               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,23.5.2022
            COM(2022) 605 final

            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Tšehhi 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Tšehhi 2022. aasta lähenemisprogrammi kohta
            {SWD(2022) 605 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Tšehhi 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Tšehhi 2022. aasta lähenemisprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 9 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241
                  2
               , millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ja teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse kestlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. [XX.] juunil 2022 ajakohastati kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

               (2)24. novembril 2021 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2022) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse 2021. aasta mais Portos toimunud sotsiaaltippkohtumisel veelkord kinnitatud ühist kohustust jätkata Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamist. Euroopa Ülemkogu kiitis 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid heaks 25. märtsil 2022. 24. novembril 2021 võttis komisjon vastu ka häiremehhanismi aruande,
                  3
                milles ei nimetatud Tšehhit ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka ettepaneku 2022. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist ning mille nõukogu võttis vastu 14. märtsil 2022.

               (3)Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub näiteks kõrgemates energia- ja toiduhindades ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus. EL seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 esimest korda ajutise kaitse direktiiv,
                  4
                millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult ELis viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele. Tšehhile on algatuse „Ühtekuuluvusmeetmed pagulaste toetamiseks Euroopas“ (CARE) ning programmi „Ühtekuuluvust ja Euroopa territooriume toetav taasteabi“ (REACT-EU) täiendavate eelmaksete kaudu tehtud kättesaadavaks erakorraline toetus, et kiiresti reageerida Ukrainast põgenevate inimeste vastuvõtu ja integreerimise vajadustele.

               (4)Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne muudetud kava esitamise kuupäeva.

               (5)Alates 2020. aasta märtsist on kohaldatud üldist vabastusklauslit
                  5
               . Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises
                  6
                esitas komisjon oma seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema ELi või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Võttes arvesse suurenenud ebakindlust ja majandusväljavaateid ohustavaid suuri langusriske Euroopas toimuva sõja kontekstis, enneolematut energiahindade tõusu ja jätkuvaid häireid tarneahelates, on põhjendatud stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamisaja pikendamine 2023. aasta lõpuni.

               (6)2021. aasta lähenemisprogrammi käsitlevas nõukogu 18. juuni 2021. aasta arvamuses esitatud lähenemisviisi kohaselt on eelarvepoliitikat praegu kõige parem mõõta esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu tagastamatute toetuste ja muude ELi vahenditega rahastatavaid kulusid
                  7
               . Selleks et hinnata, kas riigi eelarvepoliitika on konservatiivne ja kas eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, tuleks üldisest eelarvepoliitikast kaugemale minnes pöörata tähelepanu ka riiklikult rahastatavate
                  8
                esmaste jooksvate kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) ja investeeringute arengule.

               (7)2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised, et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist
                  9
               . Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajanduslike väljavaadete kohaselt näib üleminek 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale 2023. aastal asjakohane, kuid samal ajal tuleb olla valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriigiti diferentseeritud ja nendes tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles kajastama suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis.

               (8)Seoses 2. märtsil 2022 esitatud eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning võrreldes talveprognoosiga kiiremat inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, et leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete abil; eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega, ning see peab olema riigiti diferentseeritud sõltuvalt nende eelarve- ja majandusolukorrast, sealhulgas võttes arvesse kriisi mõju ja Ukrainast põgenenud inimeste sisserännet.

               (9)1. juunil 2021 esitas Tšehhi vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon on määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt hinnanud taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega. 8. septembril 2021 võttis nõukogu vastu otsuse Tšehhi taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta
                  10
               . Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsusest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Tšehhi on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjakohased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud.

               (10)28. aprillil 2022 esitas Tšehhi oma 2022. aasta riikliku reformikava ja 11. mail 2022 oma 2022. aasta stabiilsusprogrammi, ületades määruse (EÜ) nr 1466/97 artiklis 4 sätestatud tähtaega. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2022. aasta riiklik reformikava ka Tšehhi kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava täitmisel tehtud edusammude kohta.

               (11)23. mail 2022 avaldas komisjon Tšehhi kohta 2022. aasta riigiaruande
                  11
               . Selles hinnati Tšehhi edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti taaste ja vastupidavuse tulemustabeli põhjal kokkuvõte sellest, kuidas Tšehhi on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Selle analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega, sealhulgas nendega, mis tekivad seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse. Samuti hinnati Tšehhi edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning ELi peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

               (12)23. mail 2022 esitas komisjon ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Kõnealuses aruandes arutati Tšehhi eelarveseisundit, kuna riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk ületas 2021. aastal aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst. Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägikriteerium ei ole täidetud. Kooskõlas 2. märtsi 2022. aasta teatisega ei teinud komisjon 2022. aasta kevadel ettepanekut algatada uusi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusi ning hindab 2022. aasta sügisel uuesti, kas on asjakohane teha ettepanek algatada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused.

               (13)20. juulil 2020 soovitas nõukogu Tšehhil võtta 2020. ja 2021. aastal kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida pandeemiale ning toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitati Tšehhil juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla kestlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Eurostati kinnitatud andmete põhjal suurenes Tšehhi valitsemissektori eelarve puudujääk 5,8 %-lt SKPst 2020. aastal 5,9 %-le SKPst 2021. aastal. Tšehhi eelarvepoliitilised meetmed toetasid majanduse taastumist 2021. aastal, samal ajal kui ajutised erakorralised toetusmeetmed vähenesid 3,1 %-lt SKPst 2020. aastal 2,3 %-le SKPst 2021. aastal. Tšehhi 2021. aasta meetmed on kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. Enamik kaalutlusõigusel põhinevaid eelarvemeetmeid, mille valitsus 2020. ja 2021. aastal vastu võttis, olid ajutised või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. Samal ajal ei olnud mõned ajavahemikul 2020–2021 valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel vastu võetud meetmed ajutised ega kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega, kusjuures peamiselt hõlmasid need üksikisiku tulumaksu vähendamist, mille mõju oli umbes 1,9 % SKPst. Eurostati kinnitatud andmete kohaselt oli valitsemissektori võlg 2021. aastal 41,9 % SKPst.

               (14)2022. aasta lähenemisprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2022. aastal ettevaatlik ja 2023. aastal soodne. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2022. aastal 1,2 % ja 2023. aastal 3,6 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv 2022. aastal suurem (1,9 %) ja 2023. aastal väiksem (2,7 %), mis on peamiselt tingitud erinevast eratarbimise väljavaatest, mis tuleneb erinevatest eeldustest säästude kasutamise ja palkade indekseerimise kohta. Valitsus prognoosib oma 2022. aasta lähenemisprogrammis, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk väheneb 2022. aastal 4,5 %-le SKPst ja 2023. aastal 3,2 %-le SKPst. See vähenemine tuleneb peamiselt enamiku erakorraliste meetmete lõpetamisest ja suurest SKP nominaalkasvust. Programmi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse kasvama 2022. aastal 42,7 %ni ja seejärel 2023. aastal 43,4 %ni. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2022. ja 2023. aastal vastavalt 4,3 % SKPst ja 3,9 % SKPst. See on kooskõlas 2022. aasta lähenemisprogrammis prognoositud 2022. aasta puudujäägiga ja suurem 2023. aasta puudujäägist, mis on peamiselt tingitud komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi pisut vähem optimistlikumast makromajanduslikust stsenaariumist ning erinevatest eeldustest seoses inflatsioonimäära ja selle ülekandumisega valitsemissektori kulutustesse. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse sarnane: 2022. aastal 42,8 % ja 2023. aastal 44,0 %.

               Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümme aastat) potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt 2,0 %. See hinnang ei hõlma aga selliste reformide mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada Tšehhi potentsiaalset majanduskasvu.

               (15)2022. aastal kaotab valitsus järk-järgult enamiku COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmetest, nii et ajutised erakorralised toetusmeetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 2,3 %-lt SKPst 2021. aastal 0,1 %-le SKPst 2022. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmed, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,1 % SKPst ja mis eeldatavasti kaotatakse 2023. aastal
                  12
               . Need meetmed hõlmavad peamiselt energiatarbimise kaudsete maksude alandamist. Need meetmed on kavandatud ajutistena. Kui aga energiahinnad jäävad kõrgeks ka 2023. aastal, võidakse mõned neist meetmetest säilitada. Mõned neist meetmetest ei ole suunatud, eelkõige üldine aktsiisimaksude alandamine. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulud, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,4 % SKPst ja 2023. aastal 0,6 % SKPst
                  13
               .

               (16)18. juunil 2021 soovitas nõukogu Tšehhil
                  14
                säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud. Samuti soovitati Tšehhil juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada riigi rahanduse kestlikkus keskpikas perspektiivis ning samal ajal suurendada investeeringuid.

               (17)Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi ja Tšehhi 2022. aasta lähenemisprogrammis sisalduva teabe põhjal peaks eelarvepoliitika olema 2022. aastal üldjoontes neutraalne, +0,1 % SKPst, samas kui nõukogu soovitas toetavat eelarvepoliitikat
                  15
               . Tšehhi kavatseb jätkuvalt toetada majanduse taastamist, kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut täiendavate investeeringute rahastamiseks, nagu on soovitanud nõukogu. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest ELi vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2021. aastaga suurenema 1,0 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavatel investeeringutel peaks olema 2022. aastal eelarvepoliitikale pärssiv mõju 0,6 protsendipunkti SKPst
                  16
               . Seetõttu ei kavatse Tšehhi säilitada riiklikult rahastatavaid investeeringuid. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasvul (ilma uute tulumeetmeteta) olema 2022. aastal üldises eelarvepoliitikas pärssiv mõju 0,7 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõjuga tegelemise meetmete täiendavat mõju (0,03 % SKPst) ning Ukrainast ümberasustatud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulusid (0,4 % SKPst).

               (18)Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika seisund, eeldusel et poliitikat ei muudeta, 2023. aastal 0,1 % SKPst
                  17
               . Eeldatavasti kasutab Tšehhi ka 2023. aastal taaste- ja vastupidavusrahastust antavaid toetusi, et rahastada täiendavaid investeeringuid majanduse taastumise soodustamiseks. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest ELi vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2022. aastaga suurenema 0,1 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2023. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,2 protsendipunkti
                  18
               . Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasvul (ilma uute tulumeetmeteta) olema 2023. aastal üldises eelarvepoliitikas pärssiv mõju 0,4 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu leevendamiseks võetud meetmete järkjärgulise kaotamise (0,1 % SKPst) ja Ukrainast põgenenud inimestele ajutise kaitse andmisega seotud lisakulude (0,2 % SKPst) mõju.

               (19)2022. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk järk-järgult vähenema 3,2 %-le SKPst 2023. aastal, 2,9 %-le SKPst 2024. aastal ja 2,7 %-le SKPst 2025. aastal. Seega peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk jääma 2024. aastal alla 3 % SKPst. Nendes prognoosides eeldatakse, et avaliku sektori kulutuste – sh hüvitised töötajatele, vahetarbimine ja mitterahalised sotsiaalsiirded – kasvu piiratakse tulude kasvust ja SKP nominaalkasvust aeglasemalt. Avaliku sektori investeeringute vähenemine protsendina SKPst on kavandatud ka pärast 2023. aasta tipptaset. Programmi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse 2025. aastani kasvama – 2024. aastal 44,4 %ni ja 2025. aastal 45,4 %ni. Komisjoni analüüsi põhjal näivad võla kestlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis keskmised.

               (20)Tšehhi seisab keskmises ja pikas perspektiivis silmitsi riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riskidega. See on tingitud ebasoodsast algsaldost ja rahvastiku vananemisega seotud kuludest. Algsaldot mõjutavad negatiivselt viimase kahe aasta jooksul kehtestatud püsivad maksuvähendused (millest suurim tulenes üksikisiku tulumaksubaasi vähendamisest). Neid ei ole vastavate kulutuste kärbetega kompenseeritud ja need on põhjustanud struktuurse eelarvepuudujäägi suurenemise. Keskpikas ja pikas perspektiivis avaldavad rahvastiku vananemisega seotud kulud lisasurvet. Vanadussõltuvusmäära prognoositud kahekordistumine (komisjoni 2021. aasta rahvastiku vananemise aruande kohaselt) ja vanaduspensioniea ülempiiri kehtestamine suurendavad oodatavasti pensionikulusid 8,8 %-lt SKPst 2030. aastal 11,4 %-le SKPst 2050. aastal. Lisaks prognoositakse, et avaliku sektori kulutused tervishoiule ja pikaajalisele hooldusele kasvavad rahvastiku vananemise tõttu 2070. aastaks vastavalt 0,9 protsendipunkti ja 1,7 protsendipunkti. Kuigi pikaajalise hoolduse juhtimise ja rahastamise killustatus on juba taaste- ja vastupidavuskavaga hõlmatud, on hädavajalik vananemisega seotud probleemidega täiendavalt tegeleda, et taastada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus. Poliitikavariantide hulka kuulub vanaduspensioniea tõstmine kooskõlas oodatava elueaga, pensioni indekseerimise määrade korrigeerimine, et kajastada pensionisüsteemi rahalist jätkusuutlikkust, üle 60-aastaste inimeste tööturul osalemise määrade kasvu stimuleerimine või muude meetmete võtmine, et suurendada tööjõupakkumist.

               (21)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks. Need aitavad lahendada kõiki majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme või olulist osa majanduslikest ja sotsiaalsetest probleemidest, millele on osutatud riigipõhistes soovitustes, mille nõukogu esitas Tšehhile Euroopa poolaasta raames 2019. ja 2020. aastal, nagu ka riigipõhistes soovitustes, mis esitati enne kava vastuvõtmise kuupäeva. Täpsemalt kavatseb Tšehhi kasutada energia valdkonnas taaste- ja vastupidavusrahastut, et laiendada taastuvate energiaallikate, eriti fotogalvaanika kasutamist, parandada elumajade ja üldkasutatavate hoonete energiatõhusust ning toetada söeküttel katelde asendamist kodumajapidamistes. Kestlikku transporti edendatakse raudteetaristusse ja puhtasse linnatransporti investeerimise ning vähese heitega sõidukite kasutamise soodustamise kaudu. Teadus- ja arendustegevuse valdkonna soovitusi võetakse arvesse avaliku ja erasektori koostöö suurendamisele suunatud investeeringute, aga ka innovatsiooni raamprogrammi toetuse ja uuenduslikele ettevõtetele mõeldud rahalise/mitterahalise toetuse abil. Ettevõtluskeskkonna parandamiseks kasutatakse mitut e-valitsuse meedet, korruptsioonivastaseid reforme ja põhjalikku reformi seoses ehituslubade andmise korraga, mis on praegu Tšehhis investeeringute tegemisel suureks takistuseks. Tööturu valdkonna soovitustega arvestamise põhimeetmete hulka kuuluvad täiendus- ja ümberõppe programmid, et valmistada tööjõudu ette rohe- ja digipöördeks, ning uued lastehoiuasutused alla 3-aastastele lastele, et suurendada töötavate või tööd otsivate naiste arvu. Hariduse vallas on kava eesmärk suurendada õpilaste ja õpetajate digikirjaoskust ning varustada koole digiseadmetega, tagades ühtlasi kaasava hariduse ebasoodsas olukorras olevate koolide toetamise ja juhendamise abil. Tervishoiuga seotud soovitusi käsitletakse vähiennetuse ja taastusravi tõhustamise, integreeritud hooldustegevuse edendamiseks mõeldud e-tervise portaali väljatöötamise ning tervishoiualase hariduse toetamise teel. Vastastikku täiendavad lisameetmed hõlmavad pikaajalise hoolduse parandamise meetmeid.

               (22)Tšehhi taaste- ja vastupidavuskava rakendamine aitab eeldatavasti teha täiendavaid edusamme rohe- ja digipöörde valdkonnas. Tšehhi kliimaeesmärkide saavutamist toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 42 %, samas kui digieesmärke toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 22 %. Taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine kooskõlas asjakohaste eesmärkide ja sihtidega aitab Tšehhil COVID-19 kriisist kiiresti taastuda, tugevdades samal ajal tema vastupanuvõimet. Sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest.

               (23)Tšehhi esitas partnerluslepingu 16. detsembril 2021, millele järgnesid seitse programmi, mis esitati vahemikus detsember 2021–jaanuar 2022
                  19
               . Õiglase ülemineku programm esitati 16. märtsil 2022. Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrusega (EL) 2021/1060 peab Tšehhi arvesse võtma asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ühtekuuluvuspoliitika 2021.–2027. aasta fondide programmitöös. See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondidest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suurendamiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal nende fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust. Taaste- ja vastupidavusrahastu ning ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakendamine sõltub ka selliste kitsaskohtade kõrvaldamisest, mis pärsivad investeeringuid, mis toetavad rohe- ja digipööret ning tasakaalustatud territoriaalset arengut.

               (24)Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Tšehhi silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on seotud elamumajandusega. Eluasemete taskukohasuse tase on Tšehhis olnud viimasel viiel aastal üks ELi madalamaid. Lisaks ei suuda väike sotsiaaleluruumide osakaal katta väikese sissetulekuga ja haavatavate leibkondade täit nõudlust (see moodustas 2019. aastal eluruumide üldkogumist 0,4 %, samal ajal kui ELi keskmine on 7–8 %) ning olemasolevad eluasemetoetused on alakasutatud. Viimastel aastatel on ühtekuuluvuspoliitika rahaliste vahendite abil toetatud investeeringuid uutesse sotsiaaleluruumidesse ja uuel programmitöö perioodil jätkatakse sotsiaalse kaasatuse edendamist, sh sotsiaaleluruumide kaudu. Tšehhis puuduvad sotsiaaleluruume käsitlevad õigusaktid ja kõikehõlmav raamistik. See takistab killustatud elamumajanduspoliitika suundade koordineerimist ning riiklike ja piirkondlike organite vastutuse määratlemist. Pandeemia ja Ukrainast põgenevate inimeste sissevool on neid olemasolevaid probleeme veelgi süvendanud.

               (25)Versailles’ deklaratsioonis ELi riigipeade ja valitsusjuhtidelt saadud volituste kohaselt soovitakse kavaga „REPowerEU“ kaotada võimalikult kiiresti Euroopa Liidu sõltuvus Venemaalt imporditavast fossiilkütusest. Selleks määratakse dialoogis liikmesriikidega kindlaks kõige sobivamad projektid, investeeringud ja reformid riiklikul, piirkondlikul ja ELi tasandil. Nende meetmete eesmärk on vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja suunata fossiilkütuste import Venemaalt eemale.

               (26)Tšehhi roheenergiale ülemineku ulatus ja kiirus on ebapiisavad. Et vähendada sõltuvust fossiilkütustest, sh maagaasist, on hädavajalik kiirendada taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, keskendudes eeskätt päikese- ja tuuleenergiale ning soojuspumpadele. Lubade andmist uute seadmete paigaldamiseks saab lihtsustada ja kiirendada ning sellega kaasnevat reguleerivat raamistikku parandada. Tšehhi energiamahukus on ELi keskmisest kaks korda suurem, mis tähendab, et sellele tuleks kasuks ka energiasäästu kiirendamine põhjalikule renoveerimisele keskendumise teel. Teine oluline element on investeeringute kiirendamine kütte- ja tööstussektorite CO2 heite vähendamisse. Paketi „Eesmärk 55“ eesmärkide saavutamiseks tuleb Tšehhil veelgi vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning suurendada taastuvenergia tootmist ja energiatõhusust.

               (27)2020. aasta andmete kohaselt pärineb kogu imporditud maagaas Venemaalt (100 % võrreldes 44 % ELi keskmisega) ning sõltuvus Venemaa toornaftast (49 % võrreldes 26 %ga) ja kivisöest (70% võrreldes 54 %ga) on samuti ELi keskmisest märkimisväärselt suurem
                  20
               . Maagaasi (17,7 % võrreldes 24,4 %ga) ja nafta (20.9 % võrreldes 32,7 %ga) osakaalud energiaallikate jaotuses on ELi keskmisest väiksemad, kuid kivisöe osakaal on suurem (29,6 % võrreldes 10,8 %ga). Tuumaenergia moodustab energiaallikate jaotusest kuni 18,2 % võrreldes 13,1 %-ga ELis ning taastuvad energiaallikad ja biokütused 13,4 %. Tšehhi praegune taastuvate energiaallikate osakaalu eesmärk 2030. aastaks on 22 % ning kuigi taaste- ja vastupidavuskava hõlmab investeeringuid vähemalt 270 MW päikeseenergia tootmisvõimsuse loomisesse, moodustab see vaid väikese osa kõikide paigaldatud taastuvate energiaallikate tootmisvõimsusest. Tšehhi peab kiirendama taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, parandades ennekõike reguleerivaid ja lubade andmise raamistikke. Seda eesmärki saab täita näiteks taastuvate energiaallikate lihtsustatud autoriseerimismenetluste ühtsesse kontaktpunkti koondamise, ehituslubade erandite künniste suurendamise, taastuvate energiaallikate omanike ettevõtjatena registreerimise kohustuslikuks tegemise ning olemasoleva võrguvõimsuse ligipääsetavuse suurendamise teel. Täiendavad toetavad meetmed võiksid hõlmata energiat ja taastuvaid energiaallikaid käsitlevate õigusaktide, aga ka vastavate toetuskavade (nt energiakogukondade motiveerimine, tariifidel põhinevad toetuskavad väikesemahuliste taastuvate energiaallikate jaoks) ülevaatamist; enampakkumisi uute seadmete jaoks; uusi valdkondlike eesmärkide toetuskavasid; taastuvaid energiaallikaid kütte- ja jahutuse jaoks; sihipäraseid soojuspumpade, maakütte, taastuvallikatest toodetud vesiniku ja biometaani toetuseid). Tšehhi saaks ka kasu elektrivõrgu digitaliseerimisest ja moderniseerimisest, et arvestada muutliku taastuvenergia suurema osakaaluga võrgus, ja investeeringutest energiasalvestusüksustesse. Olemasolevate omavahel ühendatud gaasivõrkude ja saadaoleva hoiustamisvõimsuse kasutamise parandamine on hädavajalik, et suunata maagaasi import Venemaalt eemale. Gaasiga seotud uued taristu- ja võrguinvesteeringud peaksid võimaluse korral olema tulevikukindlad, et hõlbustada nende pikaajalist kestlikkust tulevikus säästvatele kütustele kohandamise kaudu.

               (28)Kuigi riiklik taaste- ja vastupidavuskava ning 2021.–2027. aasta ühtekuuluvusfondi programmid sisaldavad märkimisväärseid investeeringuid hoonete renoveerimisse, on vaja teha lisapingutusi, et tegeleda Tšehhi ehitussektori keskmisest suurema ühtse soojustarbimisega. Arenguruumi on seoses hoonete energiatõhusaks renoveerimise kiirendamise ja süvendamise, energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtte järjepideva kohaldamise, taastuvatesse soojusallikatesse investeerimise, riikliku hoonefondi kütte CO2 heite vähendamise strateegia koostamise, riiklikul tasandil säästva energia agentuuri loomise ning tööstussektori ja väikeettevõtete energiatõhususmeetmete enampakkumiste toetuskava vastuvõtmisega. Kivisöepõhise kaugküttega ühendatud hooned ja küttevõrgustikud tuleb renoveerida esimesel võimalusel kõrgeimate energiatõhususstandardite kohaselt, et tagada kivisöe kasutamise kulutõhus järkjärguline lõpetamine.

               (29)Kuigi kliimaneutraalsusele ülemineku ja fossiilkütustest loobumise kiirendamine tekitab mitmes sektoris märkimisväärseid ümberkorralduskulusid, saab Tšehhi ühtekuuluvuspoliitika raames kasutada õiglase ülemineku mehhanismi, et leevendada ülemineku sotsiaal-majanduslikku mõju kõige enam mõjutatud piirkondades. Lisaks saab Tšehhi kasutada Euroopa Sotsiaalfond+, et parandada tööhõivevõimalusi ja tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust.

               (30)Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2022. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus
                  21
                kajastub allpool esitatud soovituses 1.

               SOOVITAB Tšehhil võtta 2022. ja 2023. aastal järgmisi meetmeid.

               1.Tagada 2023. aastal, et riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasv oleks kooskõlas üldiselt neutraalse eelarvepoliitikaga, võttes arvesse jätkuvat ajutist ja suunatud toetust kodumajapidamistele ja ettevõtetele, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Olla valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, sealhulgas kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut, kava „RePowerEU“ ja muid ELi vahendeid. Järgida pärast 2023. aastat eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne keskpika perioodi eelarvepositsioon. Võtta meetmeid, et tagada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus, sh pensionisüsteemi jätkusuutlikkus.

               2.Jätkata oma taaste- ja vastupidavuskava rakendamist kooskõlas nõukogu 8. septembri 2021. aasta rakendusotsuses esitatud eesmärkide ja sihtidega. Viia kiiresti lõpule komisjoniga peetavad läbirääkimised 2021.–2027. aasta ühtekuuluvuspoliitika programmidokumentide üle, et alustada nende rakendamist.

               3.Suurendada sotsiaaleluruumide ja taskukohaste eluasemete pakkumist, sh võttes vastu konkreetse sotsiaaleluruumide õigusraamistiku ja parandades koordineeritust erinevate avaliku sektori organite vahel.

               4.Vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja mitmekesistada fossiilkütuse importi. Kiirendada taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, lihtsustada lubade andmise kordi ja muuta võrgud ligipääsetavamaks. Suurendada kaugküttesüsteemide ja hoonefondi energiatõhusust põhjaliku renoveerimise ja taastuvatest energiaallikatest pärit soojuse kasutamise stimuleerimise teel.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

                     (3)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 25).

                     (4)

                        Nõukogu 4. märtsi 2022. aasta rakendusotsus (EL) 2022/382, millega määratakse kindlaks Ukrainast lähtuva põgenike massilise sissevoolu olemasolu direktiivi 2001/55/EÜ artikli 5 tähenduses ning nähakse selle tulemusena ette ajutine kaitse (ELT L 71, 4.3.2022, lk 1).

                     (5)

                        Komisjoni teatis nõukogule stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta,
                     Brüssel, 20.3.2020 (COM(2020) 123 final).

                     (6)

                        Komisjoni teatis nõukogule „Üks aasta pärast COVID-19 puhangu algust: eelarvepoliitika meetmed“, Brüssel, 3.3.2021 (COM(2021) 105 final).

                     (7)

                        Käesolevas soovituses esitatud hinnangud eelarvepoliitika ja selle komponentide kohta on komisjoni hinnangud, mis põhinevad komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi aluseks olevatel eeldustel. Komisjoni hinnangud keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu kohta ei hõlma selliste reformide positiivset mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada potentsiaalset majanduskasvu.

                     (8)

                        Ei rahastata taaste- ja vastupidavusrahastust ega muudest ELi vahenditest antavate toetustega.

                     (9)

                        Komisjoni teatis nõukogule: eelarvepoliitika suunised 2023. aastaks, Brüssel, 2.3.2022 (COM(2022) 85 final).

                     (10)

                        Nõukogu 8. septembri 2021. aasta rakendusotsus Tšehhi taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta (ST 11047/21; ST 11047/21 ADD 1; ST 11047/21 COR 1)

                     (11)

                        SWD(2022)605

                     (12)

                        Näitajad kajastavad alates 2021. aasta sügisest võetud meetmete aastaste eelarvekulude taset, sealhulgas jooksvaid tulusid ja kulusid ning asjakohasel juhul kapitalikulumeetmeid.

                     (13)

                        Eeldatakse, et Ukrainast ELi põgenenud isikute koguarv jõuab 2022. aasta lõpuks vähehaaval 6 miljonini ning nende geograafiline jaotus põhineb olemasoleva diasporaa suurusel, vastuvõtva liikmesriigi elanikkonna suhtelisel suurusel ja Ukrainast põgenenud isikute tegelikul jaotusel üle kogu ELi 2022. aasta märtsi seisuga. Inimese kohta arvutatud eelarvekulude puhul põhinevad hinnangud komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse Euromodi mikrosimulatsiooni mudelil, võttes arvesse nii võimalikke rahaülekandeid inimestele kui ka mitterahalisi hüvitisi, näiteks hariduse ja tervishoiu vallas.

                     (14)

                        Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitus, milles esitatakse nõukogu arvamus Tšehhi 2021. aasta lähenemisprogrammi kohta (ELT C 304, 29.7.2021, lk 10).

                     (15)

                        Miinusmärgiga (plussmärgiga) näitaja viitab sellele, et esmaste kulude kasv (puudujääk) on suurem kui keskpika perioodi majanduskasv; see osutab ekspansiivsele (pärssivale) eelarvepoliitikale.

                     (16)

                        Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma ekspansiivse panuse 0,3 protsendipunkti SKPst.

                     (17)

                        Miinusmärgiga (plussmärgiga) näitaja viitab sellele, et esmaste kulude kasv (puudujääk) on suurem kui keskpika perioodi majanduskasv; see osutab ekspansiivsele (pärssivale) eelarvepoliitikale.

                     (18)

                        Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma neutraalse panuse.

                     (19)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid. (ELT L 231, 30.6.2021, lk 159).

                     (20)

                        Eurostat (2020), Venemaa impordi osakaal maagaasi, toornafta ja kivisöe koguimpordis. ELi 27 liikmesriigi keskmise impordi puhul põhineb koguimport ELi 27 liikmesriigist väljastpoolt pärit impordil. Tšehhi puhul hõlmab koguimport ELi-sisest kaubandust. Toornafta ei hõlma rafineeritud naftatooteid. Tšehhil on kaudne sõltuvus Venemaa impordist ELi-sisese kaubanduse kaudu. Kui arvestada kaudset sõltuvust Venemaa kivisöest ELi-sisese impordi kaudu, võib hinnanguliselt väita, et Tšehhi sõltub 70 % ulatuses Venemaalt imporditud kivisöest.

                     (21)

                        Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 2.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,23.5.2022
            COM(2022) 607 final

            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Taani 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Taani 2022. aasta lähenemisprogrammi kohta
            {SWD(2022) 607 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Taani 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Taani 2022. aasta lähenemisprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 9 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241,
                  2
                millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ja teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse kestlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. [XX.] juunil 2022 ajakohastati kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

               (2)24. novembril 2021 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2022) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse 2021. aasta mais Portos toimunud sotsiaaltippkohtumisel veelkord kinnitatud ühist kohustust rakendada edasi Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid välja 17. novembril 2017. Euroopa Ülemkogu kiitis 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid heaks 25. märtsil 2022. 24. novembril 2021 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande,
                  3
                milles ei nimetatud Taanit ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka ettepaneku 2022. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist ning mille nõukogu võttis vastu 14. märtsil 2022.

               (3)Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub näiteks kõrgemates energia- ja toiduhindades, Ukrainast põgenevate inimeste sissevoolus ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus. EL seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 esimest korda ajutise kaitse direktiiv,
                  4
                millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult ELis viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele.

               (4)Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne muudetud kava esitamise kuupäeva.

               (5)Alates 2020. aasta märtsist on kohaldatud üldist vabastusklauslit
                  5
               . Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises
                  6
                esitas komisjon oma seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema ELi või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Võttes arvesse suurenenud ebakindlust ja majandusväljavaateid ohustavaid suuri langusriske Euroopas toimuva sõja kontekstis, enneolematut energiahindade tõusu ja jätkuvaid häireid tarneahelates, on põhjendatud stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamisaja pikendamine 2023. aasta lõpuni.

               (6)2021. aasta lähenemisprogrammi käsitlevas nõukogu 18. juuni 2021. aasta arvamuses esitatud lähenemisviisi kohaselt on eelarvepoliitikat praegu kõige parem mõõta esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu tagastamatute toetuste ja muude ELi vahenditega rahastatavaid kulusid
                  7
               . Selleks et hinnata, kas riigi eelarvepoliitika on konservatiivne ja kas eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, pööratakse üldisest eelarvepoliitikast kaugemale minnes tähelepanu ka riiklikult rahastatavate
                  8
                esmaste jooksvate kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) ja investeeringute arengule.

               (7)2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised, et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist
                  9
               . Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajanduslike väljavaadete kohaselt näib üleminek 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale 2023. aastal asjakohane, kuid samal ajal tuleb olla valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriigiti diferentseeritud ja nendes tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles kajastama suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis.

               (8)Seoses 2. märtsil 2022 esitatud eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning võrreldes talveprognoosiga kiiremat inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, et leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete abil; eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega, ning see peab olema riigiti diferentseeritud sõltuvalt nende eelarve- ja majandusolukorrast, sealhulgas võttes arvesse kriisi mõju ja Ukrainast põgenenud inimeste sisserännet.

               (9)30. aprillil 2021 esitas Taani määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõike 1 kohaselt komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon on määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt hinnanud taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega. 13. juulil 2021 võttis nõukogu vastu otsuse Taani taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta
                  10
               . Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsusest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Taani on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjakohased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud.

               (10)29. aprillil 2022 esitas Taani oma 2022. aasta riikliku reformikava ja 12. mail 2022 oma 2022. aasta stabiilsusprogrammi, ületades määruse (EÜ) nr 1466/97 artiklis 4 sätestatud tähtaega. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2022. aasta riiklik reformikava ka Taani kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava täitmisel tehtud edusammude kohta.

               (11)23. mail 2022 avaldas komisjon Taani kohta 2022. aasta riigiaruande
                  11
               . Selles hinnati Taani edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti taaste ja vastupidavuse tulemustabeli põhjal kokkuvõte sellest, kuidas Taani on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Selle analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega, sealhulgas nendega, mis tekivad seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse. Samuti hinnati Taani edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning ELi peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

               (12)20. juulil 2020 soovitas nõukogu Taanil võtta 2020. ja 2021. aastal kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida pandeemiale ning toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitati Taanil juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla kestlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Eurostati kinnitatud andmete põhjal paranes Taani valitsemissektori eelarvepositsioon, kasvades puudujäägist 0,2 % SKPst 2020. aastal ülejäägini 2,3 % 2021. aastal, millele aitas kaasa ühekordne maksutulu. Taani eelarvepoliitilised meetmed toetasid majanduse taastumist 2021. aastal, samal ajal kui ajutised erakorralised toetusmeetmed suurenesid 2,6 %-lt SKPst 2020. aastal 4,0 %-le SKPst 2021. aastal. Taani 2021. aasta meetmed on kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. Enamik kaalutlusõigusel põhinevaid eelarvemeetmeid, mille valitsus võttis vastu 2020. ja 2021. aastal, olid ajutised või olid nendega seotud tasakaalustavad meetmed. Eurostati kinnitatud andmete kohaselt oli valitsemissektori võlg 2021. aastal 36,7 % SKPst.

               (13)2022. aasta lähenemisprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2022. aastal optimistlik ja 2023. aastal realistlik. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2022. aastal 3,4 % ja 2023. aastal 1,9 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv väiksem: 2022. aastal 2,6 % ja 2023. aastal 1,8 %, mis tuleneb peamiselt väiksemast eratarbimise kasvust. Valitsus prognoosib oma 2022. aasta lähenemisprogrammis, et valitsemissektori nominaalne eelarveülejääk väheneb 2022. aastal 0,6 %-le SKPst ja 2023. aastal 0,2 %-le SKPst. 2022. aastal tuleneb vähenemine peamiselt majandustegevuse aeglustumisest ja teatavate maksutulude mittekordumisest. Programmi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 2022. aastal 33,3 %ni ja seejärel 2023. aastal 32,5 %ni. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarveülejääk on 2022. aastal 0,9 % SKPst ja 2023. aastal 0,6 % SKPst. See näitaja on veidi suurem kui 2022. aasta lähenemisprogrammis prognoositud ülejääk. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse suurem: 2022. aastal 34,9 % ja 2023. aastal 33,9 %. See erinevus tuleneb suuremast eeldatavast võlakoormuse muutuse ja eelarvepositsiooni vahelisest erinevusest, eelkõige munitsipaaleluruumide toetusest.

               Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümme aastat) keskmine potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt 1,9 %. See hinnang ei hõlma aga selliste reformide mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ning võivad hoogustada Taani potentsiaalset majanduskasvu.

               (14)2022. aastal kaotab valitsus järk-järgult enamiku COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmetest, nii et ajutised erakorralised toetusmeetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 4,0 %-lt SKPst 2021. aastal 0,0 %-le SKPst 2022. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmed, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,1 % SKPst ja 2023. aastal 0,0 % SKPst
                  12
               . Need meetmed hõlmavad peamiselt sotsiaalsiirdeid väiksema sissetulekuga leibkondadele. Need meetmed on kavandatud ajutistena. Kui aga energiahinnad jäävad kõrgeks ka 2023. aastal, võidakse mõned neist meetmetest säilitada. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulud, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal ja 2023. aastal 0,2 % SKPst
                  13
               .

               (15)18. juunil 2021 soovitas nõukogu Taanil
                  14
                säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud. Samuti soovitati Taanil juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada riigi rahanduse kestlikkus keskpikas perspektiivis ning samal ajal suurendada investeeringuid, et hoogustada võimalikku majanduskasvu.

               (16)Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi ja Taani 2022. aasta lähenemisprogrammis sisalduva teabe põhjal peaks prognooside kohaselt eelarvepoliitika 2022. aastal olema toetav, –1,6 % SKPst, nagu soovitas nõukogu
                  15
               . Taani kavatseb jätkata majanduse taastumise toetamist, kasutades lisainvesteeringute rahastamiseks taaste- ja vastupidavusrahastut, nagu on soovitanud nõukogu. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest ELi vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2021. aastaga jääma stabiilseks. Riiklikult rahastatavatel investeeringutel peaks olema 2022. aastal eelarvepoliitikale neutraalne mõju 0,0 protsendipunkti SKPst
                  16
               . Seetõttu kavatseb Taani säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu soovitas nõukogu. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2022. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 1,6 protsendipunkti. See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmab energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõjuga tegelemise meetmete täiendavat mõju (0,1 % SKPst) ning Ukrainast ümberasustatud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulusid (0,2 % SKPst). Muude suurenevate kulude hulka kuuluvad eelkõige kaitse- ja julgeolekupoliitikaga seotud valitsemissektori tarbimiskulutused ning lisakulud, mille eesmärk on kiirendada rohepööret ja lõpetada sõltuvus imporditud fossiilkütustest.

               (17)Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika seisund, eeldusel et poliitikat ei muudeta, 2023. aastal +1,6 % SKPst
                  17
               . Eeldatavasti kasutab Taani ka 2023. aastal taaste- ja vastupidavusrahastust antavaid toetusi, et rahastada täiendavaid investeeringuid majanduse taastumise soodustamiseks. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest ELi vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2022. aastaga vähenema 0,1 protsendipunkti SKPst, kajastades taaste- ja vastupidavusrahastust 2021. ja 2022. aastal antud rahalist toetust. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2022. aastaga võrreldes andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,4 protsendipunkti
                  18
               . Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2023. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 1,4 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu leevendamiseks võetud meetmete (0,1 % SKPst) järkjärgulise kaotamise ja Ukrainast põgenenud inimestele ajutise kaitse andmisega seotud täiendavate kulude (0,1 % SKPst) mõju. Muude tegurite hulka kuulub valitsemissektori energiatarbimise kulutuste vähenemine.

               (18)2022. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarveülejääk järk-järgult stabiliseeruma tasemel 0,6 % SKPst 2024. aastal ja vähenema 0,4 %-le SKPst 2025. aastal. Programmi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse kasvama 2024. aastal 34,0 %ni SKPst ja 2025. aastal 33,9 %ni SKPst. Komisjoni analüüsi põhjal näivad võla kestlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis väikesed.

               (19)Taanis on korduvad kinnisvaramaksud praegu piiratud, mistõttu need turuhindadega ei suurene. Seega ei suuda need pehmendada eluasemehinna tsükleid ja avaldavad ebasoodsat mõju jaotusele. Parlament kiitis uue kinnisvaramaksu süsteemi heaks juba 2017. aastal, kuid seda ei ole ikka veel rakendatud. Eluasemehindade hüppeline kasv ja munitsipaaleluruumide pikad ootejärjekorrad on põhjustanud taskukohase hinnaga eluasemete nappuse peamistes linnapiirkondades. Peale selle on Kopenhaageni piirkonnas märgatavalt kasvanud selliste hüpoteeklaenude osakaal, mille võla ja sissetuleku suhe on suurem kui 4 ning laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhe on üle 60 %, mistõttu on sellised laenuvõtjad potentsiaalselt haavatavad intressimäärade tõusu või eluasemehindade märkimisväärse languse suhtes. Taani Süsteemsete Riskide Nõukogu on andnud soovitusi selliste hüpoteeklaenudega seotud riskide vähendamiseks, kuid neid soovitusi ei ole rakendatud.

               (20)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks. Need aitavad lahendada kõiki majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme või olulist osa majanduslikest ja sotsiaalsetest probleemidest, millele on osutatud riigipõhistes soovitustes, mille nõukogu esitas Taani Euroopa poolaasta raames 2019. ja 2020. aastal, nagu ka riigipõhistes soovitustes, mis esitati enne kava vastuvõtmise kuupäeva. Eelkõige keskendutakse kavas investeeringute tegemisele rohe- ja digipöördesse, eriti just energia puhtale ja tõhusale tootmisele ja kasutamisele, kestlikule transpordile ning teadusuuringutele ja innovatsioonile. Teadusuuringutega seotud meetmed võivad laiendada innovatsioonibaasi ning kaasata teadus- ja innovatsioonitegevusse rohkem ettevõtteid. Väljaspool kava on käsitletud mõningaid riigipõhiseid soovitusi, nimelt „keskenduda investeeringutega seotud majanduspoliitikas haridusele ja oskustele“, ning meetmeid tervishoiutöötajate nappuse leevendamiseks ja rahapesuvastase raamistiku tõhusa järelevalve ja jõustamise tagamiseks. Nende valdkondadega seotud meetmeid taaste- ja vastupidavuskavasse ei lisatud.

               (21)Taani taaste- ja vastupidavuskava rakendamine aitab eeldatavasti teha uusi edusamme rohe- ja digipöörde valdkonnas. Taani kliimaeesmärkide saavutamist toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 59 % ning digieesmärke toetavad meetmed 25 %. Taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine kooskõlas asjakohaste eesmärkide ja sihtidega aitab Taanil COVID-19 kriisist kiiresti taastuda, tugevdades samal ajal tema vastupanuvõimet. Sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus kogu poliitilise tegevuskava eest.

               (22)Taani esitas partnerluslepingu 4. aprillil 2022 ja esimese ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendi
                  19
                11. aprillil 2022. Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrusega (EL) 2021/1060 peab Taani asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ühtekuuluvuspoliitika 2021.–2027. aasta fondide programmitöös arvesse võtma. See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondidest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suurendamiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal nende fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust. Taaste- ja vastupidavusrahastu ning ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakendamine sõltub ka investeeringuid pärssivate kitsaskohtade kõrvaldamisest, et toetada rohe- ja digipööret ning tasakaalustatud territoriaalset arengut.

               (23)Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Taani silmitsi mitme muu probleemiga, mis on seotud fossiilkütustest sõltuvuse vähendamisega, rohepöörde toetamiseks ringmajanduse tugevdamisega ning kinnisvaraturu ja võlakoormusega majapidamiste vastupanuvõime suurendamisega.

               (24)Kuigi Taani taaste- ja vastupidavuskavaga eraldatakse 59 % vahenditest keskkonnahoidlikele algatustele, on Taani tulemused mõnes ringmajanduse valdkonnas kehvad. Materjalide ringkasutuse tase on Taani puhul tublisti alla ELi keskmise. Praegu tekitab riik ELis kõige rohkem olmejäätmeid ühe inimese kohta, 845 kg inimese kohta aastas. Kuigi Taani puhul on ringlussevõtuks kogutud olmejäätmete kogus veidi suurem kui ELi keskmine (53,9 % 2020. aastal, ELi keskmine 47,8 %), põletab ta oma olmejäätmetest 45,2 % ehk peaaegu kaks korda rohkem kui ELis keskmiselt. Suur osa Taani jäätmetest põletatakse energia tootmiseks, mistõttu jäädakse ilma võimalustest ressursitõhusust parandada. Õigel ajal tuleb rakendada uut jäätmekäitluse ja ringmajanduse strateegiat ning sellega seotud riiklikke jäätme- ja ringmajanduse programme ja kavasid. Jäätmete põletamise vähendamisest tuleneva väiksema energiatootmisega seotud kadusid saaks kompenseerida keskkonnasõbralikumate meetoditega, sealhulgas energiatõhususe parandamise ja elektrisoojuspumpade kasutamisega.

               (25)Versailles’ deklaratsioonis ELi riigipeade ja valitsusjuhtidelt saadud volituste kohaselt soovitakse kavaga „REPowerEU“ kaotada võimalikult kiiresti Euroopa Liidu sõltuvus Venemaalt imporditavast fossiilkütusest. Selleks määratakse dialoogis liikmesriikidega kindlaks kõige sobivamad projektid, investeeringud ja reformid riiklikul, piirkondlikul ja ELi tasandil. Nende meetmete eesmärk on vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja suunata fossiilkütuste import Venemaalt eemale.

               (26)Taani on võtnud kohustuse vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2030. aastaks 70 % võrreldes 1990. aasta tasemega ja 2028. aastaks loobuda järk-järgult kivisöe kasutamisest. Nende ambitsioonikate eesmärkide saavutamiseks nähakse Taani riiklikus energia- ja kliimakavas ette märkimisväärsed investeeringud taastuvenergia tootmisvõimsuse suurendamisse ja energiatõhususse. Taastuvate energiaallikate ja taastuvallikatest toodetud vesiniku kasutuselevõttu saaks edendada loamenetluste ühtlustamise ja kiirendamisega. Kuna Taani on võtnud kohustuse suurendada avamere tuuleenergiast saadava taastuvenergia võimsust, on vaja teha lisainvesteeringuid energia ülekande võrkudesse, et tagada üha suureneva osakaaluga taastuvenergia tõhus kasutamine. Koos naaberriikidega tehtavad investeeringud energia- ja elektriühendustesse, sealhulgas avamere hübriidvaradesse, suurendaksid märkimisväärselt energiavarustuskindlust ja kohanemisvõimet piirkondlike eripäradega, ka Venemaa Ukrainasse sissetungi kontekstis. Taani üldine energiasõltuvus Venemaalt imporditud fossiilkütustest on 21,1 % (ELi keskmine 24,4 %), seejuures on arvesse võetud kaudseid sõltuvusi, tehes kindlaks kogu reimpordi, kasutades vastavaid eeldusi. 2020. aastal oli sõltuvus Venemaalt pärit fossiilkütustest Taani üldises energiaallikate jaotuses väiksem kui ELi keskmine nafta puhul (Taanil 12 %, ELi keskmine 36,5 %). Kuigi kivisöe puhul oli see näitaja suurem (Taanil 97 %, ELi keskmine 19,3 %), on kivisöe osakaal Taani energiaallikate jaotuses väike (4,3 %). Maagaas moodustab riigi energiaallikate jaotuses 12,8 % ja kuigi Taani ei impordi Venemaalt gaasi otse, viitab tema sõltuvus Saksamaa gaasiimpordist märkimisväärsele kaudsele sõltuvusele, mis on suurem kui ELi keskmine: 65 % oma riigis tarbitavast gaasist imporditakse Venemaalt, samas ELi keskmine on 41,1 %. 2020. aasta andmete kohaselt on Taani sõltuvus Venemaalt imporditud naftast ja gaasist endiselt märkimisväärne,
                  20
                kuid prognooside kohaselt peaks see sõltuvus 2023. aastast kaduma, kui viiakse lõpule olemasoleva Põhjamere maardla renoveerimistööd, ja Taanist peaks taas saama gaasi netoeksportija. Käimasolevate energiavõrkude ühendamise projektide kiirendamine võib samuti soodustada energiavarustuse mitmekesistamist. Gaasiga seotud uued taristu- ja võrguinvesteeringud peaksid võimaluse korral olema tulevikukindlad, et hõlbustada nende pikaajalist kestlikkust tulevikus säästvatele kütustele kohandamise kaudu. Taani energiatõhususe eesmärke saaks veelgi suurendada, tehes lisainvesteeringuid tööstuse, teenuste, eramute ja transpordi CO2-heite vähendamisse. Paketi „Eesmärk 55“ eesmärkide saavutamiseks tuleb Taanil veelgi vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning suurendada taastuvenergia tootmist ja energiatõhusust.

               (27)Kuigi kliimaneutraalsusele ülemineku ja fossiilkütustest loobumise kiirendamine tekitab mitmes sektoris märkimisväärseid ümberkorralduskulusid, saab Taani ühtekuuluvuspoliitika raames kasutada õiglase ülemineku mehhanismi, et leevendada ülemineku sotsiaal-majanduslikku mõju kõige enam mõjutatud piirkondades. Lisaks saab Taani kasutada Euroopa Sotsiaalfond+, et parandada tööhõivevõimalusi ja tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust.

               (28)Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2022. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus
                  21
                kajastub allpool esitatud soovituses 1.

               SOOVITAB Taanil võtta 2022. ja 2023. aastal järgmisi meetmeid.

               1.Tagada 2023. aastal, et riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasv oleks kooskõlas üldiselt neutraalse eelarvepoliitikaga, võttes arvesse jätkuvat ajutist ja suunatud toetust kodumajapidamistele ja ettevõtetele, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ning Ukrainast põgenevatele inimestele. Olla valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, sealhulgas kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut, kava „RePowerEU“ ja muid ELi vahendeid. Järgida pärast 2023. aastat eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne keskpika perioodi eelarvepositsioon. Rakendada uut kinnisvaramaksu süsteemi, et taastada seos turuhindade ja maksude vahel ning tagada õiglasem maksustamine. Edendada investeerimist taskukohase hinnaga elamute ehitamisse, et leevendada kõige pakilisemaid vajadusi. Suurendada suure võlakoormusega laenuvõtjate finantssuutlikkust.

               2.Jätkata oma taaste- ja vastupidavuskava rakendamist kooskõlas nõukogu 13. juuli 2021. aasta rakendusotsuses esitatud eesmärkide ja sihtidega. Viia kiiresti lõpule komisjoniga peetavad läbirääkimised 2021.–2027. aasta ühtekuuluvuspoliitika programmide üle ja alustada nende rakendamist.

               3.Tugevdada ringmajandus- ja jäätmekäitluspoliitikat, muu hulgas vältides jäätmeteket ja soodustades korduskasutamist, suurendades ringlussevõttu ning minnes järk-järgult üle olmejäätmete põletamiselt keskkonnahoidlikumatele soojuse tootmise allikatele.

               4.Vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest. Mitmekesistada energiavarustust ja aidata vähendada majanduse CO2-heidet, kiirendades taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, muu hulgas viies läbi haldus- ja loamenetlust lihtsustavaid ja kiirendavaid reforme, ajakohastades energiaülekandevõrke, suurendades energiaühendusi naaberriikidega ja parandades energiatõhusust.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

                     (3)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 25).

                     (4)

                        Nõukogu 4. märtsi 2022. aasta rakendusotsus (EL) 2022/382, millega määratakse kindlaks Ukrainast lähtuva põgenike massilise sissevoolu olemasolu direktiivi 2001/55/EÜ artikli 5 tähenduses ning nähakse selle tulemusena ette ajutine kaitse (ELT L 71, 4.3.2022, lk 1).

                     (5)

                        Komisjoni teatis nõukogule stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta, Brüssel, 20.3.2020 (COM(2020) 123 final).

                     (6)

                        Komisjoni teatis nõukogule „Üks aasta pärast COVID-19 puhangu algust: eelarvepoliitika meetmed“, Brüssel, 3.3.2021 (COM(2021) 105 final).

                     (7)

                        Käesolevas soovituses esitatud hinnangud eelarvepoliitika ja selle komponentide kohta on komisjoni hinnangud, mis põhinevad komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi aluseks olevatel eeldustel. Komisjoni hinnangud keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu kohta ei hõlma selliste reformide positiivset mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada potentsiaalset majanduskasvu.

                     (8)

                        Ei rahastata taaste- ja vastupidavusrahastust ega muudest ELi vahenditest antavate toetustega.

                     (9)

                        Komisjoni teatis nõukogule: eelarvepoliitika suunised 2023. aastaks, Brüssel, 2.3.2022 (COM(2022) 85 final).

                     (10)

                        Nõukogu 6. juuli 2021. aasta rakendusotsus Taani taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta (ST 10154/2021).

                     (11)

                        SWD(2021) 154 final.

                     (12)

                        Näitajad kajastavad alates 2021. aasta sügisest võetud meetmete aastaste eelarvekulude taset, sealhulgas jooksvaid tulusid ja kulusid ning asjakohasel juhul kapitalikulumeetmeid.

                     (13)

                        Eeldatakse, et Ukrainast ELi põgenenud isikute koguarv jõuab 2022. aasta lõpuks vähehaaval 6 miljonini ning nende hinnanguline geograafiline jaotus põhineb olemasoleva diasporaa suurusel, vastuvõtva liikmesriigi elanikkonna suhtelisel suurusel ja Ukrainast põgenenud isikute tegelikul jaotusel üle kogu ELi 2022. aasta märtsi seisuga. Inimese kohta arvutatud eelarvekulude puhul põhinevad hinnangud komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse Euromodi mikrosimulatsiooni mudelil, võttes arvesse nii võimalikke rahaülekandeid inimestele kui ka mitterahalisi hüvesid, näiteks haridust ja tervishoidu.

                     (14)

                        Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitus, milles esitatakse nõukogu arvamus Taani 2021. aasta lähenemisprogrammi kohta (ELT C 304, 29.7.2021, lk 14).

                     (15)

                        Miinusmärgiga (plussmärgiga) näitaja kajastab esmaste kulude liigset (vähest) kasvu võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga, osutades ekspansiivsele (pärssivale) eelarvepoliitikale.

                     (16)

                        Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma neutraalse panuse 0,0 protsendipunkti SKPst.

                     (17)

                        Miinusmärgiga (plussmärgiga) näitaja kajastab esmaste kulude liigset (vähest) kasvu võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga, osutades ekspansiivsele (pärssivale) eelarvepoliitikale.

                     (18)

                        Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma pärssiva panuse 0,4 protsendipunkti SKPst.

                     (19)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (ELT L 231, 30.6.2021, lk 159).

                     (20)

                        Eurostat (2020), Venemaa impordi osakaal maagaasi, toornafta ja kivisöe koguimpordis. ELi 27 liikmesriigi keskmise impordi puhul näitab koguimport ELi 27 liikmesriigist väljastpoolt pärit importi. Taani puhul hõlmab koguimport ELi-sisest kaubandust. Toornafta ei hõlma rafineeritud naftatooteid. Taanil on kaudne sõltuvus Venemaa impordist ELi-sisese kaubanduse kaudu. Kui arvestada kaudset sõltuvust Venemaa gaasist ELi-sisese impordi kaudu, võib hinnanguliselt väita, et Taani sõltub 65 % ulatuses Venemaalt imporditud gaasist.

                     (21)

                        Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 2,