissüsteemis esineb puudusi seoses rahvusvaheliste standarditega (nt Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni koostatud riigile kuuluvate ettevõtete üldjuhtimise suunised ning Maailmapanga koostatud riigile kuuluvate ettevõtete üldjuhtimise töövahend), mis mõjutab Küprose tootlikkust ja ettevõtluskeskkonda. Eelkõige kasvataksid riigile kuuluvate ettevõtete tõhusust ja mõjusust finantstulemuste ja avaliku sektori eesmärkide suurem läbipaistvus ning suurem aruandekohustus. Samuti aitaksid sellele kaasa parimate tavade rakendamine, näiteks tulemuspõhine ja läbipaistev riigile kuuluvate ettevõtete juhtorganitesse liikmete nimetamise protsess ning riigile kuuluvate ettevõtete omandiõiguse üleminek poliitikale orienteeritud ministeeriumidelt spetsiaalsele keskasutusele. Selliste majanduslikult elujõuliste turgude avamine, kus riigile kuuluvatel ettevõtetel on praegu turgu valitsev seisund (nt taastuvad energiaallikad), muudaks need turud tõhusamaks, kiirendaks rohe- ja digipööret ning aitaks majandust mitmekesistada. Riigile kuuluvate ettevõtete suhtes meetmete võtmine muudaks juhtimise Küprosel tõhusamaks ning nii kohalike kui ka välismaiste ettevõtete jaoks turu õiglasemaks ja läbipaistvamaks. See on kooskõlas Küprose pikaajalise strateegia eesmärkidega ja selle aluseks oleva tegevuskavaga (algatus „Riigile kuuluvate ettevõtete moderniseerimine ning innovatsiooni ja efektiivsuse edendamiseks õigete stiimulite loomine“). Riigile kuuluvate ettevõtete juhtimise parandamisele suunatud poliitika võib aidata vähendada valitsemissektori võlga, sest nende ettevõtete parem juhtimine suurendaks avaliku sektori tõhusust. Samuti võib see aidata parandada ettevõtluskeskkonda ja suurendada potentsiaalset majanduskasvu.

               (25)Versailles’ deklaratsioonis ELi riigipeade ja valitsusjuhtidelt saadud volituste kohaselt soovitakse kavaga „REPowerEU“ kaotada võimalikult kiiresti Euroopa Liidu sõltuvus Venemaalt imporditavast fossiilkütusest. Selleks määratakse dialoogis liikmesriikidega kindlaks kõige sobivamad projektid, investeeringud ja reformid riiklikul, piirkondlikul ja ELi tasandil. Nende meetmete eesmärk on vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja suunata fossiilkütuste import Venemaalt eemale.

               (26)Taastuvate energiaallikate kogu potentsiaali saaks Küprosel veelgi paremini ja kiiremini ära kasutada, eelkõige lubade andmise menetluse lihtsustamise ja päikeseenergiarajatistesse investeerimise kaudu. Küpros praegu gaasi ei kasuta, kuid nafta osakaal energiaallikate jaotuses on 85,6 %. Arvestades energiahindade suurt kõikumist maailmaturgudel, on Küprose majanduse kestlikkuse seisukohast äärmiselt oluline vähendada riigi suurt sõltuvust naftast. Naftaga varustatus põhineb täielikult impordil, kuid Venemaalt imporditud nafta osakaal on ainult 1 %, mis jääb tunduvalt alla ELi keskmise (23 %)
                  22
               . Energiatarnete mitmekesistamiseks ja impordisõltuvuse vähendamiseks oleks Küprosel kasulik kiirendada vesinikuga ühilduva gaasiimporditaristu ja uute energiaühenduste arendamist, et edendada taastuvate energiaallikate laialdasemat kasutuselevõttu. Gaasiga seotud uued taristu- ja võrguinvesteeringud peaksid võimaluse korral olema tulevikukindlad, et hõlbustada nende pikaajalist kestlikkust tulevikus säästvatele kütustele kohandamise kaudu. Peale selle võiks laiendada ja kiirendada energiatõhususe poliitikat, sealhulgas transpordisektoris, et ohjeldada kasvavat energiatarbimist, mis on märkimisväärselt suurem kui ELi keskmine. Energiatõhususe meetmed peaksid aitama leevendada ka energiaostuvõimetust, mida kogeb suur osa elanikkonnast (20,9 %), kasutades selleks vajaduse korral ühtekuuluvuspoliitika vahendeid. Paketi „Eesmärk 55“ eesmärkide saavutamiseks tuleb Küprosel veelgi vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning suurendada taastuvenergia tootmist ja energiatõhusust.

               (27)Kuigi kliimaneutraalsusele ülemineku ja fossiilkütustest loobumise kiirendamine tekitab mitmes sektoris märkimisväärseid ümberkorralduskulusid, saab Küpros ühtekuuluvuspoliitika raames kasutada õiglase ülemineku mehhanismi, et leevendada ülemineku sotsiaal-majanduslikku mõju kõige enam mõjutatud piirkondades. Lisaks saab Küpros kasutada Euroopa Sotsiaalfond+, et parandada tööhõivevõimalusi ja tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust.

               (28)Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2022. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus
                  23
                kajastub allpool esitatud soovituses 1.

               (29)Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et rakendada soovitust euroala majanduspoliitika kohta. Küprose puhul kajastub see eelkõige allpool esitatud soovitustes 1 ja 2.

               (30)Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja kõnealust hindamist, on nõukogu 2022. aasta riikliku reformikava ja 2022. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel antud nõukogu soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1, 2, 3 ja 4. Soovitused 1 ja 2 aitavad kaasa ka euroala käsitlevate soovituste, eelkõige esimese ja neljanda soovituse rakendamisele. Soovituses 1 osutatud eelarvepoliitika meetmed aitavad muu hulgas vähendada valitsemissektori suure võlaga seotud tasakaalustamatust. Soovituses 2 osutatud poliitikameetmed aitavad muu hulgas vähendada erasektori suure võlaga seotud tasakaalustamatust, piirates erasektori liigset laenamist. Samuti aitavad need leevendada valitsemissektori suure võla ja jooksevkonto puudujäägiga seotud tasakaalustamatust, mitmekesistades majandust, ning viivislaenude suure osakaaluga seotud tasakaalustamatust. Soovituses 3 osutatud poliitikameetmed aitavad muu hulgas vähendada valitsemissektori suure võlaga seotud tasakaalustamatust, suurendades valitsussektori tõhusust ja pikaajalist majanduskasvu, ning erasektori võla ja välisvõlaga seotud tasakaalustamatust, suurendades pikaajalist majanduskasvu. Soovituses 4 osutatud poliitikameetmed aitavad muu hulgas pikas perspektiivis toime tulla suure välisvõlaga seotud haavatavusega,

               SOOVITAB Küprosel võtta 2022. ja 2023. aastal järgmisi meetmeid.

               1.Tagada 2023. aastal, et riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasv oleks kooskõlas üldiselt neutraalse eelarvepoliitikaga, võttes arvesse jätkuvat ajutist ja suunatud toetust kodumajapidamistele ja ettevõtetele, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ning Ukrainast põgenevatele inimestele. Olla valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, sealhulgas kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut, kava „RePowerEU“ ja muid ELi vahendeid. Järgida pärast 2023. aastat eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne keskpika perioodi eelarvepositsioon.

               2.Jätkata oma taaste- ja vastupidavuskava rakendamist kooskõlas nõukogu 28. juuli 2021. aasta rakendusotsuses esitatud eesmärkide ja sihtidega. Viia kiiresti lõpule komisjoniga peetavad läbirääkimised 2021.–2027. aasta ühtekuuluvuspoliitika programmidokumentide üle, et alustada nende rakendamist.

               3.Võtta meetmeid riigile kuuluvate ettevõtete juhtimise parandamiseks kooskõlas rahvusvaheliste standarditega.

               4.Vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja mitmekesistada energiavarustust, kiirendades taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, eelkõige loamenetluse edasise lihtsustamise ja fotogalvaanika laialdasema rakendamise abil. Arendada energiaühendusi naaberriikidega, samal ajal laiendades ja kiirendades energiatõhususe meetmete võtmist, sealhulgas transpordisektoris.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)

                        ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

                     (3)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

                     (4)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 25).

                     (5)

                        Nõukogu 4. märtsi 2022. aasta rakendusotsus (EL) 2022/382, millega määratakse kindlaks Ukrainast lähtuva põgenike massilise sissevoolu olemasolu direktiivi 2001/55/EÜ artikli 5 tähenduses ning nähakse selle tulemusena ette ajutine kaitse (ELT L 71, 4.3.2022, lk 1).

                     (6)

                        Komisjoni teatis nõukogule stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta,
                     Brüssel, 20.3.2020 (COM(2020) 123 final).

                     (7)

                        Komisjoni teatis nõukogule „Üks aasta pärast COVID-19 puhangu algust: eelarvepoliitika meetmed“, Brüssel, 3.3.2021 (COM(2021) 105 final).

                     (8)

                        Käesolevas soovituses esitatud hinnangud eelarvepoliitika ja selle komponentide kohta on komisjoni hinnangud, mis põhinevad komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi aluseks olevatel eeldustel. Komisjoni hinnangud keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu kohta ei hõlma selliste reformide positiivset mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada potentsiaalset majanduskasvu.

                     (9)

                        Ei rahastata taaste- ja vastupidavusrahastust ega muudest ELi vahenditest antavate toetustega.

                     (10)

                        Komisjoni teatis nõukogule: eelarvepoliitika suunised 2023. aastaks, Brüssel, 2.3.2022 (COM(2022) 85 final).

                     (11)

                        Nõukogu 20. juuli 2021. aasta rakendusotsus Küprose taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta (ST 10686/2021; ST 10686/2021 ADD 1).

                     (12)

                        SWD(2022) 604 final.

                     (13)

                        SWD(2022) 628 final.

                     (14)

                        Näitajad kajastavad alates 2021. aasta sügisest võetud meetmete aastaste eelarvekulude taset, sealhulgas jooksvaid tulusid ja kulusid ning asjakohasel juhul kapitalikulumeetmeid.

                     (15)

                        Eeldatakse, et Ukrainast ELi põgenenud isikute koguarv jõuab 2022. aasta lõpuks vähehaaval 6 miljonini ning nende hinnanguline geograafiline jaotus põhineb olemasoleva diasporaa suurusel, vastuvõtva liikmesriigi elanikkonna suhtelisel suurusel ja Ukrainast põgenenud isikute tegelikul jaotusel üle kogu ELi 2022. aasta märtsi seisuga. Inimese kohta arvutatud eelarvekulude puhul põhinevad hinnangud komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse Euromodi mikrosimulatsiooni mudelil, võttes arvesse nii võimalikke rahaülekandeid inimestele kui ka mitterahalisi hüvesid, näiteks haridust ja tervishoidu.

                     (16)

                        Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitus, milles esitatakse nõukogu arvamus Küprose 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 304, 29.7.2021, lk 58).

                     (17)

                        Miinusmärgiga (plussmärgiga) näitaja kajastab esmaste kulude liigset (vähest) kasvu võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga, osutades ekspansiivsele (pärssivale) eelarvepoliitikale.

                     (18)

                        Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma neutraalse panuse 0,0 protsendipunkti SKPst.

                     (19)

                        Miinusmärgiga (plussmärgiga) näitaja kajastab esmaste kulude liigset (vähest) kasvu võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga, osutades ekspansiivsele (pärssivale) eelarvepoliitikale.

                     (20)

                        Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma pärssiva panuse 0,2 protsendipunkti SKPst.

                     (21)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (ELT L 231, 30.6.2021, lk 159).

                     (22)

                        Eurostat (2020), Venemaa impordi osakaal maagaasi, nafta ja kivisöe koguimpordis. ELi 27 liikmesriigi keskmise impordi puhul näitab koguimport ELi 27 liikmesriigist väljastpoolt pärit importi. Küprose puhul hõlmab koguimport ELi-sisest kaubandust. Nafta hõlmab toornaftat ja rafineeritud naftatooteid.

                     (23)

                        Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.