               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,13.5.2015
            COM(2015) 259 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Hispaania 2015. aasta riiklikku reformikavaja esitatakse nõukogu arvamus Hispaania 2015. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Hispaania 2015. aasta riiklikku reformikava

                  ja esitatakse nõukogu arvamus Hispaania 2015. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 5 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta,
                  2
                eriti selle artikli 6 lõiget 1,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust
                  3
               ,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone
                  4
               ,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus tööhõive ja majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel. Strateegia keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu potentsiaali ja konkurentsivõime suurendamiseks.

               (2)13. juulil 2010 võttis nõukogu komisjoni ettepanekute põhjal vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta. Neid kahte dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks ning liikmesriikidel paluti neid oma majandus- ja tööhõivepoliitikas arvesse võtta.

               (3)Nõukogu võttis 8. juulil 2014 vastu soovituse Hispaania 2014. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Hispaania 2014. aasta ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta. Kooskõlas määrusega (EL) nr 473/2013
                  5
                esitas komisjon 28. novembril 2014 arvamuse Hispaania 2015. aasta eelarvekava kohta
                  6
               .

               (4)28. novembril 2014 võttis komisjon vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi,
                  7
                mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2015) algust. Samal päeval võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande,
                  8
                milles nimetati Hispaaniat liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

               (5)Euroopa Ülemkogu kiitis 18. detsembril 2014 heaks prioriteedid investeeringute suurendamise, struktuurireformide kiirendamise ning vastutustundliku ja kasvu soodustava eelarve konsolideerimise tagamiseks.

               (6)26. veebruaril 2015 avaldas komisjon Hispaania 2015. aasta riigiaruande
                  9
               . Riigiaruandes hinnati Hispaania edusamme 8. juulil 2014 vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel. Riigiaruanne hõlmab ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjaliku analüüsi tulemusi. Komisjoni analüüsi põhjal võib järeldada, et Hispaanias esineb makromajanduslik tasakaalustamatus, mis nõuab otsustavaid poliitikameetmeid ja erijärelevalvet. Kuigi jooksevkontot on suudetud mõnevõrra tasakaalustada, tuleb väga suure tööpuuduse tingimustes endiselt pöörata suurt tähelepanu riskidele, mis on seotud era- ja valitsemissektori kõrge võlataseme ja väga negatiivse rahvusvahelise netoinvesteerimispositsiooniga. Eriti oluline on võtta meetmeid, millega vähendatakse Hispaania majandust ohustava kahjuliku mõju riski ja – Hispaania majanduse suurust arvestades – negatiivse mõju ülekandumist teistesse majandus- ja rahaliidu riikidesse.

               (7)Hispaania esitas 30. aprillil 2015 nii oma 2015. aasta riikliku reformikava kui ka 2015. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (8)Hispaania suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti paranduslikku osa. 2015. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt plaanib valitsus vähendada valitsemissektori nominaalset eelarvepuudujääki 2015. aastal 4,2 %ni SKPst ja seejärel järk-järgult 2,8 %ni SKPst 2016. aastal. Valitsus kavatseb saavutada keskpika perioodi eesmärgi – struktuurselt tasakaalus eelarvepositsiooni – aastaks 2019. Stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse saavutama 98,9 %ga haripunkti 2015. aastal ja seejärel järk-järgult vähenema 93,2 %ni 2018. aastal. Eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2015. aastal usutav ja pärast seda soodne. Komisjoni 2015. aasta kevadprognoosi põhjal prognoositakse 2015. aastal eelarvepuudujäägiks 4,5 % SKPst ja 2016. aastal 3,5 % SKPst. Seega on oht, et nominaalse eelarvepuudujäägi eesmärgid võivad 2015. ja 2016. aastal jääda saavutamata. Lisaks jääb Hispaania kavandatud eelarve konsolideerimine aastatel 2013–2016 tõenäoliselt soovitatust tagasihoidlikumaks ning 2015. ja 2016. aastal tuleb võtta täiendavaid struktuurimeetmeid. Nõukogu on stabiilsusprogrammile antud hinnangu põhjal ja komisjoni 2015. aasta kevadprognoosi arvesse võttes seisukohal, et on risk, et Hispaania ei täida stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid. Hispaania on teinud teatavaid edusamme äriettevõtjate ees olevate avaliku sektori võlgnevuste kõrvaldamisel. 2014. aastal tegi Hispaania teatavaid edusamme ka selliste ettepanekute väljaselgitamisel, millega ratsionaliseerida tervishoiu-, haridus-, ja sotsiaalkulusid piirkondlikul tasandil, ehkki neid lõpuks vastu ei võetud. Kuid parlamendis on praegu töös seaduseelnõu, mille eesmärk on kehtestada piirkondlikele ravimi- ja tervishoiukuludele kulueeskirjad.

               (9)Eelarvestabiilsust ja rahastamise jätkusuutlikkust käsitleva alusseaduse kohaste ennetavate, korrigeerivate ja sunnimeetmete rakendamine edeneb aeglaselt. Kulutasuvus tervishoiusektoris on paranenud, kuid endiselt on oluline hoida ravimikulude kasv kontrolli all ning eelkõige kontrollida haiglate ravimikulusid. Elektritariifipuudujääk on 2014. aasta seisuga edukalt kõrvaldatud ja pankrotistunud tasuliste kiirteede probleem on lahendatud ning seeläbi on vähendatud riigi kulusid. Hispaania ei ole siiski võtnud kasutusele süsteemi, mis võimaldaks olulisi tuleviku taristuprojekte sõltumatult hinnata.

               (10)Teatavaid edusamme on tehtud maksustamise valdkonnas, kus on alustatud ulatusliku maksureformiga, et lihtsustada maksusüsteemi ning soodustada majanduskasvu ja töökohtade loomist. Maksureform võeti vastu 20. novembril 2014 ja see jõustus 2015. aasta jaanuaris ning hõlmab üksikisiku ja ettevõtte tulumaksu. Teatavaid edusamme on tehtud ka maksudest kõrvalehoidumise vastases võitluses, kuid edusamme ei ole täheldatud keskkonnamaksude valdkonnas. Hispaania pangandussektori ja eelkõige riigiabi saanud pankade ümberkorraldamine edeneb jõudsalt. Samal ajal on hiljutised meetmed, mis on võetud pangandusväliste rahastamisvõimaluste kasutamise soodustamiseks, parandanud vähemalt teataval määral ettevõtjate rahastamisvõimalusi, eelkõige kui arvestada Hispaania ettevõtjate suurt sõltuvust pangalaenudest. Nende reformide täielik rakendamine on äärmiselt oluline, et hõlbustada vahendite ümberjagamist ning toetada käimasolevat kohandamist. Lahendada tuleb ka muud probleemid, mida tänaseks alustatud reformid ei hõlma. Teatavaid edusamme on tehtud allesjäänud puuduste kõrvaldamiseks ettevõtete maksejõuetuse menetlemise süsteemis ning 27. veebruaril 2015 võeti vastu kuninga dekreet-seadus füüsiliste isikute maksejõuetuse kohta. Siiski tuleb veelgi suurendada haldus- ja kohtuorganite suutlikkust maksejõuetusasjade menetlemisel.

               (11)Kõrge pikaajalise töötuse tase ning tööturu killustatus pidurdavad ikka veel tootlikkuse kasvu ja mõjuvad negatiivselt töötingimustele Hispaanias. Sotsiaalpartnerid peavad aru ulatusliku kutsealaülese kokkuleppe sõlmimise üle aastateks 2015–2017. Arvestades, et tööpuudus on väga suur, on võimalik, et palgad peavad teatavates sektorites ja äriühingutes kasvama lühiajalises perspektiivis tootlikkusest aeglasemini, et luua töökohti ja suurendada konkurentsivõimet. See toob tõenäoliselt esile vajaduse kehtestada valdkondlike ja ettevõtjatega peetavate läbirääkimiste käigus põhimõte, mille kohaselt peaks töötasu muutuma vastavalt tootlikkuse erinevustele ettevõtete vahel. Hoolimata regulatiivsetest reformidest hakkas ajutiselt töötavate isikute hulk 2014. aastal uuesti kasvama, ületades 2014. aastal 24 % ning mõjutades eelkõige noori ja madala kvalifikatsiooniga inimesi. Lisaks näib, et veel ei kasutata kogu ulatuses ära kõiki võimalusi, mida pakuvad uued lepinguliigid ja stiimulid, et julgustada tööandjaid värbama töötajad tähtajatult. Hispaania ametiasutused teatasid, et tööandjatele värbamiseks pakutavate toetuste kohta tehakse 2016. aasta mais hindamine. Riikliku tööhõiveameti ja allhanke korras teenuseid osutavate asutuste suutlikkus on äärmiselt oluline tööturu- ja aktiveerimispoliitika tõhusaks ja täpseks suunamiseks, sealhulgas tõhus ümberkoolitamine, mis annab inimestele võimaluse liikuda sektoritesse, kus luuakse töökohti. Hispaania on teinud piiratud edusamme riiklike tööturuasutuste ajakohastamise kiirendamisel ja piirkondlike erinevuste kaotamisel.

               (12)Noorte töötus on Hispaanias endiselt väga kõrge (üle 53 %) ja haridussüsteemist varakult lahkunud noorte osakaal on üks kõrgemaid ELis. Hispaania rakendab uusi hariduskavasid, mis kehtestati hariduse kvaliteeti käsitleva seadusega nr 8/2013 ning mille eesmärk on parandada alg- ja keskhariduse kvaliteeti. Piiratud edusamme on tehtud kutsehariduse ja -koolituse paremasse vastavusse viimiseks tööturu vajadustega ning koostöö parandamine kõrgharidusasutuste ja tööandjate vahel on ajakavast maas. 2015. aastal on kavas laiendada kaheosalist kutseõppesüsteemi, kuid selle rakendamisel esineb piirkonniti jätkuvalt suuri erinevusi. Loodud on erikomitee, et analüüsida hariduse ja koolituse õppekavade vastavust tööturu vajadustele.

               (13)Hispaania on teinud piiratud edusamme oma sotsiaalkaitsesüsteemi tõhustamisel. Ta on loonud pikaajaliste töötute jaoks uue aktiveerimise kava, milles on sissetulekutoetused kombineeritud abiga töö otsimisel. Kuid tööhõive- ja sotsiaalteenuste omavaheline vähene koordineerimine ning erinevate miinimumsissetuleku tagamise kavade omavaheline kokkusobimatus on siiski vähendanud sotsiaalabi programmide tõhusust. Silmitsi kõrge vaesuse tasemega, eelkõige madala sissetulekuga leibkondade hulgas, kus kasvavad lapsed, on Hispaania teinud piiratud edusamme peretoetuste kavade ja hooldusteenuste sihipärasemaks muutmisel.

               (14)Struktuurireformid peavad hõlmama selliste takistuste eemaldamist, mis ei lase ettevõtetel kasvada, aidates VKEdel laiendada oma turge ja soodustades innovatsiooni, suurendades ekspordivõimekust, stimuleerides töökohtade loomist, ja aitama ettevõtetel tõhusamalt konkureerida, sealhulgas siseturgudel, suurendades üldist tootlikkust. Hispaania on hakanud uurima põhjuseid, miks väikeste ja mikroettevõtete osakaal riigi majanduses on nii suur. Saades teada põhjused, miks ettevõtted ei ole kasvanud, saab valitsus kõrvaldada regulatiivsed tõkked, mis ei lase neil seda teha. Mõningaid edusamme on küll tehtud turu ühtsust käsitleva seaduse nr 20/2013 rakendamisel, kuid piirkondlikul tasandil esineb siiski viivitusi. Keskkonnalubade korraldust käsitlevat seadust ei ole veel kõik piirkonnad rakendanud. Mingit edasiminekut ei ole toimunud kutseteenuste ja kutseühingute reformide vastuvõtmisel. Teadus- ja innovatsioonisüsteemi struktuursed puudused pärsivad jätkuvalt Hispaania kasvupotentsiaali. Seetõttu on endiselt oluline leida uusi rahastamisallikaid, tagada ressursside tõhus ja tulemuslik kasutamine, luua uus teadusagentuur ning soodustada meetmeid, millega muuta ettevõtluskeskkond innovatsioonisõbralikumaks.

               (15)Teatavaid edusamme on tehtud raudteevõrgu osas, võttes meetmeid, et tagada raudtee kauba- ja reisijateveoteenuste pakkumisel tõhus konkurents. 4. juulil 2014 võttis ministrite nõukogu vastu kuninga dekreet-seaduse 8/2014, millega luuakse fond, et parandada meresadamatele maadpidi juurdepääsetavust.

               (16)Hispaania on teinud edusamme avaliku halduse reformi komitee soovituste järgimisel kõigil valitsemistasanditel. Kuid praeguseks on reformi mõju tõhususe ja eelarvesäästu seisukohast olnud näha peamiselt riigi tasandil. Olulisi samme on astutud haldusotsuste läbipaistvuse parandamiseks, kuid kohal on tammutud järelevalve tugevdamisel, eelkõige riigihangete valdkonnas kohalikul ja piirkondlikul tasandil. Järelevalve tugevdamiseks riigihangetes ja linnaplaneerimisel ei ole meetmeid võetud. Piiratud edusamme on tehtud selliste kohtusüsteemi reformide vastuvõtmiseks, mille eesmärk on tõhustada kohtusüsteemi: parlamendile esitati 27. veebruaril 2015 seaduseelnõud, mis käsitlevad kohtusüsteemi ja tsiviilkohtumenetlust ja hõlmavad mõningaid reforme; riigi õigusabi ja vabatahtliku kohtualluvust käsitlevad eelnõud on parlamendis menetluses. Teatavaid edusamme on tehtud vastuvõetud reformide elluviimisel, nt Oficina Judicial ehk reform kohtusüsteemi digitaliseerimiseks ja koostalitusvõime parandamiseks piirkondade elektrooniliste kohtuasjade haldamise süsteemide vahel. Selles valdkonnas tuleb jõupingutusi jätkata.

               (17)Komisjon on Euroopa poolaasta raames Hispaania majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud tulemused Hispaania 2015. aasta riigiaruandes. Komisjon on hinnanud stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava ning eelmistel aastatel Hispaaniale esitatud soovituste järelmeetmeid. Hindamisel on võetud arvesse kõnealuste dokumentide asjakohasust Hispaania eelarve- ja sotsiaal-majanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi eeskirjadele ja juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada liidu üldist majandusjuhtimist, lisades tulevastesse riiklikesse otsustesse ELi tasandi panuse. Euroopa poolaasta raames koostatud soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1–4.

               (18)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu Hispaania stabiilsusprogrammiga tutvunud ja tema arvamus
                  10
                selle kohta kajastub eelkõige soovituses 1.

               (19)Nõukogu on komisjoni põhjalikust analüüsist ja kõnealusest hindamisest lähtudes riikliku reformikava ja stabiilsusprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel antud nõukogu soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1–4.

               (20)Komisjon on Euroopa poolaasta raames analüüsinud ka euroala kui terviku majanduspoliitikat. Sellele analüüsile tuginedes on nõukogu esitanud konkreetsed soovitused liikmesriikidele, kelle vääringuks on euro. Hispaania peaks tagama ka nende soovituste täieliku ja õigeaegse rakendamise,

               SOOVITAB Hispaanial võtta aastatel 2015–2016 järgmisi meetmeid.

               1.Tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi püsiv korrigeerimine 2016. aastaks, võttes 2015. ja 2016. aastal vajalikud struktuurimeetmed ning kasutades ootamatuid tulusid selleks, et kiirendada eelarvepuudujäägi ja võla vähendamist. Parandada piirkondlike rahaliste vahendite läbipaistvust ja aruandlust. Parandada tervishoiusektori kulutasuvust ja ratsionaliseerida haiglate ravimikulusid.

               2.Viia lõpule hoiupankade reform, kasutades selleks muu hulgas seadusandlike meetmeid, ja viia lõpule riigi omandis olevate hoiupankade ümberkorraldamine ja erastamine.

               3.Soodustada sotsiaalpartneritega konsulteerides ja kooskõlas riiklike tavadega palkade ja tootlikkuse vastavusse viimist, võttes arvesse oskuste erinevust ja kohaliku tööturu tingimusi ning piirkondade, sektorite ja äriühingute majandustulemuste erinevusi. Astuda samme, et parandada tööotsimisel pakutava abi ja nõustamise kvaliteeti ja tõhusust, sealhulgas noorte töötuse vastu võitlemise raames. Sujundada miinimumsissetuleku tagamise ja peretoetuste kavasid ning edendada piirkondlikku liikuvust.

               4.Kõrvaldada tõkked, mis takistavad ettevõtetel kasvamast, sealhulgas ettevõtete suurusel põhinev regulatsioon; võtta vastu kavandatud kutseteenuste reform; kiirendada turu ühtsust käsitleva seaduse rakendamist.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)
                  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

                     (3)
                  COM(2015) 259.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  ELT L 140, 27.5.2013, lk 11.

                     (6)
                  C(2014) 8804 final

                     (7)
                  COM(2014) 902.

                     (8)
                  COM(2014) 904.

                     (9)
                  C(2014) 8804 (final).

                     (10)
                  Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,18.5.2016
            COM(2016) 334 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Läti 2016. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Läti 2016. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Läti 2016. aasta riiklikku reformikava

                  ja esitatakse nõukogu arvamus Läti 2016. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 5 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust
                  2
               ,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone
                  3
               ,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)26. novembril 2015 võttis komisjon vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi,
                  4
                mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2016) algust. 17.–18. märtsil 2016 kiitis Euroopa Ülemkogu iga-aastase majanduskasvu analüüsis esitatud prioriteedid heaks. 26. novembril 2015 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande,
                  5
                milles ei nimetatud Lätit ühe liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal päeval võttis komisjon vastu ka soovituse nõukogu soovituse kohta, milles käsitletakse euroala majanduspoliitikat
                  6
               . 18.–19. veebruaril 2016 kiitis Euroopa Ülemkogu soovituse heaks ja see 8. märtsil 2016 võttis nõukogu selle vastu. Kuna Läti rahaühik on euro ning majandus- ja rahaliidu riigid on üksteisega tihedalt seotud, peaks Läti tagama nende soovituste täieliku ja õigeaegse rakendamise.

               (2)2016. aasta aruanne Läti kohta
                  7
                avaldati 26. veebruaril 2016. Selles hinnati Läti edusamme nõukogus 14. juulil 2015 vastu võetud riigipõhiste soovituste järgimisel ja talle strateegiaga „Euroopa 2020” ettenähtud eesmärkide saavutamisel.

               (3)14. aprillil 2016 esitas Läti oma 2016. aasta riikliku reformikava ja 2016. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, analüüsiti neid korraga.

               (4)Asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi on võetud arvesse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 2014.–2020. aasta programmide koostamisel. Määruse (EL) nr 1303/2013 artikliga 23 on nähtud ette, et komisjon võib paluda liikmesriigil oma partnerlusleping ja vastavad programmid üle vaadata ning teha ettepanekuid nende muutmiseks, kui see on vajalik asjaomaste nõukogu soovituste rakendamise toetamiseks. Komisjon esitas kõnealuse sätte kasutamise täiendavad üksikasjad suunistes selle kohta, kuidas rakendada meetmeid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhususe sidumiseks usaldusväärse majandusjuhtimisega
                  8
               .

               (5)Oma 2016. aasta stabiilsusprogrammis taotles Läti 2017. aastaks täiendavat ajutist kõrvalekaldumist keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks vajalikust kohandamiskavast 0,5 % ulatuses SKPst, et võtta arvesse suuremaid struktuurireforme, millel on positiivne mõju riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele, eelkõige käimasolevat tervishoiusektori reformi, mis põhineb aastate 2014–2020 tervishoiustrateegial. Reformi üksikasjad on kokkuvõtlikult esitatud stabiilsusprogrammis. Selle eesmärk on suurendada 2020. aastaks tervishoiusektori avalikku rahastamist 4 %-ni SKPst, võrrelduna 2015. aasta 3 %-ga SKPst. Reformi täielik rakendamine suurendab eeldatavasti 2023. aastaks tööhõivet 0,6 % ja tõstab SKP taset 2,2 %, mis avaldab pikas perspektiivis positiivset mõju riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. Positiivne mõju majanduskasvule ja riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele on hinnangu kohaselt usutav. Praegu võib Lätit pidada 2017. aastaks taotletud ajutise kõrvalekaldumise tingimustele vastavaks, juhul kui ta rakendab kokkulepitud reformid piisavas ulatuses. Selle üle toimub Euroopa poolaasta raames järelevalve. Lubatud ajutise kõrvalekalde suurus sõltub siiski sellest, kas järgitakse minimaalset sihttaset (s.t struktuurset eelarvepuudujääki 1,7 % SKPst). Selle tulemusena ilmneb komisjoni 2016. aasta kevadprognoosist, et 2017. aastal on ruumi täiendava ajutise kõrvalekalde jaoks 0,1 % ulatuses SKPst.

               (6)Läti suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa. 2016. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt kavatseb valitsus järk-järgult parandada valitsemissektori nominaalset eelarvepositsiooni, et see jõuaks 2019. aastal 0,5 %-ni SKPst. Kavandatavas keskpika perioodi eelarve-eesmärgi – struktuurse eelarvepuudujäägi 1 % SKPst – saavutamiseks vajalikus kohandamiskavas on arvestatud taotletud kõrvalekaldeid, mis on 2017. ja 2018. aastal seotud süsteemse pensionireformiga ning aastatel 2017–2019 tervishoiusektori ulatuslikuma struktuurireformiga. Stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse 2016. aastal jõudma 40 %-ni SKPst, kuid langema 2018. aastal 38 %-ni. Neid eelarveprognoose toetav makromajanduslik stsenaarium on usutav, kuid kavandatud eelarvepuudujäägi eesmärkide saavutamiseks alates 2017. aastast võetavaid meetmeid ei ole piisavalt täpselt kirjeldatud. Toetudes komisjoni 2016. aasta kevadprognoosile, osutab üldhinnang mõningase kõrvalekalde riskile 2016. aastal, ja kui poliitikat ei muudeta, siis ka 2016. ja 2017. aasta kokkuvõttes. Nõukogu on stabiilsusprogrammile antud hinnangu põhjal ja komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi arvesse võttes seisukohal, et Läti peaks üldiselt täitma stabiilsuse ja kasvu pakti nõuded, kuid siiski tuleb tal nõuete täitmiseks 2016. aastal võtta täiendavaid meetmeid.

               (7)Tööjõu pakkumist piirab tööealise elanikkonna vähenemine ja kulupõhist konkurentsivõimet ohustab tootlikkuse suurenemisest kiirem palgakasv. Seetõttu tuleb võtta meetmeid tööalase konkurentsivõime suurendamiseks ja inimkapitali parandamiseks.

               (8)Läti vaesusriski ja sotsiaalse tõrjutuse määr on üks ELi kõrgemaid. Tehakse ettevalmistusi miinimumsissetuleku määra kehtestamiseks, kuid selle rakendamine ei ole kindel ja kuna see nõuab eelarvest suuri kulusid, jääb selle kohaldamise mõju tagasihoidlikuks. Sotsiaalabi piisavus ei ole alates 2009. aastast paranenud, mille tõttu ei ole vaesus tegelikult vähenenud. Miinimumsissetuleku määra reformiga soovitakse vähendada sotsiaalabi killustatust ja stimuleerida tööleasumist.

               (9)Aktiveerimismeetmete hõlmavus on endiselt madal, eriti pikaajaliste töötute puhul. See raskendab tööturule tagasipöördumist, võttes arvesse, et ka tervisenäitajad on halvad ja sotsiaalteenused ebapiisavad. Tööhõivet võimaldaks suurendada aktiveerimismeetmete laialdasem rakendamine.

               (10)Tervishoiu kasina avaliku sektori poolse rahastamise, tervishoiusüsteemi struktuursete puuduste, omast taskust suurte summade maksmise vajaduse ja kesise kulutasuvuse tõttu jäävad suure osa elanikkonna tervishoiuvajadused rahuldamata. Esmatähtsaks peetakse kriitilisi juhtumeid ning piiratud rahastamise tõttu on võimalused pakkuda üldisi tervishoiuteenuseid tagasihoidlikud.

               (11)Läti on teinud edusamme kõrgharidussüsteemi reformimisel. Eelkõige on loodud stiimulid parandada kvaliteeti ning rajatud sõltumatu akrediteerimissüsteem. Parandada tuleb aga kutseharidust ja -koolitust, eelkõige reformides õppekavu ja luues regulatiivse raamistiku õpipoisiõppe tüüpi kavadele, et parandada nende kvaliteeti ja kättesaadavust. Kutseharidusseaduse kohaselt võivad õpipoisiõppe tüüpi kavade arengule kaasa aidata ka sotsiaalpartnerid.

               (12)Investeerimist on pidurdanud innovatsiooniprobleemid, puudulik ettevõtluskeskkond ja tööjõu kahanemine. Vähene innovatsioon ja killustatud teadusbaas takistavad kõrgema lisandväärtusega ja teadmistepõhiste valdkondade kiiret ja tõhusat laienemist Lätis. Investeerimist pidurdavad ka investorite vähene kaitse maksejõuetusmenetluse käigus, millele lisandub avaliku halduse vähene tõhusus.

               (13)Valitsus on võtnud meetmeid, et vähendada riigi teadusbaasi killustatust, parandada selle kvaliteeti ja suurendada ettevõtete innovatsioonivõimet. Teatavast edust hoolimata on investeeringud, mida avalik ja erasektor teevad teadusesse ja innovatsiooni, väga väikesed võrreldes ELi keskmisega. Jätkata tuleb teadusbaasi konsolideerimist, teadustöötajate arvu suurendamist ja teaduse kvaliteedi parandamist. Selleks et luua erasektorile stiimulid innovatsiooni investeerimiseks, tuleks täielikult ellu viia aruka spetsialiseerumise strateegiast lähtuvad reformid ja kasutada kõiki muid olemasolevaid poliitilisi vahendeid.

               (14)Äriringkondades levinud arusaama kohaselt takistab investeerimist maksejõuetusmenetlus, kuna varade tagastamise määrad on madalad ja puudub pankrotihaldurite järelevalve.

               (15)Läti on teinud mitu edukat algatust kohtusüsteemi kvaliteedi ja tõhususse parandamiseks, kuid ametiisikute huvide konfliktide vältimise kord, mis on küll kõikehõlmav, on keerukas ja jäik, kuna peamiseks peetakse formaalset nõuete täitmist, mitte asjaolude kaalumist iga juhtumi puhul eraldi. Lisaks nõrgendavad korruptsiooni ennetamise ja selle vastu võitlemise bürood sisepinged, mis kahjustavad büroo tasakaalu ning õõnestavad üldsuse usaldust selle tegevuse suhtes ja büroo enda soovi käsitleda kõrgetasemelisi juhtumeid esmatähtsana.

               (16)Investeerimiskeskkonda ei aita soodsamaks muuta ka avaliku halduse vähene tõhusus, mis tuleneb eelkõige suurest personali voolavusest, avaliku teenistuse reformi venimisest ja nõrgast projektijuhtimisest. Avaliku sektori töötasud ei ole vajalikul määral seotud tööülesannetega.

               (17)Komisjon on Euroopa poolaasta raames Läti majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud tulemused 2016. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Lätile esitatud soovituste järelmeetmeid. Arvesse on võetud nende asjakohasust Läti eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast ning vastavust ELi õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda tulevastesse riiklikesse otsustesse ELi tasandi panus ja tugevdada nii ELi üldist majandusjuhtimist. Euroopa poolaasta raames koostatud soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1–3.

               (18)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus
                  9
                selle kohta kajastub eelkõige soovituses 1,

               SOOVITAB Lätil võtta 2016. ja 2017. aastal järgmisi meetmeid.

               1.Tagada, et kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgist 2016. ja 2017. aastal ei ületaks süsteemse pensionireformi ja tervishoiusektori ulatusliku struktuurireformiga seotud lubatud kõrvalekallet. Vähendada madalapalgaliste maksukiilu, kasutades selleks maksukoormuse nihutamist majanduskasvu soodustaval viisil keskkonna- ja omandimaksudele, ja parandada maksukuulekust.

               2.Parandada sotsiaalabi piisavust ja tõhustada meetmeid, millega sotsiaalabi saajatel aidatakse leida ja säilitada tööd, sh suurendades aktiveerimismeetmete hõlmavust. Kiirendada kutsehariduse õppekavade reformi ning koostöös sotsiaalpartneritega kehtestada õpipoisiõppe tüüpi kavade reguleeriv raamistik ja suurendada nende pakkumist. Parandada tervishoiusüsteemi kättesaadavust, kvaliteeti ja kulutasuvust.

               3.Jätkata teadusasutuste konsolideerimist ning luua erasektorile stiimulid innovatsiooni investeerimiseks. Tugevdada huvide konfliktide ennetamise korda ning luua õiguslik raamistik, mis hõlmab kõiki avaliku sektori töötajaid. Parandada pankrotihaldurite aruandekohustuslikkust ja avaliku sektori järelevalvet nende üle.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)
                  COM(2016) 334 (final).

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 ja P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 (final).

                     (5)
                  COM(2015) 691 (final).

                     (6)
                  COM(2015) 692 (final).

                     (7)
                  SWD(2016) 82 (final).

                     (8)
                  COM(2014) 494 (final).

                     (9)
                  Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,18.5.2016
            COM(2016) 329 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Hispaania 2016. aasta riiklikku reformikavaja esitatakse nõukogu arvamus Hispaania 2016. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Hispaania 2016. aasta riiklikku reformikava

                  ja esitatakse nõukogu arvamus Hispaania 2016. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 5 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta,
                  2
                eriti selle artikli 6 lõiget 1,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust
                  3
               ,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone
                  4
               ,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)Komisjon võttis 26. novembril 2015 vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi,
                  5
                mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2016) algust. Euroopa Ülemkogu kiitis oma 17.–18. märtsi 2016. aasta kohtumisel heaks iga-aastase majanduskasvu analüüsi prioriteedid. 26. novembril 2015 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande,
                  6
                milles nimetati Hispaaniat ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal päeval võttis komisjon vastu ka soovituse nõukogu soovituse kohta, milles käsitletakse euroala majanduspoliitikat
                  7
               . Euroopa Ülemkogu kiitis kõnealuse soovituse heaks oma 18.–19. veebruari 2016. aasta kohtumisel ja see võeti nõukogus vastu 8. märtsil 2016. Pidades silmas majandus- ja rahaliidu riikide tihedaid majandusseoseid, peaks Hispaania riigina, mille rahaühik on euro, tagama nende soovituste täieliku ja õigeaegse rakendamise.

               (2)2016. aasta aruanne Hispaania kohta
                  8
                avaldati 26. veebruaril 2016. Selles hinnati Hispaania edusamme nõukogus 14. juulil 2015 vastu võetud riigipõhiste soovituste järgimisel ja talle strateegiaga „Euroopa 2020“ ettenähtud riiklike eesmärkide saavutamisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi. Komisjon esitas põhjaliku analüüsi tulemused 8. märtsil 2016.
                  9
                Komisjon järeldab oma analüüsi põhjal, et Hispaanias esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige suur välis- ja sisevõlg nii valitsemis- kui ka erasektoris teevad suure tööpuuduse tingimustes majanduse jätkuvalt haavatavaks. Meetmete võtmine on eriti oluline, et vähendada kahjuliku mõju riski Hispaania majandusele ja viimase suurust arvestades ka negatiivse mõju ülekandumist teistesse majandus- ja rahaliidu riikidesse. Jooksevkonto saldo küll paraneb, kuid seda, et netoväliskohustused saavutaksid lähemal ajal mõistliku taseme, veel ei prognoosita. Erasektoris toimub kavakohane finantsvõimenduse vähendamine, mida toetavad soodsad majanduskasvu tingimused, kuid finantsvõimenduse vähendamise vajadus ja valitsemissektori võlg on endiselt suur. Meetmeid on võetud finantssektoris ning äriühingute ja eraisikute maksejõuetuse raamistikus, kuid vaja on täiendavaid meetmeid innovatsiooni ja oskuste edendamiseks ning stabiilsuse ja kasvu pakti järgimise tagamiseks.

               (3)Hispaania esitas oma 2016. aasta riikliku reformikava 29. aprillil 2016 ja 2016. aasta stabiilsusprogrammi 30. aprillil 2016. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, analüüsiti neid samaaegselt.

               (4)Asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi on võetud arvesse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde 2014.–2020. aasta programmide koostamisel. Määruse (EL) nr 1303/2013 artikliga 23 on nähtud ette, et komisjon võib paluda liikmesriigil oma partnerlusleping ja vastavad programmid üle vaadata ning teha ettepanekuid nende muutmiseks, kui see on vajalik nõukogu soovituse rakendamise toetamiseks. Komisjon esitas täiendavad üksikasjad kõnealuse sätte kasutamise kohta suunistes selle kohta, kuidas rakendada meetmeid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhususe sidumiseks usaldusväärse majandusjuhtimisega
                  10
               .

               (5)Hispaania suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti paranduslikku osa. 2016. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt kavatseb Hispaania saavutada valitsemissektori nominaalse eelarvepuudujäägi eesmärgid, milleks on 3,6 % SKPst 2016. aastal ja 2,9 % SKPst 2017. aastal. Ülemäärane eelarvepuudujääk kavatsetakse seega kõrvaldada nõukogu praeguse soovitusega võrreldes üks aasta hiljem, pidades silmas, et eelarve kohandamise ja nominaalse eelarvepuudujäägi eesmärgid jäid 2014. ja 2015. aastal saavutamata. Need eesmärgid eeldavad, et keskvalitsuse ja piirkondliku valitsuse tasandil rakendatakse täielikult püsivaid sääste mahus 0,4 % SKPst, millest anti teada pärast komisjoni 9. märtsi 2016. aasta sõltumatut soovitust. Eelarvepuudujääk peaks seejärel jätkuvalt vähenema: 2019. aastal 1,6 %ni SKPst. Keskpika perioodi eesmärki, milleks on struktuurses arvestuses tasakaalus eelarvepositsioon, stabiilsusprogrammi perioodil prognoosi kohaselt ei saavutata. Ümber arvutatud struktuurne eelarvepositsioon peaks 2016. aastal ainult vähe paranema ja olema 2017. aastal ligikaudu –2,5 % SKPst; seejärel peaks see halvenema ja olema 2019. aastal –2,75 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse kahanes 2015. aastal ainult pisut ja oli 99,2 %; 2016. ja 2017. aastal peaks see veidi ja kahel järgneval aastal otsustavamalt vähenema ning olema 2019. aastal 96 %, kui esmane eelarvepositsioon läheb ülejääki. Eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2016. ja 2017. aastal usutav, kuid seejärel mõnevõrra optimistlik; Hispaania sõltumatu eelarveasutus (AIReF) on selle kinnitanud. Komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi kohaselt moodustab eelarvepuudujääk 2016. aastal 3,9 % SKPst ja 2017. aastal 3,1 % SKPst, mis on rohkem kui stabiilsusprogrammikohased valitsemissektori nominaalse eelarvepuudujäägi eesmärgid. Prognoosi kohaselt ei suuda Hispaania ülemäärast puudujääki nõukogu soovitatud 2016. aastaks korrigeerida. Programmi eelarvepuudujäägi eesmärke ohustavad riskid tulenevad peamiselt ebakindlusest, mis on seotud 2016. aasta märtsi/aprilli meetmetest tingitud säästude rakendamisega. Kuna struktuurne puudujääk peaks mõlemal aastal natuke suurenema, ei ole eelarve kohandamine kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetega. Stabiilsusprogrammile antud hinnangu põhjal ja komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi arvesse võttes näeb nõukogu ohtu, et Hispaania ei täida stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid. Seetõttu tuleb 2016. ja 2017. aastal võtta nende nõuete täitmiseks täiendavaid meetmeid.

               (6)Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 10 lõikega 1 jälgib komisjon korrapäraselt nende meetmete rakendamist, mida Hispaania on võtnud pärast nõukogu viimast ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohast soovitust; seepärast soovitab komisjon nõukogule asjakohaseid samme, mida tuleb ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames astuda.

               (7)Alates 2012. aastast on Hispaania eelarveraamistikku tugevdatud, muu hulgas selleks, et vältida kõrvalekaldeid ja tagada, et kõik valitsustasandid täidaksid oma eelarvepuudujäägi, riigivõla ja kulutuste eesmärgid. Lisaks kiideti 2015. aasta keskel heaks piirkondlikul tasandil vabatahtlikuks kohaldamiseks ettenähtud rakenduseeskirjad, et piirata tervishoiule ja ravimitele tehtavate kulutuste kasvu. 2015. aasta novembris kirjutati alla valitsuse ja farmaatsiatööstuse vahelisele lepingule, mille eesmärk on tuua ravimitele tehtavad kulutused mõistlikule tasemele. Sellest hoolimata ei suutnud 2015. aastal enamik piirkondi ja sotsiaalkindlustussektor oma siseriiklikke eelarve-eesmärke kaugeltki täita. Stabiilsuse tagamiseks mõeldud õigusaktide kulutusi käsitlevatest normidest ei peetud kinni ei keskvalitsuse, piirkondlikes ega kohalike omavalitsuste allsektorites ning haiglates ravimitele tehtavad kulutused kasvasid veelgi, isegi kui mitte arvestada uut C-hepatiidi ravi.

               (8)Hispaania riigihangete valdkonna õigusaktide kvaliteet ja läbivaatamise kord on hea. On tehtud jõupingutusi riigihangete tõhustamiseks eriti ühishangete mehhanismi kaudu. Kuid riigihangete rakendamine on eri asutustes ebaühtlane ja kuna kontrollimehhanism on ebapiisav, ei kohaldata riigihankenorme nõuetekohaselt. Komisjonile on viimastel aastatel teatatud suhteliselt paljudest arvatavatest ELi riigihankealaste õigusaktide rikkumise juhtudest. Lisaks on Hispaania kontrollikoda osutanud mõningatele puudustele, nagu läbirääkimistega menetluse tihe kasutamine ilma eelteate avaldamiseta, lepingute korduv muutmine, lepingute tükeldamine ning mõnede pakkumisdokumentide ja haldusotsuste ebapiisav täpsus ja selgus.

               (9)Hispaania on teinud suuri edusamme finantssektori restruktureerimisel. Rakendatud on hoiukassade seadus, millega on tugevdatud hoiukassade juhtimist ja kärbitud pangandussihtasutustele kuuluvat enamusosalust. Riigiabi saanud pankade ümberkorraldamise kavade rakendamine edeneb hästi. Hispaania riigipank on muutnud krediidiasutuste raamatupidamisarvestuse korda ja võtnud vastu uue raamistiku Hispaania varahaldusettevõtja SAREB jaoks. Uus raamistik võimaldab SAREBil vähenenud väärtusega varasid käsitleda nõuetekohaselt ja kohandada finantsvõimenduse vähendamise poliitikat vastavalt usaldusväärsetele turuprognoosidele.

               (10)Viimastel aastatel käivitatud tööturureformid on aidanud viia töösuhteid vastavusse majanduskasvu eesmärgiga ja töökohtade loomine on suurema paindlikkuse ja palkade kärpimise toel hoogustunud. Seda suundumust on toetanud ka kollektiivlepingud, osalt 2015. aasta juunis sõlmitud kutsealaülese kokkuleppe toel. Kogutööhõive on viimasel ajal suurenenud peamiselt tähtajaliste töölepingute arvel, kuigi mõnevõrra suureneb ka tähtajatute töölepingute arv. Samal ajal kasutatakse tähtajatute töökohtade pakkumiseks loodud stiimuleid vähe, ajutiste töötajate osakaal on endiselt üks suuremaid ELis ja ajutiste töötajate võimalused saada alaline töökoht on endiselt madalad. Kuna tähtajalised töölepingud on lühikese tähtajaga, puuduvad stiimulid investeerida inimkapitali, mis pärsib tootlikkuse kasvu. Kuigi töötuse määr väheneb kiiresti, on see eriti noorte seas endiselt väga kõrge, ning töötuse keskmine kestus on suurenenud. Püsivalt kõrge pikaajaline tööpuudus tähendab, et töötus võib muutuda krooniliseks, mis mõjutab negatiivselt töö- ja sotsiaalseid tingimusi. Kuna peaaegu 60 % pikaajalistest töötutest on madala kvalifikatsiooniga, tuleks rakendada aktiivset ja passiivset tööturu- ja kutseõppepoliitikat, et lahendada selle rühma töötajate oskuste tööturu vajadustele mittevastavuse üldine probleem ja vältida nende oskuste amortisatsiooni. Koostöö tööandjatega koolitusprogrammide väljatöötamisel on endiselt nõrk.

               (11)Aktiveerimis- ja aktiivse tööturupoliitika meetmete tõhusus sõltub oluliselt tööhõivetalituste suutlikkusest välja töötada ja vajajatele pakkuda individuaalset toetust. Hiljutiste aktiivse tööturupoliitika reformide rakendamine edeneb aeglaselt ning riiklike tööhõivetalituste suutlikkus pakkuda tõhusat ja personaalset nõustamist ja aidata tööd leida on endiselt ebapiisav. Koostöö piirkondlike tööhõivetalituste ja töötajate vahendamisega tegelevate ettevõtete vahel on piiratud. Ka tööhõive- ja sotsiaalteenistuste vaheline koostöö on piirkonniti ebaühtlane, takistades tööturult kaugenenutele, eelkõige miinimumsissetulekutoetuse saajatele koordineeritud abi pakkumist. Sissetulekutoetuse kavad on piirkonniti väga erinevad. Erinevad on näiteks toetuse andmise kord, toetuse andmise alused, toetuse hõlmavus ja piisavus. Kuna sotsiaaltoetuste piirkondadevaheline liikuvus on raskendatud, on raskendatud ka piirkondadevaheline tööalane liikuvus. Lisaks on saada liiga vähe teavet miinimumsissetuleku tagamise kavadest tööhõivesse ülemineku kohta. Praegu koostatakse Hispaanias riiklike ja piirkondlike sissetulekutoetuse kavade kaarti. Kuigi teatavaid meetmeid on võetud, ei ole pere- ja eluasemetoetused aidanud vaesust oluliselt vähendada ning eelkõige naistel on raske tööle asuda, kuna taskukohase lastehoiu ja pikaajalise hoolduse pakkumine on ebapiisav.

               (12)2008. aastal alanud ja üha kiirenevad muutused Hispaania tööhõive sektorilises jaotuses on suurendanud oskuste mittevastavust tööturu nõudlusele. Üldine madal oskuste tase takistab üleminekut suurema lisandväärtusega majandustegevusele ja pärsib tootlikkuse kasvu. Kuigi kolmanda taseme hariduse omandamise määr on kõrge, ei ole pakutavad oskused piisavalt kooskõlas tööturu vajadustega, kolmanda taseme haridusega inimeste tööalane konkurentsivõime on üks madalamaid Euroopas ning suur osa neist inimestest töötab kohal, kus kõrgharidust ei ole vaja. Ülikoolide ja ettevõtjate vaheline koostöö on tagasihoidlik, kuigi olukord on viie viimase aasta jooksul mõnevõrra paranenud. Sellele on aidanud kaasa ärisektori esindatuse suurendamine ülikoolide nõukogudes. Õppejõudude vähene liikuvus, ülikoolide juhtimissüsteemi jäikus ja halduslikud takistused teadusuuringute tulemuste ülekandmise büroode (Oficinas de transferencia de resultados de investigación) tegevusele moodustavad terve koostöö süvendamise takistuste puntra.

               (13)Teadus- ja innovatsioonipoliitika Hispaanias seisab silmitsi paljude probleemidega. Avaliku ja erasektori teaduskoostöö on nõrk. Hispaania teadus- ja arendustegevuse kulude osakaal SKPst ja innovatsiooninäitajad on endiselt languses, kusjuures uuenduslikke ettevõtteid on suhteliselt vähe ning stiimuleid riiklike teadusasutuste ja ettevõtlussektori vaheliseks teaduskoostööks pole kuigi palju. Enamik Hispaania ettevõtluse innovatsiooninäitajatest on alla keskmise. Eriti erasektori teadus- ja arendustegevuse kulud osakaaluna SKPst on jäänud märkimisväärselt maha kogu ELi tasemest (0,6 % Hispaanias, 1,3 % kogu ELis) Hispaanias ei ole eeskätt ettevõtte tegevuse algusjärgus riskikapitali kasutamine veel kuigi laialdaselt levinud. Teadus- ja innovatsioonipoliitika koordineerimine on nõrk, mistõttu Hispaanias on innovatsioonimeetmete ning teaduse ja ettevõtluse vahelise koostöö edendamine killustunud paljude piirkondlike asutuste ja programmide vahel, mis tekitab palju probleeme ettevõtetele, eriti väiksematele. Ärisektori vähene kaasatus innovatsioonimeetmetesse annab arvatavasti tunnistust innovatsiooni soodustavate raamtingimuste ja stiimulite puudumisest. Nagu on rõhutatud 2014. aasta Euroopa teadusruumi komitee vastastikuses eksperdihinnangus Hispaania teadus- ja innovatsioonisüsteemile, rakendatakse kõige edukamates riiklikes teadussüsteemides hindamist ja aruandekohustust rohkem kui Hispaanias. Avaliku sektori vahendite eraldamisel ülikoolide ja riiklike teadusasutuste teadus- ja arendustegevusele ei lähtuta tavaliselt tulemuslikkusest, mis ei stimuleeri parandama teadustöö tulemuste kvaliteeti ja asjakohasust.

               (14)Püsivalt madalat tootlikkust saab selgitada sellega, et keskmine Hispaania ettevõte ei ole kuigi suur. Üldist tootlikkust aitaks parandada ettevõtete kasv koos inimkapitali parandamise ning innovatsiooni, tehnoloogia, rahastamisvõimaluste ja õigusemõistmise tõhususe edendamisega. 2015. aastal suurenesid investeeringud ettevõtluses, kuna nõudlus oli dünaamiline, laenukulukus madal ning ettevõtlussektori ja kodumajapidamiste bilanss paranes. Hispaania on võtnud mitmesuguseid meetmeid ettevõtete kasvu hõlbustamiseks. Nii näiteks peaks hiljuti vastuvõetud äritegevuse rahastamise seadus soodustama väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) juurdepääsu rahastamisele Lisaks muudeti kohustuslikuks eelhinnata uute õigusaktide võimalikku mõju VKEdele. Siiski kulub ettevõtte asutamiseks ja teatava majandustegevuse alustamiseks endiselt suhteliselt palju aega ja nõutavate lubade arv on ikka võrdlemisi suur.

               (15)Hispaania piirkondade reguleerimistavade, sealhulgas ettevõtetele tegevusloa andmise korra vahel esinevad märkimisväärsed erinevused, mis võib piirata ettevõtete võimet laieneda. Turu ühtsuse seaduse eesmärk on vähendada majandustegevuse ja majandustegevusele juurdepääsu tõkkeid kõigis Hispaania piirkondades ja parandada regulatsiooni. Seadus võib avaldada märkimisväärset mõju, kõrvaldades investeerimisetõkked, lihtsustades tegevuslubade saamist ning soodustades äritegevust ja ettevõtete kasvu. Seadus kehtib kolmandat aastat, kuid piirkondlikud haldusasutused rakendavad seda aeglaselt. Ka 2014. aastal teostatud jaemüügisektori reformide tulemuslikkus oleneb sellest, kuidas piirkondlikud omavalitsused võtavad vastu vajalikud rakendusaktid. Kutseteenuste sektoris kehtivate juurdepääsutakistuste kõrvaldamine võimaldaks arvatavasti tõsta tootlikkust teistes sektorites, kus kasutatakse selle sisendeid. Teenuste direktiiv on küll Hispaania õigustikku üle võetud, kuid reguleeritud kutsealade ja kutseliitude reguleeriva raamistiku horisontaalreform ei ole edenenud, v.a projektilubade kutsenõukogu valdkonnas. Järjestikustes riiklikes reformikavades kavandatud reform lükati tagasi. Reformi eesmärgiks oleks olnud määrata kindlaks kutsealad, mille puhul nõutakse astumist kutseorganisatsiooni liikmeks, suurendada kutseorganite läbipaistvust ja aruandekohustust, avada põhjendamatult suletud tegevusalad ja kaitsta turu ühtsust seoses kutseteenustele juurdepääsu ja nende pakkumisega Hispaanias.

               (16)Komisjon on Euroopa poolaasta raames Hispaania majanduspoliitikat analüüsinud ja avaldanud tulemused 2016. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Hispaaniale esitatud soovituste alusel võetud meetmeid. Arvesse on võetud nende asjakohasust Hispaania eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast ning vastavust ELi õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust ELi üldise majandusjuhtimise tugevdamiseks anda tulevastesse riiklikesse otsustesse ELi tasandi panus. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1–4.

               (17)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus
                  11
                selle kohta kajastub eelkõige soovituses 1,

               (18)Nõukogu on komisjoni põhjalikust analüüsist ja hindamisest lähtudes riikliku reformikava ja stabiilsusprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel antud nõukogu soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1–4,

               SOOVITAB Hispaanial võtta 2016. ja 2017. aastal järgmisi meetmeid:

               (1)Tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi jätkusuutlik korrigeerimine 2017. aastaks, vähendades valitsemissektori eelarvepuudujääki 2016. aastal 3,7 %ni SKPst ja 2017. aastal 2,5 % SKPst, võttes vajalikud struktuurimeetmed ning kasutades eelarvepuudujäägi ja võla vähendamiseks juhuslikke tulusid. See on kooskõlas struktuurse eelarvepositsiooni paranemisega: 2016. aastal 0,25 % SKPst ja 2017. aastal 0,5 % SKPst. Rakendada eelarveraamistiku seadusega ettenähtud vahendid kõikidel valitsustasanditel. Tugevdada riigihangete kontrollimehhanisme ja hankepoliitika koordineerimist kõigil valitsustasanditel.

               (2)Võtta rohkem meetmeid tööturu paremaks integreerimiseks, keskendudes individuaalse toetuse pakkumisele ja koolitusmeetmete tulemuslikkuse suurendamisele. Parandada piirkondlike tööhõivetalituste suutlikkust ning parandada nende tegevuse koordineerimist sotsiaalteenustega. Kõrvaldada lüngad ja ebavõrdsus miinimumsissetuleku tagamise kavades ning parandada perekonnatoetuste kavasid, sealhulgas kvaliteetse lastehoiu ja pikaajalise hoolduse kättesaadavust.

               (3)Võtta rohkem meetmeid, et parandada kolmanda taseme hariduse vastavust tööturu vajadustele, sealhulgas luues ülikoolidele, ettevõtetele ja teadusasutustele stiimulid teha koostööd. Suurendada riiklike teadusasutuste ja ülikoolide tulemuspõhist rahastamist ning stimuleerida investeerimist teadus- ja innovatsioonitegevusse erasektoris.

               (4)Kiirendada turu ühtsuse seaduse rakendamist piirkondlikul tasandil. Tagada jaemüügisektori reformimeetmete rakendamine autonoomsete piirkondade poolt. Võtta vastu kavandatud kutseteenuste ja kutseliitude reform.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)
                  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

                     (3)
                  COM(2016) 329 (final).

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 ja P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 (final).

                     (6)
                  COM(2015) 691 (final).

                     (7)
                  COM(2015) 692 (final).

                     (8)
                  SWD(2016) 78 (final).

                     (9)
                  COM(2016) 95 (final).

                     (10)
                  COM(2014) 494 (final).

                     (11)
                  Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,18.5.2016
            COM(2016) 333 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Küprose 2016. aasta riiklikku reformikavaja esitatakse nõukogu arvamus Küprose 2016. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Küprose 2016. aasta riiklikku reformikava

                  ja esitatakse nõukogu arvamus Küprose 2016. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 5 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta,
                  2
                eriti selle artikli 6 lõiget 1,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust
                  3
               ,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone
                  4
               ,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)Küprose suhtes kohaldati vastavalt nõukogu rakendusotsuse 2013/463/EL
                  5
                artikli 1 lõikele 2 kuni 31. märtsini 2016 makromajanduslikku kohandamisprogrammi. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 472/2013
                  6
                artikli 12 alusel oli Küpros programmi rakendamise ajal vabastatud majanduspoliitika kooskõlastamise Euroopa poolaasta järelevalvest ja hindamisest. Küpros osaleb pärast programmi rakendamise lõppu nüüd taas täielikult Euroopa poolaastas.

               (2)Komisjon võttis 26. novembril 2015 vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi,
                  7
                mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2016) algust. Euroopa Ülemkogu kiitis oma 17.–18. märtsi 2016. aasta kohtumisel heaks iga-aastase majanduskasvu analüüsi prioriteedid. 26. novembril 2015 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande,
                  8
                milles ta märkis, et Küprose olukorda hinnatakse makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse raames pärast makromajandusliku kohandamisprogrammi lõpuleviimist. Samal päeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta
                  9
               . 18.–19. veebruaril 2016 kiitis Euroopa Ülemkogu soovituse heaks ja 8. märtsil 2016 võttis nõukogu selle vastu. Kuna Küprose rahaühik on euro ning majandus- ja rahaliidu riigid on üksteisega tihedalt seotud, peaks Küpros tagama kõnealuse soovituse täieliku ja õigeaegse täitmise.

               (3)7. aprillil 2016 avaldati 2016. aasta aruanne Küprose kohta
                  10
               . Selles on hinnatud Küprose majanduslikku ja sotsiaalset olukorda ning probleeme pärast makromajandusliku kohandamisprogrammi rakendamise lõppu 31. märtsil 2016, samuti Küprose edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide saavutamisel. Aruanne sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi. Komisjon esitas põhjaliku analüüsi tulemused 7. aprillil 2016
                  11
               . Komisjoni analüüsi põhjal võib järeldada, et Küprosel esineb ülemäärane makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige on oluline, et Küpros tegeleks era- ja avaliku sektori võlakoormuse ning välisvõla näol esineva suuremahulise tasakaalustamatusega ja viivislaenude suure osakaaluga.

               (4)Küpros esitas oma 2016. aasta riikliku reformikava 28. aprillil 2016 ja 2016. aasta stabiilsusprogrammi pärast tähtaega, 13. mail 2016. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (5)Asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi on võetud arvesse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 2014.–2020. aasta programmide koostamisel. Nagu on nähtud ette määruse (EL) nr 1303/2013 artikliga 23, võib komisjon juhul, kui on vaja toetada asjaomaste nõukogu soovituste täitmist, nõuda, et liikmesriik vaataks läbi oma partnerluslepingu ja asjaomased programmid ning teeks nende muutmise ettepanekud. Komisjon esitas kõnealuse sätte kasutamise täiendavad üksikasjad suunistes selle kohta, kuidas rakendada meetmeid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhususe sidumiseks usaldusväärse majandusjuhtimisega
                  12
               .

               (6)[Pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse lõpetamist kohaldatakse Küprose suhtes stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning võlareegliga seotud üleminekukorda.] Komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi kohaselt saavutatakse keskpika perioodi eelarve-eesmärk 2016. aastal. Kui poliitikat ei muudeta, valitseb siiski oht, et 2017. aastal kaldutakse keskpika perioodi eelarve-eesmärgist teataval määral kõrvale. Küprose struktuurne eelarvepositsioon halveneb prognooside kohaselt rohkem, kui on lubatud võlareegliga seotud üleminekukorra raames. Stabiilsusprogrammile antud hinnangu põhjal ja komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi arvesse võttes näeb nõukogu ohtu, et Küpros ei täida stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid. Seetõttu tuleb 2017. aastal võtta täiendavaid meetmeid nende nõuete täitmiseks.

               (7)Küpros on oma makromajandusliku kohandamisprogrammi raames rakendanud olulisi eelarve- ja struktuurireforme. Vastu on veel võtmata teatud teisesed õigusaktid, mis on seotud eelarve koostamise menetlustega, nõuetega eelarve kohandamise kohta aasta jooksul ja kohustusi kontrollivate ametnike ülesannetega. Avalikku sektorit iseloomustab endiselt ebatõhusus. Eelkõige on palgad avalikus halduses (protsendina SKPst) euroala kõrgeimate seas, samas aga on tõhususe näitajad keskmised ning viitavad liikuvuse ja tulemuslikkuse stiimulite puudumisele. Riiklikke kommunaalteenuseid (telekommunikatsioon, energia) iseloomustavad kõrged hinnad ja suhteline kaitstus konkurentsi eest. Programmi raames on Küpros võtnud endale kohustuse võtta vastu siduv mehhanism, millega piiratakse avaliku sektori töötajate palgatõusu, et tagada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus. Kuigi seaduseelnõu on ette valmistatud ja esindajatekojale esitatud, ei ole seda veel vastu võetud. Programmi raames on avaliku sektori tõhususe suurendamiseks esitatud avaliku halduse horisontaalse reformi, kohalike omavalitsuste reformikava ja riigi omandis olevaid üksusi käsitleva uue seaduse ettepanekud, kuid neid ei ole veel vastu võetud.

               (8)Erasektori võlakoormus Küprosel on endiselt liiga suur. Kuigi sundvõõrandamise ja maksejõuetuse raamistike reformimine on oluline samm laenuvõtjate ja võlausaldajate õiguste tasakaalustamisel, on veel vaja parandada nende tõhusust ja laiendada nende kasutust. Mitmed puudused nende raamistike toimimises takistavad erasektori võlataseme püsivat alandamist ja viivislaenude kiiremat vähendamist. See kahandab ka suutlikkust pakkuda ettevõtjatele teist võimalust. Samuti ei toimi ikka veel hästi erasektori võla restruktureerimise lahendused. Maksejõuetust käsitlevate õigusaktide tõhusaks rakendamiseks on oluline võtta vastu kõik vajalikud määrused ja kohtumenetluse eeskirjad. Maksejõuetusteenistus vajab täiel määral toimimiseks sobivat personali, IT-taristut ning piisaval arvul nõuetekohaselt koolitatud ja litsentsitud pankrotihaldureid. Lisaks on väga oluline omandiõigust tõendavate dokumentide usaldusväärse ja kiire väljastamise ja ülemineku süsteemide olemasolu, et vältida juhtumite kuhjumist ja kaitsta ostjaid, tagades omandiõiguste nõuetekohase kindlaksmääramise ja aidates kaasa usalduse taastumisele eluasemeturul.

               (9)Küprosel on olulisi probleeme ka seoses kohtusüsteemi toimimisega. Ebatõhusad kohtumenetlused ja piiratud suutlikkus põhjustavad märkimisväärseid viivitusi kohtuasjade menetlemisel, mis kahjustab sundvõõrandamise ja maksejõuetuse raamistiku toimimist ja nõrgestab üldist ettevõtluskeskkonda. Kuni tsiviilmenetlusõigust ei reformita, kulgeb kohtuotsuste menetlemine ja täitmine ning kuhjunud kohtuasjade hulga vähendamine jätkuvalt aeglaselt.

               (10)Märkimisväärset edu on programmi raames saavutatud Küprose finantssüsteemi restruktureerimisel ja selle suhtes usalduse taastamisel. Küprosel tuleb aga veel taastada tavapärane laenuandmine majandusele ja vähendada viivislaene, mis moodustavad ligikaudu 55 % kõigist kodumajapidamistele ja mittefinantsettevõtetele antud laenudest. Ettevõtlussektori suur laenukoormus vähendab ettevõtete konkurentsivõimet ning kahjustab nende investeerimis- ja kasvusuutlikkust. Pankade pingutused restruktureerida elujõuliste laenuvõtjate võlga ei ole veel andnud käegakatsutavaid tulemusi ja jätkuvalt on suhteliselt tagasihoidlik ka pankade viivisnõuete korrigeerimine. Puudused lepingute täitmise tagamisel ja tagasimaksmise korras mõjutavad negatiivselt suutlikkust tegeleda strateegilise kohustuste täitmatajätmisega ja tõkestada viivislaenude vormistamist. Vaatamata krediidiregistri loomisele on piiratud ka pankade juurdepääs teabele laenuvõtjate sissetuleku ja vara kohta.

               (11)Küpros on teinud suuri jõupingutusi majanduse langusest välja toomisel, kuid investeeringuid on endiselt vähe ja majanduse kasvupotentsiaal on tagasihoidlik.  Programmi raames võttis Küpros vastu majanduskasvu tegevuskava, mille eesmärk on parandada konkurentsi, suurendada innovatsioonistiimuleid ja soodustada investeeringuid, luues läbipaistvama ja tõhusama ettevõtluskeskkonna ning lihtsustades litsentsi- ja loamenetlusi. Erastamiskava rakendamisega ja riigi reguleerivate asutuste tugevdamisega loodetakse meelitada ligi tootlikkust suurendavaid välisinvesteeringuid. Idufirmadel ja VKEdel on praegu väga vähe rahastamisele juurdepääsu võimalusi, arvestades rangeid pangalaenu tingimusi ja alternatiivsete rahastamisallikate puudumist. Juurdepääsu rahastamisele takistab ka ELi vahendite, näiteks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide, Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi ja ELi toetusmeetmete puudulik koordineerimine.

               (12)Tööturg hakkas taastuma 2015. aastal, kuid töötus on endiselt suur. Eelkõige on muret tekitav noorte tööpuudus ja pikaajaline töötus. Võetud on mõningaid meetmeid aktiivsete tööturumeetmete ja riiklike tööturuasutuste valdkonnas. Viimased ei suuda siiski endiselt rahuldada nõudlust, pakkuda kvaliteetset abi tööotsingutel ja nõustamisel ega jõuda registreerimata töötuteni. Edasi on lükatud kavad suurendada riiklike tööturuasutuste haldussuutlikkust, sealhulgas parandada otseselt klientide vajadustega tegelevate nõustajate spetsialiseerumist ja suurendada nende arvu. Aktiivsed tööturumeetmed ei ole kuigi tulemuslikud, kuna puudub praeguste programmide kvaliteedi tõhus järelevalve.

               (13)Kutsehariduses ja -koolituses osalevate noorte osakaal on endiselt väike ja iseloomulik on tööandjate vähene osalemine õpilaste koolitamises. Siiski rakendatakse praegu meetmeid kooskõlas kutsehariduse ja -koolituse strateegiaga.

               (14)Küprosel ei ole üldist tervisekindlustust ning sealne tervishoiusüsteem ei taga piisavat ja tõhusat juurdepääsu tervishoiule. Tervishoiu vähene riigipoolne rahastamine, suured kulud ja omast taskust makstavad summad on loonud olukorra, kus rahuldamata vajadusi on oluliselt rohkem kui teistes ELi riikides. Tuleks suurendada vahendite kasutamise tõhusust. Sobivateks meetmeteks, mille abil parandada Küprose tervishoiusüsteemi piisavust ja kulutõhusust, peetakse suurema autonoomia andmist riiklikele haiglatele ja riikliku tervishoiusüsteemi loomist, kuid neid meetmeid ei ole veel vastu võetud.

               (15)Komisjon on Euroopa poolaasta raames analüüsinud põhjalikult Küprose majanduspoliitikat ja avaldanud selle tulemused 2016. aasta riigipõhises aruandes. Ta on hinnanud ka Küprose stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava. Arvesse on võetud nende asjakohasust Küprose eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast ning vastavust ELi õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust ELi üldise majandusjuhtimise tugevdamiseks anda tulevastesse riiklikesse otsustesse ELi tasandi panus. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1–5.

               (16)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus
                  13
                selle kohta kajastub eelkõige soovituses 1.

               (17)Nõukogu on komisjoni põhjalikust analüüsist ja kõnealusest hindamisest lähtudes riikliku reformikava ja stabiilsusprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel antud nõukogu soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1–5,

               SOOVITAB Küprosel võtta 2016.–2017. aastal järgmisi meetmeid.

               1.Korrigeerida ülemäärast eelarvepuudujääki ning järgida 2016. ja 2017. aastal keskpika perioodi eelarve-eesmärki. Võtta 2016. aasta lõpuks vastu siduv mehhanism avalike teenistujate palkade kasvumäära piiramiseks. Võtta 2016. aasta lõpuks vastu horisontaalne avaliku halduse reform ja riigi omandis olevate üksuste juhtimise seadus ning rakendada kohalike omavalitsuste reformi. Võtta 2016. aasta lõpuks vastu teisesed õigusaktid, et viia lõpule uus eelarveraamistik.

               2.Kõrvaldada 2017. aasta juuniks sundvõõrandamise ja maksejõuetuse raamistike täieliku rakendamise takistused ning tagada maksejõuetusteenistusele piisavad ressursid. Tagada omandiõigust tõendavate dokumentide väljastamise ja kinnisvaraga seotud õiguste üleandmise usaldusväärsed ja kiired süsteemid. Suurendada kohtusüsteemi tõhusust ja suutlikkust. Reformida tsiviilmenetlusõigust.

               3.Võtta 2016. aasta lõpuks meetmeid, et tagada viivislaenude vähendamine ja tagatiste täpne hindamine korrigeerimise eesmärgil. Suurendada võlausaldajatele kättesaadava teabe hulka, et muuta krediidiregister täielikult toimivaks.

               4.Kõrvaldada takistused investeeringutele, eelkõige rakendades majanduskasvu tegevuskava, järgides erastamiskava ja tugevdades riigi reguleerivaid asutusi. Võtta meetmeid, et suurendada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate juurdepääsu rahastamisele.

               5.Parandada riiklike tööturuasutuste suutlikkust ja nendepoolset abi osutamist pikaajalistele töötutele; parandada registreerimata töötute teavitamist. Võtta vastu haiglareformi käsitlevad õigusaktid ja liikuda edasi üldise tervisekindlustuse kavandatud rakendamisega.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)
                  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

                     (3)
                  COM(2016) 333 (final).

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 ja P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  Nõukogu 13. septembri 2013. aasta rakendusotsus 2013/463/EL, millega kiidetakse heaks Küprose makromajanduslik kohandamisprogramm ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2013/236/EL (ELT L 250, 20.9.2013, lk 40).

                     (6)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrus (EL) nr 472/2013, millega tugevdatakse majanduse ja eelarve järelevalvet euroala liikmesriikide üle, millel on või võivad tekkida tõsised raskused finantsstabiilsuse tagamisel (ELT L 140, 27.5.2013, lk 1).

                     (7)
                  COM(2015) 690 (final).

                     (8)
                  COM(2015) 691 (final).

                     (9)
                  COM(2015) 692 (final).

                     (10)
                  SWD(2016) 120 (final).

                     (11)
                  COM(2016) 95 (final).

                     (12)
                  COM(2014) 494 (final).

                     (13)
                  Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,18.5.2016
            COM(2016) 330 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Prantsusmaa 2016. aasta riiklikku reformikavaja esitatakse nõukogu arvamus Prantsusmaa 2016. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Prantsusmaa 2016. aasta riiklikku reformikava

                  ja esitatakse nõukogu arvamus Prantsusmaa 2016. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 5 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta,
                  2
                eriti selle artikli 6 lõiget 1,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust
                  3
               ,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone
                  4
               ,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)Komisjon võttis 26. novembril 2015 vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi,
                  5
                mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2016) algust. Euroopa Ülemkogu kiitis oma 17.–18. märtsi 2016. aasta kohtumisel heaks iga-aastase majanduskasvu analüüsi prioriteedid. 26. novembril 2015 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande,
                  6
                milles nimetati Prantsusmaad ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal päeval võttis komisjon vastu ka soovituse nõukogu soovituse kohta, milles käsitletakse euroala majanduspoliitikat
                  7
               . Euroopa Ülemkogu kiitis kõnealuse soovituse heaks oma 18.–19. veebruari 2016. aasta kohtumisel ja see võeti nõukogus vastu 8. märtsil 2016. Pidades silmas majandus- ja rahaliidu riikide tihedaid majandusseoseid, peaks Prantsusmaa riigina, mille rahaühik on euro, tagama nende soovituste täieliku ja õigeaegse rakendamise.

               (2)26. veebruaril 2016 avaldati 2016. aasta aruanne Prantsusmaa kohta
                  8
               . Selles hinnati Prantsusmaa edusamme 14. juulil 2015 nõukogu vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel ja strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi. 8. märtsil 2016 esitas komisjon põhjaliku analüüsi tulemused
                  9
               . Komisjoni analüüsi põhjal võib järeldada, et Prantsusmaal esineb ülemäärane makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige on Prantsusmaal madala majanduskasvu ja inflatsiooni juures suur ja üha kasvav valitsemissektori võlg koos halvenenud konkurentsivõimega. Olulise tähtsusega on Prantsusmaa majandust ohustav kahjulik mõju ja riigi majanduse suurust silmas pidades ka negatiivse mõju ülekandumise oht teistesse majandus- ja rahaliidu riikidesse.

               (3)Prantsusmaa esitas 29. aprillil 2016 nii oma 2016. aasta riikliku reformikava kui ka 2016. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, analüüsiti neid korraga.

               (4)Asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi on võetud arvesse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde 2014.–2020. aasta programmide koostamisel. Nagu on nähtud ette määruse (EL) nr 1303/2013 artikliga 23, võib komisjon juhul, kui on vaja toetada asjaomaste nõukogu soovituste täitmist, nõuda, et liikmesriik vaataks läbi oma partnerluslepingu ja asjaomased programmid ning teeks nende muutmise ettepanekud. Komisjon esitas täiendavad üksikasjad kõnealuse sätte kasutamise kohta suunistes selle kohta, kuidas rakendada meetmeid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhususe sidumiseks usaldusväärse majandusjuhtimisega
                  10
               .

               (5)Prantsusmaa suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti paranduslikku osa. Valitsus kavatseb oma 2016. aasta stabiilsusprogrammis korrigeerida ülemäärase eelarvepuudujäägi kooskõlas nõukogu 10. märtsi 2015. aasta soovitusega 2017. aastaks. Kava kohaselt väheneb valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk 2019. aastal veelgi – 1,2 %-le SKPst. Keskpika perioodi eelarve-eesmärgi – struktuurne puudujääk 0,4 % SKPst – saavutamist kavandatakse 2018. aastaks. Vastavalt stabiilsusprogrammile peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse tipnema 2017. aastal 96,5 % tasemel SKPst ja langema 2019. aastal 93,3 % tasemele SKPst. Eelarveprognoose toetav makromajanduslik stsenaarium on üldjoontes usutav. kuid kavandatud puudujäägieesmärkide toetamiseks vajalikke meetmeid 2017. aasta järel ei ole piisavalt täpsustatud. Tuginedes komisjoni 2016. aasta kevadprognoosile, prognoositakse, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk jõuab 2016. aastal 3,4 %-ni SKPst, mis on kooskõlas nõukogu soovitatud puudujäägiga. 2017. aastaks prognoositakse, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk, tingimusel et poliitika ei muutu, jõuab 3,2 %ni SKPst, pannes ohtu ülemäärase puudujäägi korrigeerimise tähtajast kinnipidamise. 2016. ja 2017. aastal soovitatud eelarve kohandamist ei toimu, kuna Prantsusmaa konsolideerimisstrateegia põhineb peamiselt tsükliliste tingimuste parandamisel ja madalate intressimäärade püsimisel, mis ei ole ametivõimude kontrolli all ja seega võib ohustada nõuete täitmist. Tuginedes stabiilsusprogrammi hindamisele ja võttes arvesse komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi, on nõukogu arvamusel, et on oht, et Prantsusmaa jätab täitmata stabiilsuse ja kasvu pakti sätted. Seepärast on vaja võtta täiendavaid meetmeid, et tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimine 2017. aastaks.

               (6)Avaliku sektori kulude tase Prantsusmaal on üks kõrgemaid ELis, ja see on 2010. aastast pidevalt suurenenud. Prantsusmaa on kuulutanud välja kava avaliku sektori kulude vähendamiseks 50 miljardi euro võrra aastatel 2015–2017 kõigil valitsemissektori tasanditel, kuid see võib olla ebapiisav, et saavutada avaliku sektori kulude märkimisväärset vähenemist. Selle kava tulemuslikkusele aitaks kaasa kuluvähendusi toetavate meetmete kindlaksmääramine, võttes säästumeetmete puhul arvesse nullilähedast inflatsiooni.

               (7)Kulusuhte kavakohane vähendamine jääb probleemiks, sest võimalike suurte säästuvaldkondade kindlakstegemine ei ole andnud tulemusi ja kulude läbivaatamise tulemused on olnud seni tagasihoidlikud. Elamusektoris kulutab Prantsusmaa kaks korda nii palju kui muud liikmesriigid, ilma et see annaks eluasemeturul märgatavalt paremaid tulemusi. Kohalikele omavalitsustele makstavate keskvalitsuse toetuste kavandatud vähendamise rakendamise ja kohalike omavalitsuste kulude rangema kontrolli koosmõju võib säilitada kohalike omavalitsuste investeerimisvõime, eelkõige tänu nende halduskulude kasvu piiramisele. Sobiv vahend selliste säästmisvõimaluste kindlakstegemiseks võiks olla kulude läbivaatamine. Peale selle võib süsteemi keskpikas perspektiivis tõhustada hiljutine kohalike omavalitsuste reform.

               (8)Suuri lühiajalisi sääste ei ole võimalik saavutada ilma märkimisväärselt piiramata sotsiaalkindlustuskulusid, mis moodustavad üle poole valitsemissektori kuludest. Pensionifond võib kannatada lühikeses ja keskpikas perspektiivis puudujääki, eriti ebasoodsates makromajanduslikes tingimustes. Peale selle oodatakse varasematelt pensionireformidelt suure riiklike pensionikulude osatähtsuse piiramist alles pärast 2025. aastat. Prantsusmaa on püstitanud 2016. ja 2017. aastaks ambitsioonikad tervishoiukulude kasvu piiramise eesmärgid. Lisaks nendele eesmärkidele võiks suurendada jõupingutusi keskpikas perspektiivis tõhususe suurendamise võimaluste kindlakstegemiseks.

               (9)Tööjõukulude vähendamiseks ja ettevõtete kasumimarginaali suurendamiseks on rakendatud poliitikameetmeid: konkurentsivõime ja tööhõivega seotud 20 miljardi euro suurune maksukrediit ning vastutuse võtmise ja solidaarsuse pakti alusel kavandatud tööandjate sotsiaalkindlustusmaksete 10 miljardi euro suurused lisakärped. Need meetmed moodustavad 1,5 % SKPst ning aitavad vähendada Prantsusmaa tööjõukulu ja euroala keskmise tööjõukulu erinevust, kuid nende ülesehitus võib vähendada nende tulemuslikkust. Selleks et need kuluvähendusmeetmed vastaksid oma tõhustamiseesmärkidele, on kavas neid meetmeid analüüsida ning analüüsi tulemusi kasutada asjaomaste kavade tulevast ülesehitust käsitlevate otsuste tegemisel. Eriti oluline on analüüsida mõju palgakujundusele ja tööhõivele.

               (10)Käesolevas suure tööpuuduse taseme kontekstis on oht, et tööjõukulud miinimumpalga juures takistavad madala kvalifikatsiooniga isikute töölevõtmist. Miinimumpalk on küll võrreldes mediaanpalgaga kõrge, kuid miinimumpalga tööjõukulud on sotsiaalkindlustusmaksete vabastuste võrra väiksemad. Miinimumpalga tõus põhjustab kõigi töötajate kategooriate palgatõusu, mille tõttu palgavahemik nihkub ülespoole ja ühtlasi kitseneb. Miinimumpalga indekseerimise tõttu on keskmise palga suurenemise ja miinimumpalga muutuste vahel tagasiside, mis venitab nõrgas majanduslikus olukorras vajalikku palgakohandust.

               (11)Hiljutised reformid on andnud tööandjatele ainult piiratud paindlikkuse sektori tasandil sõlmitud kokkulepetest kõrvalekaldumiseks. See puudutab kõiki teenistustingimuste aspekte, k.a palk, tööaeg, tööhõive ja töötingimused, ning piirab äriühingute võimalusi kohandada tööjõudu oma vajadustele. Praegu on sektori tasandil võimalik takistada äriühinguid sotsiaalpartneritega läbi rääkimast ja tegemast juhtumipõhiseid otsuseid selle kohta, millistel tingimustel võib tööaeg hälbida sektoripõhistest kokkulepetest. Konsulteerides sotsiaalpartneritega võiks lihtsustada äriühingu tasandi kokkulepete abil erandite tegemist sektoripõhiste kokkulepete ja üldiste õigussätetega ettenähtud töösuhte tingimustest.

               (12)2015. aastal kasvas töötuse määr 10,4 %ni. Töötus on suurem noorte, kolmandate riikide kodanike ja vähemkvalifitseeritud töötajate hulgas. Tööturu struktuur polariseerub üha enam – kõrgelt haritud töötajaid palgatakse tähtajatute lepingutega ja muutumatu osa vähekvalifitseeritud töökohti muutub üha ebakindlamaks. 2015. aastal kasvas vähem kui ühekuise tähtajaga lepingute osatähtsus peaaegu 70 %ni kõigist sõlmitud töölepingutest. Töölepinguid reguleeriv õigusraamistik, eriti tähtajatute lepingute katkestamist reguleerivad õigusaktid, võivad tööturu killustatust suurendada. Tööturu seisundi pikaajaline halvenemine on pingestanud töötushüvitiste süsteemi jätkusuutlikkust. 2016. aasta veebruaris hinnati 2015. aasta puudujäägiks 4,5 miljardit eurot, 2016. aasta puudujäägiprognoos oli 4,2 miljardit eurot ja 2017. aasta oma 3,5 miljardit eurot. See suurendaks süsteemi võlga 2015. aasta 25,8 miljardilt eurolt 2016. aastal 30,0 miljardile eurole ja 2017. aastal 33,6 miljardile eurole. Toetuste arvutamisel soositakse mitut järjestikust lühiajalist töökohta pikaajalistele osalise tööajaga töökohtadele, mis stimuleerib tööandjaid pakkuma lühiajalist tööhõivet, millele lisanduvad töötamisega kaasnevad hüvitised. Peale selle võib töötushüvitiste süsteemi ülesehitus, eriti toetuste saamise tingimused ja toetuste järkjärguline vähendamine, nõrgestada huvi tööle naasta.

               (13)Üleminek koolist tööle jääb probleemseks ja enim on sellest mõjutatud vähim kvalifitseeritud noored. Väheneb madala kvalifikatsiooniga töötajakategooriate kasutamine õpipoisiõppes, kusjuures piirkonnastrateegiad on üksteisest erinevad ja süsteemi suutlikkus kohaneda uute majanduslike vajadustega on piiratud. Koolituse pakkumine töötutele, vähemkvalifitseeritud töötajaile ja VKEde töötajaile on endiselt ebapiisav, hoolimata käimasolevatest kutseõppereformidest, mis hõlmavad juhtimist, stimuleerimist ja nõustamist, ning sihtotstarbelisest koolituskavast. Pideva kutseõppe osaliste ebapiisav koostöö takistab ressursside tõhusat jaotamist. Eelseisev tegevusalade inventuur võib aidata koolituse kättesaadavust taas tasakaalustada.

               (14)Prantsusmaa ärikeskkond on jätkuvalt keskpärane, eriti valitsuse ettekirjutuste koormuse alal, kus Prantsusmaa seis on rahvusvahelises võrdluses kehv. Lihtsustamisprogrammi elluviimine toimub kavakohaselt, kuid eelkõige äriühingutele suunatud meetmete puhul on tulemused ebaühtlased, ning probleeme jätkub mitmes valdkonnas.

               (15)Prantsusmaa majanduses on võrreldes muude liikmesriikidega ebaproportsionaalselt palju väikseid äriühinguid ja see piirab nende tootlikkuse taset. Arvestades hiljutistelt suurusega seotud nõudmiste mõju pehmendamise algatuste piiratud ulatust ja ajutist iseloomu, ei oodata neilt märkimisväärset mõju äriühingute kasvule. Seega piiravad kehtestatud künnised ka edaspidi Prantsusmaa äriühingute kasvu.

               (16)Konkurents teenuste pakkumises on mõnes sektoris paranenud, kuid muudes, eriti äriteenuste valdkonnas, tõkked püsivad, kuna märkimisväärne osa neist jäi hiljutistest reformidest mõjutamata, ning võrgutööstustes. Rida turuletuleku tõkkeid ja regulatsioone, samuti tollitariifid, piiravad majandustegevust reguleeritud kutsealadel ning suruvad alla tootlikkust muudes sektorites, mis nende teenuseid kasutavad. Täiendavad probleemid tulenevad loasaamisnõuete rangest kohaldamisest.

               (17)Prantsusmaa jääb ELi innovatsiooniliidritest endiselt maha, hoolimata riigi toetusest sellele valdkonnale. Viimaseid 15 aastat on iseloomustanud kõrge inflatsioon ja riiklike innovatsiooni toetamise kavade ebastabiilsus, mis tekitab muret nende kavade üldise koordineerimise, järjekindluse ja tõhususe pärast. Eriti mõjutab see VKEsid.

               (18)Maksude suhe SKPsse oli 2014. aastal 45,9 %, mis on üks suuremaid ELis. Üldine maksukoormus aina kasvab ja selle koostis ei soodusta majanduskasvu, sest asetab tootmisele märkimisväärse, kuid tarbimisele suhteliselt väikse koormuse. Äriühingute maksud hakkasid 2014. aastal aeglaselt langema ja Prantsusmaa hakkas ELi keskmisele järele jõudma keskkonna maksustamiselt, kuid madalate maksumäärade, vähendatud määrade laialdase kasutamise ja suure arvu erandite tõttu püsib madalana nii käibemaksu suhe SKPsse kui ka selle osatähtsus kogu maksunduses. Peale äriühingute solidaarsusmaksu käimasoleva järkjärgulise kaotamise ei ole astutud mingeid konkreetseid samme, et täita eesmärk vähendada ettevõtte tulumaksumäära 2020. aastaks 28 %le.

               (19)Maksusüsteem on üldse väga keeruline. Palju on ebatõhusaid makse, mis ei anna eriti või üldse mingit tulu, ning isikutulu maksustamine on väga keerukas. Kõik see põhjustab märkimisväärset halduskulu. Hoolimata varade hindamise ja maksukulude seire nõude arvestamist riigi rahanduse planeerimisel aastatel 2014–2019, ennustatakse 2016. aastaks maksukulude tagasihoidlikku vähenemist, ja sedagi pärast mitmeaastast kasvu.

               (20)Üldiselt on tõkked erainvesteeringutele tagasihoidlikud, peamised tõkked on suur regulatiivne koormus ja kõrge äriühingu tulumaks. Investeerimiskeskkonda parandaks ärikeskkonna parandamine, tootmise maksustamise vähendamine ja maksusüsteemi lihtsustamine. Kõik võetud meetmed Prantsusmaa äriühingute nii kulupõhise kui ka mittekulupõhise konkurentsivõime parandamiseks võivad suurendada investeeringute taset ja stimuleerida äriühinguid investeerima tootlikkuse tõstmiseks materiaalsesse ja inimkapitali. Pikaajalist kasvupotentsiaali piirab ka vähene investeerimine innovatsiooni.

               (21)Komisjon on Euroopa poolaasta raames Prantsusmaa majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud tulemused 2016. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Prantsusmaale esitatud soovituste alusel võetud meetmeid. Arvesse on võetud nende asjakohasust Prantsusmaa eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast ning vastavust ELi õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda tulevastesse riiklikesse otsustesse ELi tasandi panus ja tugevdada nii ELi üldist majandusjuhtimist. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1–5.

               (22)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus
                  11
                selle kohta kajastub eelkõige soovituses 1.

               (23)Nõukogu on komisjoni põhjalikust analüüsist ja kõnealusest hindamisest lähtudes riikliku reformikava ja stabiilsusprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel antud nõukogu soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1–5.

               SOOVITAB Prantsusmaal võtta ajavahemikus 2016-2017 järgmisi meetmeid.

               1.Tagada 2017. aastaks ülemäärase eelarvepuudujäägi püsiv korrigeerimine, võttes nõutavad meetmed eelarvepuudujäägi ja võla vähendamiseks ning kasutades selleks juhuslikke tulusid. Määrata kindlaks lähiaastate eelarvekärped ja suurendada jõupingutusi, et suurendada 2016. aasta lõpuks kulude, sh kohalike omavalitsuste kulude läbivaatamise teel saavutatavat säästu. Tugevdada riikliku poliitika sõltumatuid hindamisi, et teha kindlaks tõhususe suurendamise võimalused kõigis valitsemissektori allsektorites.

               2.Tagada, et tööjõukulude jätkuv vähenemine, ja et miinimumpalk muutuks kooskõlas tööhõive ja konkurentsivõime edendamise eesmärkidega. Viia ellu tööõiguse reform eemärgiga pakkuda tööandjatele rohkem stiimuleid sõlmida töötajatega tähtajatuid lepinguid.

               3.Tihendada haridussektori ja tööturu sidemeid, eelkõige reformides õpipoisiõpet ja kutseõpet, keskendudes madala kvalifikatsiooniga töötajatele. Võtta 2016. aasta lõpuks meetmed töötushüvitiste süsteemi reformimiseks, et taastada süsteemi eelarve jätkusuutlikkus ja pakkuda tööle naasmiseks rohkem stiimuleid.

               4.Kõrvaldada teenuste sektoris esinevad tõkked, eelkõige äriteenuste ja reguleeritud kutsealade valdkonnas. Astuda samme innovatsioonipoliitika kavade lihtsustamiseks ja tõhustamiseks. Reformida 2016. aasta lõpuks täiendavalt õigusaktidega ettenähtud äriühingute suurusega seotud kriteeriume, mis takistavad äriühingute kasvu, ja jätkata äriühingute haldus-, maksu- ja raamatupidamiseeskirjade lihtsustamist lihtsustamisprogrammi kaudu.

               5.Võtta meetmeid tootmismaksude ja äriühingu tulumaksu seadusjärgse määra vähendamiseks, laiendades samal ajal tarbimismaksude, eriti käibemaksu baasi. Kaotada ebatõhusad maksukulud, kaotada vähe või üldse mitte tulu andvad maksud ning kehtestada 2016. aasta lõpuks kinnipeetava isikutulumaksu reform.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)
                  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

                     (3)
                  COM(2016) 330 (final).

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 ja P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 (final).

                     (6)
                  COM(2015) 691 (final).

                     (7)
                  COM(2015) 692 (final).

                     (8)
                  SWD(2016) 79 (final)

                     (9)
                  COM(2016) 95 (final).

                     (10)
                  COM(2014) 494 (final).

                     (11)
                  Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.