title: Nõukogu soovitus, 10. juuli 2012 , milles käsitletakse Bulgaaria 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Bulgaaria lähenemisprogrammi (2012–2015) kohta

text:
               24.7.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 219/9

         NÕUKOGU SOOVITUS,
   10. juuli 2012,
   milles käsitletakse Bulgaaria 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Bulgaaria lähenemisprogrammi (2012–2015) kohta
   2012/C 219/03
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,
   võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,
   võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,
   võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,
   pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia, s.o strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

               (2)

               Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta, (3) mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.

               (3)

               Nõukogu võttis 12. juulil 2011 vastu soovituse (4) Bulgaaria 2011. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Bulgaaria ajakohastatud lähenemisprogrammi (2011–2014) kohta.

               (4)

               Komisjon võttis 23. novembril 2011 vastu teise iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt strateegiale „Euroopa 2020” tähistab majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise teise Euroopa poolaasta algust. 14. veebruaril 2012 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles nimetati Bulgaariat ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

               (5)

               Nõukogu võttis 1. detsembril 2011 vastu järeldused, milles kutsutakse sotsiaalkaitsekomiteed üles esitama koostöös tööhõivekomitee ja muude komiteedega oma seisukohad strateegia „Euroopa 2020” poliitikatsükli raames soovitatud meetmete kohta. Nimetatud seisukohad on osa tööhõivekomitee arvamusest.

               (6)

               Euroopa Parlament on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1466/97 nõuetekohaselt kaasatud Euroopa poolaasta raames toimuvasse ning 15. veebruaril 2012 võttis ta vastu resolutsiooni tööhõive- ja sotsiaalsete aspektide kohta 2012. aasta majanduskasvu analüüsis ja resolutsiooni 2012. aasta majanduskasvu analüüsi täiendamise kohta.

               (7)

               Euroopa Ülemkogu kiitis 2. märtsil 2012 heaks finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve konsolideerimise prioriteedid ning majanduskasvu hoogustamise meetmed (kooskõlas nõukogu 9. detsembri 2011. aasta järeldustega ning tuginedes komisjoni iga-aastasele majanduskasvu analüüsile 2012. aasta kohta). Ülemkogu toonitas vajadust saavutada diferentseeritud ja majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine, taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegelda töötuse probleemiga ja majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust.

               (8)

               Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 2. märtsil 2012 samuti üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammi ja riiklikusse reformikavasse.

               (9)

               Bulgaaria esitas 12. aprillil 2012 oma lähenemisprogrammi ajavahemikuks 2012–2015 ja oma riikliku reformikava 2012. aastaks. Selleks et võtta arvesse kõnealuse kahe dokumendi omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. Samuti on komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel põhjalikult analüüsinud, kas Bulgaariat mõjutab negatiivselt makromajanduse tasakaalustamatus. Komisjon jõudis põhjaliku analüüsi käigus järeldusele, et Bulgaarias valitseb sisemine makromajanduslik tasakaalustamatus, kuid see ei ole ülemäärane.

               (10)

               Vastavalt 2012. aastal Bulgaaria esitatud 2008.-2011. aastate eelarvepuudujäägi ja võla arvnäitajate esimesele teatisele ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohaldamise kohta, jäi valitsemissektori eelarvepuudujääk 2011. aastal allapoole aluslepingu kontrollväärtust 3 % SKPst. Lisaks jääb komisjoni talituste 2012. aasta kevadprognoosi kohaselt valitsemissektori eelarvepuudujääk allapoole aluslepingu kontrollväärtust ning langeb prognoosiperioodil veelgi. Vastavalt sellele ning kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti sätetega, võttis komisjon 30. mail 2012. aastal vastu soovituse nõukogu otsuse (5) kohta, millega tühistatakse otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta aluslepingu artikli 126 lõike 12 alusel.

               (11)

               Tuginedes määruse (EÜ) nr 1466/97 kohasele 2012. aasta lähenemisprogrammi hinnangule, on nõukogu seisukohal, et võrreldes komisjoni talituste 2012. aasta kevadprognoosiga on lähenemisprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium optimistlik aastateks 2012 - 2013, kui eeldatav aastane majanduskasv 2012. aastal on 1,4 % ja 2013. aastal 2,5 %. Komisjoni talituste 2012. aasta kevadprognoosi kohaselt oodatakse 2012. aastal 0,5 % ja 2013. aastal 1,9 % SKP kasvu. Pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimist 2011. aastal on programmis kavandatud eelarvestrateegia eesmärk saavutada tasakaalulähedane eelarveseisund nii struktuurse kui ka valitsemissektori eelarvetasakaalu osas programmiperioodi lõpuks. Keskpika perioodi eelarve-eesmärki struktuurse tasakaalu osas on pisut korrigeeritud, kui varasem puudujääk oli 0,6 % SKPst, siis nüüd on see 0,5 % SKPst. Keskpika perioodi uus eesmärk vastab asjakohaselt stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetele. (Ümberarvutatud) struktuurse eelarvetasakaalu (6) kohaselt kavatseb Bulgaaria saavutada oma keskpika perioodi eesmärgi lähenemisprogrammi perioodi jooksul.
               Suvakohaseid tulumeetmeid arvestades, järgiks valitsemissektori kulude kasv aastatel 2012 - 2014 stabiilsuse ja kasvu pakti kulutuste võrdlusalust, kuid rikuks seda 2015. aastal. Kavandatud eelarve konsolideerimist ähvardavad mitmed ohud, mille põhjuseks on i) madalamad tulud tulenevalt optimistlikust makromajanduslikust stsenaariumist, samuti maksulaekumisi vähem soodustav kasvustruktuur ja ii) avaliku sektori ebatõhusus, eelkõige võlgnevused tervishoius, mis võivad tuua kaasa märkimisväärse surve kulude suurenemisele. Võlasuhe on alla 60 % SKPst ja vastavalt lähenemisprogrammile ulatub ligi 20 protsendile SKPst aastal 2012 ning seejärel väheneb programmiperioodi jooksul. Maksekuulekust saaks oluliselt parandada ning selle valdkonna edendamine võimaldaks Bulgaarial katta suuremat majanduskasvu soodustavaid kulutusi. Orgaanilise eelarveseaduse lisana võeti vastu nõue hoida eelarve puudujääk alla 2 % ja alandada valitsussektori kulusid 40 protsendini SKPst, mis muudab eelarveraamistiku siduvamaks ja parandab eelarvekavandamise prognoositavust. Siiski jääb ülesandeks keskpika perioodi eelarveraamistiku sisu edasine parandamine ja aruandluse tugevdamine tekkepõhiselt, sealhulgas parandades riigi omanduses olevate ettevõtete ja riigi tasandist allapoole jäävate valitsemistasandite aruandluse kvaliteeti ja õigeaegsust.

               (12)

               Valitsus on teinud märkimisväärseid edusamme teatavate pensionireformimeetmete osas, sealhulgas nii meeste kui ka naiste pensioniea ning armee- ja politseitöötajate teenistusaja pikkuse puhul. Piisava pensioni kogumisega seonduvate puudujääkide lahendamine jääb siiski keskpika perioodi peamiseks ülesandeks. Muutustega ei nähta ette meestele ja naistele ühesuguse ametliku pensioniea kehtestamist. Samuti ei vähenda need tõhusalt ennetähtaegsele vanaduspensionile jäämise võimalusi. Peamiseks ülesandeks jääb nende isikute hõlmamine, kes ei maksa makse, samuti invaliidsuspensioni määramise kontrolli ja kriteeriumide karmistamine.

               (13)

               Bulgaarias on nende inimeste osakaal liidu kõrgeim, keda ohustab suur materiaalne puudus, eelkõige ohustab see vanureid ja lapsi. Olukorra parandamiseks tuleb võtta igakülgseid meetmeid. Kõigepealt tuleks muuta sotsiaaltoetused tõhusamaks. Üksnes pooled majanduslikult aktiivsetest romadest töötavad. Hiljuti vastu võetud romasid käsitlevas riiklikus integratsioonistrateegias on ette nähtud mitmete tõkete kõrvaldamine, kuid selle toetamiseks on lisaks vaja üksikasjalikku tegevuskava strateegia elluviimiseks ajavahemikus 2012–2020.

               (14)

               Kriis on eriti tugevalt mõjutanud madala kvalifikatsiooniga töötajaid (kes moodustavad suurima töötute rühma) ning märgatavalt tõstnud tööpuudust noorte hulgas. Lisaks on 2009. aastast pikaajaline töötus kasvanud tunduvalt kiiremini kui ülejäänud liidus, mis kajastub põhiliselt vähese oskusteabe ja piirkondlike erinevustega seotud probleemide suurenemises, kuna töökoha kaotavad eelkõige madala kvalifikatsiooniga töötajad. Sotsiaalkindlustusmaksete alammäära süsteemi tuleks analüüsida, et vähendada mitteametlikku töötamist ning et madala kvalifikatsiooniga töötajaid ei tõrjutaks turult välja. Valitsuse võetud meetmed avaliku sektori palgakulude külmutamiseks 2010.-2012. aastal on olnud asjakohased ja piisavad ning vähendanud lõhet tööjõukulude ning tootlikkuse vahel. Käivitus riiklik algatus, et laiaulatuslikult lahendada noorte tööturule integreerimise probleemi. Riiklike tööturuasutuste kvaliteet on endiselt suhteliselt madal ning tuleks läbi viia rohkem personali koolitusi, eelkõige romade vahendajate seas. Täiendavaid meetmeid on vaja, et arendada välja aktiveerimis-, tööotsimis-, töövahendus-, ümberõppe- ja personaalsed teenused madala kvalifikatsiooniga töötajate jaoks.

               (15)

               Bulgaarias on lugemisoskuses, matemaatikas ja loodusteadustes mahajääjate osakaal liidu kõrgeim (vastavalt 2009. aastal läbi viidud Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni rahvusvahelise õpilaste õpitulemuslikkuse hindamisprogrammile (PISA)), mis viitab olulistele struktuurilistele takistustele kvaliteetse hariduse tagamisel. Haridusalased saavutused on kehvad, kuna ebasoodsas olukorras olevatel inimestel, eelkõige romadel on piiratud juurdepääs haridusele, koolid ei ole piisavalt iseseisvad, puuduvad stiimulid paremate tulemuste saavutamiseks, riiklik hindamissüsteem on nõrk ning aruandlus ebapiisav. Kõrghariduse valdkonnas saab rääkida vaid piiratud edusammudest, kuid mõned lootustandvad jõupingutused on hiljuti tehtud. Majanduskasvu prioriteediks on kõrgkooli seaduse kavandatud muudatuste elluviimine, mida peab toetama piisav juhtimine, investeering ja poliitiline tahe.

               (16)

               Bulgaarias on teadusuuringutesse ja innovatsiooni tehtavate investeeringute tase madal. Teadusuuringutesse ja innovatsiooni tehtavaid investeeringuid tuleb suurendada, et saavutada 2020. aastaks seatud riiklik eesmärk 1,5 % SKPst, ning välja tuleb töötada asjakohane innovatsioonistrateegia. Bulgaaria teadusuuringuid ja innovatsiooni koordineeriv ametkond on killustatud. Tuleb tugevdada ülikoole ja töötada välja strateegia, et kõrgkoolid tegeleksid innovatsiooniga. Ülikoolide ja erasektori koostööd edendav raamistik puudub ning vahendeid tuleks suunata konkurentsivõimet tagaval, tulemustel baseeruval ja läbipaistval viisil. Tegevust alustavatel ettevõtjatel ning uuenduslikel väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel on jätkuvalt raskusi laenu saamisega. Avaliku sektori rahastamisvahendid ja finantstagatised uutele või uuenduslikele ettevõtetele on rakendamise algusjärgus ja nende mõju ei ole veel tõestatud.

               (17)

               Praegu ei ole Bulgaaria haldussuutlikkus veel piisav, et nõuetekohaselt juhtida ja jätkata maantee-, raudtee- ja veeinfrastruktuuride projekte. Haldusreform on peamiselt keskendunud avaliku sektori töötajate arvu vähendamisele, kuid katsed kõrvaldada muud ebatõhususe allikad on olnud piiratud. ELi vahendeid kasutatakse endiselt vähe, kuigi kahe viimase aasta jooksul on tehtud pidevaid edusamme. Peamiseks põhjuseks on keeruline haldusmenetlus ja ettevõtjate raskused kaasrahastamise tagamisel. Oluliseks ülesandeks jääb ettevõtlus- ja õigusliku keskkonna edasine parandamine ning avaliku sektori haldussuutlikkuse tõstmine. E-valitsuse rakendamist on korduvalt edasi lükatud. Bulgaaria maksusüsteemi iseloomustab märkimisväärne maksudest kõrvalehoidmine ja madal haldussuutlikkus. Maksukogumise administratiivkulud on kõrged ning suur on ka ajakulu makse maksvatele ettevõtjatele.

               (18)

               Uued riigihankeid käsitlevad õigusaktid on tähtis samm eeskirjade rikkumise tõhusa järelevalve, ennetamise ja sanktsioonide rakendamise süsteemi suunas. Neid jõupingutusi tuleks täiendada kahel tasandil: i) ettenähtud karistusi tuleb kohaldada tõhusalt ja ii) ametikohased volitused tuleks anda riigihankeametile.

               (19)

               Vaatamata algatatud reformidele on Bulgaarias ikka veel juurdepääsupiirangud võrgusektoritesse, nagu transport, telekommunikatsioonid ja energeetika. Energiaturgude toimimine nii hulgi- kui jaetasandil on endiselt probleemne. Suurimaks mureks on elektri- ja gaasibörsi, toimiva tasakaalustava turu ning reguleeritud tarbijahindade puudumine. Bulgaaria peaks tagama ka ülekandesüsteemi õigusliku sõltumatuse. Bulgaaria sõltub suures osas ühest energiakanalist ning riiklik energiaturg toimib puudulikult, mis muudab ta väga tundlikuks ulatuslike pakkumishäirete suhtes. Olemasolevaid energiasõltuvuse vähendamise meetmeid tuleb parandada. Uue gaasitaristu ehitamine on olnud siiani liiga aeglane. Kuigi 2011. aastal võeti mõned soovitud reformid ametlikult vastu ja taastuvate energiaallikate osa suurenes, siis nende rakendamine ei ole olnud rahuldav hangete, erahuvidest mõjutatud riikliku poliitika ja riiklike energiaettevõtete halva juhtimise tõttu.

               (20)

               Bulgaaria on võtnud laiendatud euroala pakti raames mitmeid kohustusi. Need kohustustused ja 2011. aastal võetud kohustuste täitmine on seotud riigi rahanduse jätkusuutlikkuse parandamise, tööhõive suurendamise, avaliku sektori konkurentsivõime tugevdamise ja finantsstabiilsuse saavutamisega. Komisjon on hinnanud laiendatud euroala pakti raames võetud kohustuste täitmist. Soovitustes on arvesse võetud kõnealuse hindamise tulemusi.

               (21)

               Komisjon hindas Euroopa poolaasta raames põhjalikult Bulgaaria majanduspoliitikat. Hinnati lähenemisprogrammi ja riiklikku reformikava ning esitati põhjalik analüüs. Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste dokumentide asjakohasust Bulgaaria fiskaal- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi eeskirjadele ja juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada liidu üldist majandusjuhtimist, lisades ELi tasandi panuse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad allpool 1. kuni 7. soovituses.

               (22)

               Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu lähenemisprogrammi läbi vaadanud ning tema arvamus (7) kajastub eelkõige 1. soovituses.

               (23)

               Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja kõnealust hindamist, on nõukogu läbi vaadanud riikliku reformikava ja lähenemisprogrammi. Nõukogu soovitused, mis on tehtud määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel, kajastuvad eeskätt 3. ja 5. soovituses,

         SOOVITAB Bulgaarial võtta ajavahemikus 2012–2013 järgmisi meetmeid:

               1.

               Jätkata ranget eelarvepoliitikat, et saavutada keskpika perioodi eelarve-eesmärk aastaks 2012. Selleks rakendada eelarvestrateegiat kavakohaselt, tagades kulutuste võrdlusaluse järgimine ning olema valmis rakendama lisameetmeid juhul, kui realiseeruvad eelarvestsenaariumi riskid. Suurendada jõupingutusi, et parandada avaliku sektori kulutuste kvaliteeti, eelkõige hariduses ja tervishoius ning rakendada maksekuulekuse alast laiaulatuslikku strateegiat, et suurendada veelgi maksutulu ja tegeleda varimajanduse probleemiga. Veelgi parandada keskpika perioodi eelarve raamistikku ja aruandlussüsteemi kvaliteeti.

               2.

               Võtta täiendavaid meetmeid, et vähendada ohte jätkusuutlikkusele ja parandada pensionisüsteemi asjakohasust, kehtestades ühesuguse ametliku pensioniea meestele ja naistele, kes on teinud pensionimakseid kogu teenistuskäigu jooksul. Karmistada invaliidsuspensioni määramise kontrollimist ja kriteeriume.

               3.

               Kiirendada riiklikku noorte tööhõive algatuse rakendamist. Tagada, et sotsiaalkindlustusmaksete alammäärad ei võtaks ära motivatsiooni töötada ametlikult. Suurendada jõupingutusi riiklike tööturuasutuste suutlikkuse parandamiseks. Vaesuse leevendamiseks parandada sotsiaaltoetuste tõhusust ja kvaliteetsetele sotsiaalteenustele juurdepääsu laste ja eakate jaoks ning rakendada romasid käsitlev riiklik integratsioonistrateegia.

               4.

               Kiirendada koole ja kõrgharidust käsitlevate asjakohaste õigusaktide ja täiendavate meetmete reformimist, ajakohastades õppekavu, parandades õpetajate koolitust ning tagades ebasoodsas olukorras olevatele inimestele tõhus juurdepääsu haridusele. Parandada tegevust alustavate ettevõtjate ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate, eelkõige uuendusliku tegevusega seotud ettevõtjate juurdepääsu rahastamisvõimalustele.

               5.

               Suurendada jõupingutusi haldussuutlikkuse ja reformide tõhustamiseks, vähendades bürokraatiat ja maksekuulekusega seotud kulusid ning parandades veelgi ELi vahendite kasutamist, eelkõige maantee- ja raudteetranspordis ning veemajanduses. Parandada kohtusüsteemi kvaliteeti ja sõltumatust ning kiirendada e-valitsuse süsteemi kasutuselevõtmist. Tugevdada avaliku sektori haldussuutlikkust võtmetähtsusega transpordisektorites ja reguleerivaid asutusi.

               6.

               Tagada riigihankeid käsitlevate õigusaktide nõuetekohane rakendamine. Tugevdada eeskirjade rikkumise ennetamist ja kohaldada tõhusalt sanktsioone riigihankeid käsitlevate õigusaktide ja huvide konflikti käsitleva seaduse alusel.

               7.

               Võtta meetmeid turutõkete, garanteeritud kasumi kokkulepete ja hinnakontrolli kõrvaldamiseks. Tagada ülekande- ja jaotussüsteemi operaatorite iseseisvus, viia lõpule turukorraldus, eelkõige energiabörside ja tasakaalustavate turgude puhul. Parandada elektri- ja gaasiühendusi, suurendada energiatõhusust ning tõhustada suutlikkust häiretega toimetulekuks.

      Brüssel, 10. juuli 2012

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         V. SHIARLY

      (1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

      (2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

      (3)  Kehtivad 2012. aastal vastavalt 26. aprilli 2012. aasta nõukogu otsusele 2012/238/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 119, 4.5.2012, lk 47).

      (4)  ELT C 209, 15.7.2011, lk 5.

      (5)  Selle tulemusel võeti 22. juunil 2012. aastal vastu otsus 2012/370/EL (ELT L 179, 11.7.2012, lk 19).

      (6)  Tsükliliselt kohandatud eelarveseisund pärast ühekordsete ja ajutiste meetmete arvessevõtmist, arvutatuna komisjoni talituste poolt ümber programmis esitatud teabe alusel ja ühiselt kokkulepitud metoodikat kasutades.

      (7)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 2.


                EUROOPA KOMISJON
                                              Brüssel, 26.7.2011
                                              SEK(2011) 969 lõplik
                    KOMISJONI SOOVITUS NÕUKOGULE
kiita heaks Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) ja Kanada valitsuse vaheline
          tuumaenergia rahuotstarbelist kasutamist käsitlev koostööleping
 ---pagebreak---                              KOMISJONI SOOVITUS NÕUKOGULE
     kiita heaks Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) ja Kanada valitsuse vaheline
                tuumaenergia rahuotstarbelist kasutamist käsitlev koostööleping
   1.       SISSEJUHATUS
   Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) ja Kanada valitsuse vaheline tuumaenergia
   rahuotstarbelist kasutamist käsitlev koostööleping hõlmab enamikku vastastikust huvi
   pakkuvatest valdkondadest.
   Alates kõnealuse lepingu allakirjutamisest viiskümmend aastat tagasi on seda muudetud viis
   korda ning korduva muutmise tõttu on seda raske rakendada. Nõukogu võttis
   läbirääkimisvolitused vastu 27. juulil 2009. Läbirääkimiste eesmärk oli lepingu lihtsustamine,
   tingimusel et lisatakse täiendavad sätted (eelkõige sätted tehnoloogia üleandmise kohta).
   Lepinguga nähakse ette laialdane koostöö tuumaenergia rahuotstarbelise kasutamise
   valdkonnas ning sätestatakse poliitika-, tehnika- ja tööstusalase koostöö üldraamistik. Sellega
   luuakse õigusraamistik nii lepinguosaliste valitsuste kui ka kõnealuse valdkonna ettevõtjate
   jaoks, mis hõlbustab lepinguosaliste koostööd kõnealuses valdkonnas.
   2.       LEPINGU TÄHTSUS
   Käesoleva lepingu sõlmimine on tähtis eelkõige ärilisest seisukohast.
   Kanada on aastaid olnud maailma suuruselt teine uraanitootja, kes toodab ligikaudu 22 %
   kogu maailma toodangust. Tootmismahud kasvavad eeldatavasti märgatavalt, kui 2013. aastal
   lastakse käiku uued kaevandused. Kanada teadaolevad uraanivarud on 572 000 tonni U3O8
   (485,000 tU) ning et pidevalt otsitakse ka uusi maardlaid, on selle riigi osa maailma
   uraanivajaduse rahuldamisel edaspidi väga suur.
   Pikka aega on Kanada olnud juhtiv riik tuumaenergiauuringute ja -tehnoloogia vallas; Kanada
   ekspordib komplektseid reaktorsüsteeme. Järgmise 10 aasta jooksul on riigil kavas ehitada
   üheksa uut reaktorit ning sellega oma tuumavõimsust tunduvalt suurendada.
   Euratomi huvi käesoleva lepingu sõlmimise vastu põhineb asjaolul, et Kanada on üks peamisi
   loodusliku uraani tarnijaid. Kauplemise hõlbustamisega tuumavaldkonnas edendatakse
   ühenduse energiavarustuse kindlustamise ja energiaallikate mitmekesistamise poliitikat.
   Lisaks kinnitaks käesoleva lepingu sõlmimine taas Kanada, ühenduse ja Euroopa Liidu
   liikmesriikide valitsuste võetud kohustusi tuumarelva leviku tõkestamiseks ning
   kaitsemeetmete, ekspordi kontrolli ja tuumamaterjali füüsilise kaitse korraldamise eeskirjade
   tugevdamise ja range kohaldamise vajadust.
ET                                                 2                                               ET
 ---pagebreak---    3.        LEPINGU ÜLDINE ÜLESEHITUS
   Lepingu eesmärk on Euratomi ja Kanada vaheline koostöö tuumaenergia rahuotstarbelise
   kasutamise valdkonnas. Koostöö hõlmab (III artikkel) põhiliselt tuumaohutust,
   tuumamaterjali tarnimist, tehnoloogia ja seadmete üleandmist, samuti triitiumi ja sellega
   seotud seadmete üleandmist.
   Lepingus määratletakse selle kohaldamisalasse kuuluvad materjalid ja seadmed (IV artikkel)
   (tuumamaterjali ja mittetuumamaterjali ning seadmete eri liigid, triitium ja sellega seotud
   seadmed) ning kirjeldatakse üksikasjalikult rikastamisega seotud üksikasju (VI artikkel).
   Leping sisaldab mitmeid sätteid, milles määratakse kindlaks tuumamaterjalide üleandmise
   tingimused ning konfliktide lahendamise kord. Rõhutatakse asjaolu, et tuumamaterjali
   kasutatakse üksnes rahuotstarbeliselt ja kooskõlas asjakohaste kaitsemeetmete lepingutega
   (ühenduses kohaldatakse Euratomi asutamislepingust ning IAEA kaitsemeetmete lepingust ja
   selle lisaprotokollidest tulenevaid Euratomi kaitsemeetmeid1).
   Rahvusvahelist tuumamaterjalide üleandmist ja tuumamaterjalidega kauplemist selgitatakse
   VII artiklis. Lepinguga kinnitatakse veelkord tuumamaterjalide vaba liikumise põhimõtet
   ühenduses ning VIII artiklis keskendutakse ümbertöötamisele. Üksikasjalikult käsitletakse
   intellektuaalomandi küsimusi (IX artikkel) ning teabevahetuse korda lepinguosaliste vahel (X
   artikkel).
   Lepingu sujuvaks rakendamiseks lisatakse konkreetne artikkel konsulteerimise ja
   vahekohtumenetluse kohta (XII artikkel) juhuks, kui peaksid tekkima küsimused seoses
   lepingu nõuetekohase kohaldamisega. Lepingu esmane kehtivusaeg on 10 aastat, mida
   seejärel automaatselt pikendatakse 5 aasta kaupa (XIV artikkel).
   4.        KOKKUVÕTE
   Komisjon on seisukohal, et tuumaenergia rahuotstarbelist kasutamist käsitlev vastuvõtmiseks
   esitatav Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Kanada valitsuse vaheline koostööleping:
   – on kooskõlas läbirääkimissuunistega, mis nõukogu andis 27. juulil 2009;
   – vastab eesmärkidele lihtsustada, ajakohastada ja laiendada praegu kehtivat lepingut;
   – kinnitab mõlema lepinguosalise selget soovi tõkestada tuumarelva levikut ja saavutada
      kõrge tuumaohutustase, et tagada tuumaenergia rahuotstarbeline ja ohutu kasutamine;
   – on kooskõlas ühenduse energiavarustuskindluse poliitikaga;
   – tugevdab veelgi ELi ja Kanada vahelisi väga häid suhteid energiapoliitikaalase koostöö
      valdkonnas.
   Seetõttu soovitab komisjon nõukogul vastavalt Euroopa Aatomienergiaühenduse
   asutamislepingu artikli 101 teisele lõigule heaks kiita Euroopa Aatomienergiaühenduse ja
   Kanada valitsuse vaheline tuumaenergia rahuotstarbelist kasutamist käsitlev koostööleping,
   mis on esitatud lisas.
   1
            INFCIRC/540.
ET                                                3                                             ET
 ---pagebreak---                                                LISA
            KANADA VALITSUSE JA EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUSE
            (EURATOM) VAHELINE TUUMAENERGIA RAHUOTSTARBELIST
                         KASUTAMIST KÄSITLEV KOOSTÖÖLEPING
                                           PREAMBUL
   Kanada valitsus ja Euroopa Aatomienergiaühendus (Euratom), edaspidi „ühendus”,
   ARVESTADES, et Kanada valitsus ja ühendus on väljendanud ühist soovi teha tihedat
   koostööd tuumaenergia rahuotstarbelise, lõhkeainetega mitteseotud kasutuse edendamiseks,
   SOOVIDES teha omavahel koostööd, et suurendada tuumaenergia rahuotstarbelise
   kasutamise panust jõukuse ja heaolu suurendamisse Kanadas ja ühenduses,
   TÕDEDES, et 1998. aastal allakirjutatud Kanada ja Euratomi tuumauuringute
   koostöölepingus on sätestatud koostöö lepinguosalistele ühist huvi pakkuvates valdkondades,
   mis seonduvad tuumaenergia rahuotstarbelise, lõhkeainetega mitteseotud ja mittesõjalise
   kasutamisega,
   KINNITADES, et Kanada valitsus, ühendus ja liikmesriikide valitsused toetavad kindlalt
   tuumarelva leviku tõkestamist, sealhulgas Kanada ja ühenduse vahelist tuumaenergia
   rahuotstarbelise kasutamise alast koostööd hõlmavate asjaomaste kaitsemeetmete ja
   ekspordikontrolli süsteemide tugevdamist ning tõhusat ellurakendamist,
   KINNITADES Kanada valitsuse, ühenduse ja liikmesriikide valitsuste toetust Rahvusvahelise
   Aatomienergiaagentuuri (edaspidi „IAEA”) eesmärkidele ja kaitsemeetmesüsteemile,
   ARVESTADES, et Kanada ja kõik ühenduse liikmesriigid on tuumarelva leviku tõkestamise
   lepingu (edaspidi „tõkestamisleping”) osalised,
   MÄRKIDES, et ühenduse kõikides liikmesriikides kohaldatakse nii Euroopa
   Aatomienergiaühenduse asutamislepingu (edaspidi „Euratomi asutamisleping”) kui ka
   ühenduse, selle liikmesriikide ja IAEA vahel sõlmitud kaitsemeetmete lepingute kohaseid
   tuumaenergiaalaseid kaitsemeetmeid,
   MÄRKIDES, et arvesse tuleks võtta kohustusi, mis Kanada valitsus ja ühenduse kõikide
   liikmesriikide valitsused on endale tuumatarneriikide grupi raames võtnud,
   TUNNUSTADES põhimõtet, mille kohaselt tuumamaterjal, seadmed, mittetuumamaterjal ja
   tehnoloogia võivad ühenduses vabalt liikuda,
   NÕUSTUDES, et leping peaks olema kooskõlas rahvusvaheliste kohustustega, mis Euroopa
   Liit ja Kanada valitsus on võtnud Maailma Kaubandusorganisatsiooni lepingutega,
ET                                               4                                             ET
 ---pagebreak---    RÕHUTADES Kanada valitsuse ja ühenduse liikmesriikide valitsuste kohustusi, mis
   tulenevad nende kahepoolsetest lepingutest tuumaenergia rahuotstarbelise kasutamise kohta,
   ARVESTADES, et tuumaenergia rahuotstarbelist kasutamist käsitlev kokkulepe tugevdaks
   juba toimivat tulemuslikku kogemustevahetust, annaks võimalusi vastastikku kasulikuks
   tegevuseks ning toetaks solidaarsust nii Euroopa piires kui ka Atlandi-üleselt,
   ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:
                                                I artikkel
                                                 Mõisted
   Kui ei ole täpsustatud teisiti, kasutatakse käesolevas lepingus järgmisi mõisteid:
   1.       „lepinguosalised” – ühelt poolt Kanada valitsus ja teiselt poolt ühendus;
            „lepinguosaline” – üks eespool nimetatud lepinguosaline;
            „ühendus” –
                   (a)   nii Euratomi asutamislepinguga loodud juriidiline isik kui ka
                   (b)   territoorium, mille suhtes kohaldatakse Euratomi asutamislepingut;
   2.       „isikud” – füüsiline isik, ettevõtja või muu üksus, kelle suhtes kohaldatakse
            lepinguosaliste jurisdiktsiooni all oleval territooriumil kehtivaid õigusakte, välja
            arvatud lepinguosalised ise;
   3.       „pädev asutus” –
                   (a)   Kanada valitsuse puhul Kanada tuumaohutuse komisjon,
                   (b)   ühenduse puhul Euroopa Komisjon
            või muu asutus, millest asjaomane lepinguosaline võib igal ajal teisele
            lepinguosalisele kirjalikult teatada;
   4.       „seadmed” – käesoleva lepingu A.1 lisas loetletud masinad või tööstusseadmed, mis
            on ette nähtud kasutamiseks tuumaenergiaprojektide raames;
   5.       „mittetuumamaterjal”–
            deuteerium ja raske vesi: tuumareaktoris kasutatav deuteerium, raske vesi
            (deuteeriumoksiid) ja mis tahes muu deuteeriumiühend, milles deuteeriumi ja
            vesiniku isotoopsuhe on suurem kui 1:5000;
            tuumatehnoloogilise puhtusastmega grafiit: tuumareaktoris aeglustina kasutatav
            grafiit, mille puhtusastme booriekvivalent on väiksem kui 5 miljondikku ja tihedus
            üle 1,50 g/cm3;
   6.       „tuumamaterjal” – lähtematerjal või lõhustuv erimaterjal IAEA põhikirja XX artiklis
            määratletud tähenduses. Kõik IAEA põhikirja XX artikli põhjal tehtud IAEA
ET                                                   5                                           ET
 ---pagebreak---        juhatajate nõukogu otsused, millega muudetakse lähtematerjalina või lõhustuva
       erimaterjalina käsitatavate ainete loetelu, jõustuvad käesoleva lepingu kohaselt ainult
       juhul, kui lepinguosalised on teineteisele kirjalikult teatanud, et nad kiidavad sellised
       otsused heaks;
   7.  „tehnoloogia” – dokumendi IAEA INFCIRC/254/Rev.9/Part 1 (Guidelines for
       Nuclear Transfers – tuumatarnete suunised) A lisas määratletud tehnoloogia;
   8.  „termotuumasünteesi programm” – vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 7
       Euroopa Liidu Nõukogu otsusega kinnitatud Euratomi teadus- ja koolitusprogramm
       juhitava termotuumasünteesi valdkonnas, samuti nõukogu otsusega kinnitatud sama
       valdkonna jätkuprogrammid;
   9.  „triitium” – ühendid või segud, mis sisaldavad triitiumit, mille triitiumiaatomite arvu
       suhe vesinikuaatomite arvusse on suurem kui 1:1000;
   10. „triitiumiga seotud seadmed ja tehnoloogia” – seadmed, mis on spetsiaalselt
       projekteeritud või valmistatud triitiumi ja triitiumit sisaldavate ühendite ja segude
       tootmiseks, taastamiseks, ekstraheerimiseks, kontsentreerimiseks või käitlemiseks
       termotuumasünteesi programmiga seotud erivajaduste rahuldamiseks või
       deuteeriumoksiidil töötavate survereaktorite käitamiseks;
   11. „kõrvalsaadus” – lõhustuv erimaterjal, mis on saadud käesoleva lepingu kohaselt
       üleantud tuumamaterjalist ühe või mitme järjestikuse või mittejärjestikuse protsessi
       tulemusena.
                                         II artikkel
                                          Eesmärk
   1.  Käesoleva lepingu eesmärk on luua raamistik, mille kohaselt lepinguosalised teevad
       koostööd vastastikuse kasu ja vastastikkuse põhimõtte alusel tuumaenergia
       rahuotstarbelise kasutamise valdkonnas, ilma et see piiraks kummagi lepinguosalise
       vastavat pädevust.
   2.  Käesoleva lepingu alusel üleantud tuumamaterjali, seadmeid ja mittetuumamaterjali,
       triitiumi ja triitiumiga seotud seadmeid ning kõrvalsaadusena toodetud
       tuumamaterjali kasutatakse üksnes rahuotstarbeliselt; neid ei tohi kasutada mis tahes
       tuumalõhkeseadmes ega sellise seadmega seotud teadus- või arendustegevuses.
ET                                            6                                                  ET
 ---pagebreak---                                              III artikkel
                                           Koostöö ulatus
   Käesoleva lepinguga kavandatud koostöö on seotud tuumaenergia rahuotstarbelise
   kasutamisega ning hõlmab muu hulgas järgmist:
   (a)     teabe esitamine
           i)     tervishoiu ja ohutuse,
           ii)    seadmete, rajatiste ja seadeldiste (sealhulgas projektide, jooniste ja
                  spetsifikatsioonide),
           iii)   tuumamaterjali, mittetuumamaterjali, seadmete, rajatiste ja seadeldiste
                  kasutamise (sealhulgas tootmisprotsesside ja spetsifikatsioonide) ning
           iv)    lepinguosaliste tuumaenergiaalaste välisabiprogrammide kohta;
   (b)     tuuma- ja mittetuumamaterjali ning seadmete tarnimine;
   (c)     tehnoloogia üleandmine, sealhulgas käesoleva artikli punkti a kohase teabe
           esitamine, tingimusel et ühenduse iga asjaomane liikmesriik nõustub kõnealuse
           üleandmise käsitlemisega käesoleva lepingu raames;
   (d)     selliste seadmete üleandmine, mille lepinguosalised on kindlaks määranud
           seadmetena, mis on projekteeritud ja konstrueeritud ning mida käitatakse teiselt
           lepinguosaliselt saadud teabe alusel või abil ning mis kindlaksmääramise ajal
           kuuluvad ühe lepinguosalise jurisdiktsiooni alla;
   (e)     seadmete ja seadeldiste hankimine;
   (f)     intellektuaalomandi õiguste kaitse;
   (g)     juurdepääs seadmetele ja rajatistele ning nende kasutamine;
   (h)     triitiumi       vahetu       või       vahendatud      üleandmine         kasutamiseks
           termotuumasünteesiprogrammi raames ning triitiumiga seotud seadmete ja
           tehnoloogia        vahetu      või      vahendatud      üleandmine        kasutamiseks
           termotuumasünteesiprogrammi          raames     või   deuteeriumoksiidil      töötavate
           survereaktorite käitamiseks või nende tagastamine need tarninud lepinguosalisele;
   (i)     koostöö lepinguosaliste tuumaenergia alaste välisabiprogrammide kavandamisel ja
           täitmisel;
   (j)     muud käesoleva lepinguga seotud valdkonnad.
                                             IV artikkel
                           Lepingu kohaldamisalasse kuuluvad esemed
ET                                                 7                                               ET
 ---pagebreak---    1. Käesolevat lepingut kohaldatakse lepinguosaliste või nende asjaomaste isikute vahel
      otse või kolmandate riikide kaudu üleantavate tuumamaterjali, mittetuumamaterjali,
      seadmete, triitiumi ja triitiumiga seotud seadmete suhtes alates nende sisenemisest
      vastuvõtva lepinguosalise jurisdiktsiooni all olevale territooriumile, kui tarniv
      lepinguosaline on vastuvõtvat lepinguosalist kavandatavast üleandmisest kirjalikult
      teavitanud ning vastuvõttev lepinguosaline on kirjalikult kinnitanud, et kõnealune ese
      loetakse käesoleva lepingu alla kuuluvaks ning kavandatav saaja on vastuvõtva
      lepinguosalise jurisdiktsiooni alla kuuluval territooriumil volitatud isik, kui tegemist
      ei ole vastuvõtva lepinguosalisega.
   2. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud tuumamaterjali, mittetuumamaterjali, seadmete,
      triitiumi ja triitiumiga seotud seadmete suhtes kohaldatakse käesoleva lepingu sätteid
      seni, kuni halduskokkuleppes sätestatud korra kohaselt tehakse kindlaks, et:
      –      sellised esemed on uuesti üle antud väljapoole vastuvõtnud lepinguosalise
             õigusruumi,
      –      tuumamaterjali ei ole enam võimalik kasutada VII artikli lõike 6 punktis a
             osutatud kaitsemeetmete seisukohast oluliseks tuumategevuseks või see on
             muutunud taaskasutamiseks praktiliselt kõlbmatuks;
      –      seadmed ja mittetuumamaterjal ei ole tuumategevuseks enam kasutatavad;
      –      triitium ja triitiumiga seotud seadmed ei ole termotuumasünteesiprogrammi
             raames või deuteeriumoksiidil töötavate survereaktorite käitamisel enam
             kasutatavad;
      –      või kui lepinguosalised lepivad kokku, et tuumamaterjali suhtes ei peaks
             käesolevat lepingut enam kohaldama.
   3. Käesolevat lepingut kohaldatakse tehnoloogia üleandmise suhtes selliste ühenduse
      liikmesriikide puhul, kes on nõustunud sellise üleandmise lisamisega käesoleva
      lepingu raamistikku. Käesolevat lepingut kohaldatakse lepinguosaliste või nende
      asjaomaste isikute vahel otse või kolmandate riikide kaudu veetava tehnika suhtes
      alates selle sisenemisest vastuvõtva lepinguosalise jurisdiktsiooni all olevale
      territooriumile, kui tarniv lepinguosaline on vastuvõtvat lepinguosalist kavandatavast
      veost kirjalikult teavitanud ning vastuvõttev lepinguosaline on kirjalikult kinnitanud,
      et kõnealune ese loetakse käesoleva lepingu alla kuuluvaks ning kavandatav saaja on
      vastuvõtva lepinguosalise jurisdiktsiooni alla kuuluval territooriumil volitatud isik,
      kui tegemist ei ole vastuvõtva lepinguosalisega.
   4. Triitiumi ja triitiumiga seotud seadmeid ja tehnoloogiat kasutatakse üksnes
      termotuumasünteesi programmi raames ja deuteeriumoksiidil töötavate
      survereaktorite käitamiseks.
   5. Lisaks lõike 1 kohaselt käesoleva lepingu kohaldamisalasse kuuluvatele esemetele
      kohaldatakse käesolevat lepingut järgmiste materjalide, tuumamaterjali ja seadmete
      suhtes:
      i)     tuumamaterjal või mittetuumamaterjal, mis toodetakse või mida töödeldakse
             A.2 lisas loetletud käesoleva lepingu kohaldamisalasse kuuluvates käitistes;
ET                                            8                                                ET
 ---pagebreak---       ii)   tuumamaterjal, mis toodetakse või mida töödeldakse käesoleva lepingu
            kohaldamisalasse kuuluvat mis tahes tuumamaterjali või mittetuumamaterjali
            kasutades; ning
      iii)  seadmed, mille puhul vastuvõttev lepinguosaline või tarniv lepinguosaline
            pärast vastuvõtva lepinguosalisega konsulteerimist on kindlaks teinud, et
            seadmed on projekteeritud, konstrueeritud ja valmistatud ning neid käitatakse
            käesoleva lepingu kohaldamisalasse kuuluva tehnoloogia alusel või abil, mis
            on üle antud lõike 1 kohaselt.
                                        V artikkel
                                     Rakenduskord
   1. Käesoleva lepingu sätteid rakendatakse heas usus selliselt, et vältida Kanada ja
      ühenduse tuumaalase tegevuse takistamist, sellega viivitamist või sellesse
      põhjendamatult sekkumist, lähtudes seejuures aruka juhtimise tavadest, mis on
      vajalikud tuumaalase tegevuse majanduslikku tasuvust ja ohutust silmas pidades.
   2. Käesoleva lepingu sätteid ei kasutata kaubandusliku ega tööstusliku eelise
      taotlemiseks, kummagi lepinguosalise või volitatud isikute siseriiklikesse või
      rahvusvahelistesse kaubandus- või tööstushuvidesse sekkumiseks, sekkumiseks
      kummagi lepinguosalise või ühenduse liikmesriigi valitsuse tuumapoliitikasse,
      tuumaenergia rahuotstarbelise, lõhkeainetega mitte seotud kasutuse edendamise
      takistamiseks ega käesoleva lepingu alla kuuluvate esemete liikumise takistamiseks
      või selliste esemete liikumise takistamiseks, mille kohta on teatatud, et nende suhtes
      hakatakse käesolevat lepingut kohaldama, lepinguosaliste jurisdiktsiooni alla
      kuuluval territooriumil või Kanada valitsuse ja ühenduse vahel.
   3. Käesoleva lepingu sätete rakendamisel lähtuvad Kanada, ühendus ja selle
      liikmesriigid tuumaohutuse konventsiooni (IAEA ringkiri INFCIRC/449), kasutatud
      tuumkütuse käitlemise ohutust ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise ohutust
      käsitleva ühiskonventsiooni (INFCIRC/546), tuumaavarii või kiirgusliku
      avariiolukorra puhul abi andmise konventsiooni (INFCIRC/336) ja tuumaavariist
      operatiivse teatamise konventsiooni (INFCIRC/335) sätetest.
   4. Lepinguosaliste pädevad asutused sõlmivad halduskokkuleppe, et tagada käesoleva
      lepingu sätete tõhus rakendamine, ning konsulteerivad regulaarselt või mis tahes
      muul ajal vähemalt ühe osalise pädeva asutuse taotlusel.
   5. Vastavalt lepinguosaliste põhimõtetele ja õigusnormidele võib halduskokkulepe
      hõlmata menetlusi, mille alusel muu hulgas:
      (a)   saadakse teise lepinguosalise kirjalik nõusolek enne lepingu VII artikli lõike 6
            punkti d kohase tuumamaterjali, mittetuumamaterjali, seadmete või
            tehnoloogia üleandmist;
      (b)   hallatakse tuumamaterjali, mittetuumamaterjali, seadmete või tehnoloogia
            tavapärast üleandmist;
ET                                          9                                                ET
 ---pagebreak---             (c)   esitatakse aruanded ja peetakse arvestust käesoleva lepingu kohaldamisalasse
                  kuuluva tuumamaterjali olemasolu kohta lähtuvalt vahetatavuse ning
                  proportsionaalsuse ja samaväärsuse põhimõttest;
            (d)   otsustatakse, et aine või seadmed ei kuulu IV artikli lõike 2 kohaselt enam
                  lepingu kohaldamisalasse.
   6.       Käesoleva artikli lõike 4 kohaselt sõlmitud halduskokkulepet võib muuta
            lepinguosaliste pädevate asutuste kirjalikul nõusolekul.
                                             VI artikkel
                                            Rikastamine
   Enne seda, kui käesoleva lepingu kohaldamisalasse kuuluvat tuumamaterjali rikastatakse kuni
   kahekümne (20) protsendini või kõrgema rikastusastmeni uraaniisotoobi U 235 suhtes,
   saadakse selleks mõlema lepinguosalise kirjalik nõusolek ja teatatakse sellest IAEA-le.
   Sellises nõusolekus kirjeldatakse kahekümne (20) protsendini või kõrgema rikastusastmeni
   rikastatud uraani kasutamise tingimusi. Lepinguosalised võivad sõlmida käesoleva sätte
   rakendamise lihtsustamiseks lepingu.
                                             VII artikkel
                       Tuumamaterjali rahvusvaheline vedu ja kaubandus
   1.       Koostöö raames korraldatakse tuumamaterjali vedu vastavalt ühenduse, selle
            liikmesriikide ja Kanada valitsuse tuumaenergia rahuotstarbelist kasutamist
            käsitlevatele rahvusvahelistele kohustustele, mis on loetletud käesoleva artikli lõikes
            6.
   2.       Lepinguosalised     abistavad     teineteist    võimaluse    piires   tuumamaterjali,
            mittetuumamaterjali, seadmete või muu ühenduses või Kanadas toimuva
            tuumaenergiaalase teadustöö, arenduse ja tootmise jaoks vajaliku hankimisel, mida
            teeb lepinguosaline või ühenduses asuv või Kanada valitsuse jurisdiktsiooni alla
            kuuluv isik.
   3.       Käesoleva lepinguga kavandatud koostöö jätkamine sõltub sellest, kas kaitsemeetme-
            ja kontrollisüsteemi, mille ühendus on Euratomi asutamislepingu kohaselt
            kehtestanud, ning tuumamaterjali, mittetuumamaterjali ja seadmete kasutamise
            aruandlust käsitlevat kaitsemeetme- ja kontrollisüsteemi, mille Kanada valitsus on
            kehtestanud, kohaldatakse vastastikku rahuldaval tasemel.
   4.       Käesoleva lepingu sätteid ei kasutata selleks, et takistada tuumamaterjali,
            mittetuumamaterjali, seadmete, triitiumi, triitiumiga seotud seadmete ja tehnoloogia
            vaba liikumist ühenduse territooriumil.
   5.       Tuumamaterjal antakse üle ja asjakohaseid teenuseid osutatakse õiglastel
            kaubandustingimustel. Käesoleva lõike kohaldamine ei piira Euratomi
            asutamislepingu ja sellest tulenevate õigusaktide kohaldamist.
   6.       a) Tuumamaterjali üleandmise suhtes kohaldatakse järgmisi nõudeid:
ET                                                10                                                ET
 ---pagebreak---       i)    ühenduses       Euratomi        kaitsemeetmeid     vastavalt    Euratomi
            asutamislepingule ning IAEA kaitsemeetmeid vastavalt järgmistele
            kaitsemeetmete lepingutele, kuivõrd need on asjakohased, ning võttes
            arvesse nende võimalikku muutmist ja asendamist, kuni tagatakse
            tõkestamislepinguga nõutav kohaldamisala:
      –     ühenduse          tuumarelvavabade          liikmesriikide,      Euroopa
            Aatomienergiaühenduse ja Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri
            leping, mis jõustus 21. veebruaril 1977 (avaldamisviide INFCIRC/193);
      –     Prantsusmaa, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Rahvusvahelise
            Aatomienergiaagentuuri leping, mis jõustus 12. septembril 1981
            (avaldamisviide INFCIRC/290) ja kujutab endast Prantsusmaa
            vabatahtlikul           pakkumisel          põhinevat          kokkulepet
            aatomienergiaagentuuriga;              Ühendkuningriigi,         Euroopa
            Aatomienergiaühenduse ja Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri
            leping, mis jõustus 14. augustil 1978 (avaldamisviide INFCIRC/263) ja
            kujutab endast Ühendkuningriigi vabatahtlikul pakkumisel põhinevat
            kokkulepet aatomienergiaagentuuriga;
      –     lisaprotokollid, mis sõlmiti 22. septembril 1998 IAEA dokumendi
            INFCIRC/540 (tugevdatud kaitsemeetmete süsteem, II osa) alusel ning
            mis jõustusid 30. aprillil 2004;
      ii)   Kanadas IAEA kaitsemeetmeid kooskõlas Kanada ja Rahvusvahelise
            Aatomienergiaagentuuri lepinguga kaitsemeetmete kohaldamise kohta
            seoses tuumarelva leviku tõkestamise lepinguga, mis jõustus 21.
            veebruaril 1972 (avaldamisviide INFCIRC/164); lepingut on täiendatud
            lisaprotokolliga, mis sõlmiti 24. septembril 1998 dokumendi
            INFCIRC/164/Add.1 (tugevdatud kaitsemeetmete süsteem, II osa) alusel
            ning mis jõustus 8. septembril 2000.
   b) Kui ühenduses või Kanadas peatatakse või lõpetatakse mingil põhjusel mõne
      käesoleva artikli lõike 6 punktis a osutatud, IAEAga sõlmitud lepingu
      kohaldamine, sõlmib asjaomane lepinguosaline IAEAga lepingu, milles
      sätestatakse samasugune tõhusus ja kohaldamisala, nagu on ette nähtud
      käesoleva artikli lõike 6 punkti a alapunktis i või ii osutatud kaitsemeetmete
      lepingutes, või juhul, kui see ei ole võimalik,
      – kohaldab ühendus, niivõrd kui see ühendust puudutab, Euratomi
      kaitsemeetmesüsteemil põhinevaid kaitsemeetmeid, mis tagavad samasuguse
      tõhususe ja kohaldamisala, nagu on ette nähtud käesoleva artikli lõike 6 punkti
      a alapunktis i osutatud kaitsemeetmelepingutes, või juhul, kui see ei ole
      võimalik,
      – lepivad lepinguosalised kokku menetluses selliste kaitsemeetmete
      kohaldamiseks, millega tagatakse samasugune tõhusus ja kohaldamisala, nagu
      on ette nähtud lõike 6 punkti a alapunktis i või ii osutatud kaitsemeetmete
      lepingutes.
ET                                     11                                             ET
 ---pagebreak---              c)   Alati kohaldatakse füüsilise kaitse meetmeid tasemel, mis vastab vähemalt
                  IAEA dokumendi INFCIRC/254/Rev.9/Part 1 (tuumatarnete suunised) C lisas
                  sätestatud kriteeriumidele; lisaks sellele dokumendile toetuvad ühenduse
                  liikmesriigid, vajaduse korral Euroopa Komisjon, ja Kanada füüsilise kaitse
                  meetmete kohaldamisel soovitustele, mis on sätestatud IAEA tuumamaterjali ja
                  tuumarajatiste füüsilist kaitset käsitlevas dokumendis INFCIRC/225/Rev.5.
                  Rahvusvahelise transpordi suhtes kohaldatakse tuumamaterjali füüsilise kaitse
                  rahvusvahelise konventsiooni sätteid (IAEA dokument INFCIRC/274/Rev.1)
                  ning IAEA radioaktiivsete ainete ohutu veo eeskirju (IAEA ohutusstandardite
                  seeria nr TS-R-1).
             d)   Käesoleva        lepingu      kohaldamisalasse      kuuluvat       tuumamaterjali,
                  mittetuumamaterjali, seadmeid ja tehnoloogiat ei anta vastuvõtva
                  lepinguosalise jurisdiktsiooni alla kuuluvalt territooriumilt väljapoole üle ilma
                  tarniva lepinguosalise eelneva kirjaliku nõusolekuta, v.a kooskõlas punktiga e.
             e)   Käesoleva lepingu jõustumisel edastavad lepinguosaliste pädevad asutused
                  teineteisele selliste kolmandate riikide loetelud, kellele teine lepinguosaline on
                  lubanud üle anda looduslikku uraani, vaesestatud uraani, muid allikmaterjale,
                  isotoobi U-235 suhtes alla 20 %-ni rikastatud uraani ja mittetuumamaterjali.
                  Lepinguosaliste pädevad asutused teavitavad teineteist muudatustest oma
                  kolmandate riikide loeteludes. Kõnealuseks üleandmiseks kehtestatakse
                  mõlemale lepinguosalisele vastuvõetavad menetlused.
             f)   Käesoleva lepingu kohaldamisalasse kuuluva mis tahes eseme uus üleandmine
                  väljapoole lepinguosaliste jurisdiktsiooni toimub üksnes tuumamaterjali
                  tarnivate riikide grupi ehk tuumatarneriikide grupi võetud kohustuste raames
                  vastavalt IAEA dokumendile INFCIRC/254/Rev.9/Part 1.
             g)   Triitiumi ja sellega seotud seadmete uueks üleandmiseks väljapoole
                  lepinguosaliste territooriume on vaja asjaomase lepinguosalise eelnevat
                  kirjalikku nõusolekut.
                                             VIII artikkel
                                           Ümbertöötamine
   Lepinguosalised annavad oma nõusoleku käesoleva lepingu kohaldamisalasse kuuluvaid
   tuumamaterjale sisaldava tuumkütuse ümbertöötamiseks, tingimusel et selline
   ümbertöötamine toimub B lisas sätestatud tingimustel.
                                              IX artikkel
                                          Intellektuaalomand
   Lepinguosalised tagavad käesoleva lepingu kohase koostöö käigus loodud
   intellektuaalomandi ning üleantud tehnoloogia tõhusa kaitse vastavalt asjaomastele
   rahvusvahelistele lepingutele ning Kanadas ja Euroopa Liidus ja ühenduses või nende
   liikmesriikides kehtivate õigusnormidele.
                                               X artikkel
ET                                                 12                                                ET
 ---pagebreak---                                       Teabevahetus
   1. a)    Lepinguosalised teevad teineteisele ning ühenduses asuvatele või Kanada
            valitsuse jurisdiktsiooni alla kuuluvatele isikutele kättesaadavaks nende
            käsutuses oleva teabe käesoleva lepingu kohaldamisalasse kuuluvate küsimuste
            kohta.
      b)    Käesoleva lepingu kohaldamisalasse ei kuulu sellise teabe edasiandmine, mis
            on saadud kolmandatelt osalistelt tingimustel, mis välistavad sellise teabe
            edasiandmise.
      c)    Teavet, millel seda andva lepinguosalise arvates on kaubanduslik väärtus,
            antakse edasi üksnes tingimustel, mille lepinguosalised on täpselt kindlaks
            määranud.
   2. a)    Lepinguosalised      soodustavad     ja   lihtsustavad    käesoleva     lepingu
            kohaldamisalasse kuuluvate küsimustega seotud teabevahetust Kanada
            valitsuse jurisdiktsiooni alla kuuluvate isikute ja ühenduses asuvate isikute
            vahel.
      b)    Kõnealuste isikute valduses olevat teavet antakse edasi üksnes nende isikute
            nõusolekul ja nende poolt määratud tingimustel.
   3. Lepinguosalised nõustavad võimaluse piires teineteist või ühenduses asuvaid isikuid
      või Kanada valitsuse jurisdiktsiooni alla kuuluvaid isikuid tehnilistes küsimustes,
      lähetades eksperte või kasutades muid kokkuleppelisi viise.
   4. Lepinguosaline pakub võimaluse korral teise lepinguosalise soovitatud üliõpilastele
      ja praktikantidele oma koolides või asjakohastes asutustes koolitust teemadel, mis on
      seotud tuumaenergia rahuotstarbelise kasutamisega, või aitavad leida selliseid
      võimalusi mujal Kanadas või ühenduses.
                                       XI artikkel
                                    Kohaldatav õigus
   1. Käesoleva lepingu alusel tehtav koostöö on kooskõlas Kanadas ja Euroopa Liidus ja
      ühenduses kehtivate õigusnormidega ning lepinguosaliste sõlmitud rahvusvaheliste
      lepingutega. Ühenduse puhul hõlmab kohaldatav õigus Euratomi asutamislepingut
      ning sellel põhinevaid õigusakte.
   2. Lepinguosalised vastutavad teineteise ees selle tagamise eest, et Kanadas kiidavad
      käesoleva lepingu sätted heaks ja järgivad neid kõik sealsed valitsusasutused ja
      Kanada jurisdiktsiooni alla kuuluvad isikud ning ühenduses kõik seal asuvad isikud,
      keda on volitatud käesoleva lepingu alusel.
   3. Käesolevas lepingus nimetatud IAEA dokumentide ja ringkirjade muudatused ja
      versioonid võetakse arvesse ja neid hakatakse kohaldama, kui lepinguosalised selles
      kokku lepivad.
                                       XII artikkel
ET                                          13                                              ET
 ---pagebreak---                              Konsulteerimine ja vahekohtumenetlus
   1.      Vähemalt ühe lepinguosalise taotlusel kohtuvad lepinguosaliste esindajad vajaduse
           korral selleks, et konsulteerida üksteisega käesoleva lepingu kohaldamisega seotud
           küsimustes, jälgida lepingu toimimist ja arutada käesolevas lepingus sätestatud
           koostöökokkuleppeid täiendavate kokkulepete üle. Sellised konsultatsioonid võivad
           toimuda ka kirjavahetuse vormis.
   2.      Kõik käesoleva lepingu tõlgendamisel või kohaldamisel tekkivad vaidlused, mida
           lepinguosalised ei lahenda läbirääkimiste teel või muul kokkuleppelisel viisil,
           esitatakse ühe või teise lepinguosalise taotlusel vahekohtule, mis koosneb kolmest
           vahekohtunikust. Kumbki lepinguosaline määrab ühe vahekohtuniku ja kaks sellisel
           viisil määratud vahekohtunikku valivad kolmanda, kes ei ole kummagi
           lepinguosalise kodakondsusega ja kellest saab vahekohtu esimees. Kui kolmekümne
           päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamise avalduse esitamist ei ole üks
           lepinguosalistest vahekohtunikku ametisse nimetanud, võib teine vaidlusosaline
           nõuda, et vahekohtuniku nimetamata jätnud lepinguosalise vahekohtuniku nimetaks
           ametisse Rahvusvahelise Kohtu president. Kui kolmekümne päeva jooksul pärast
           mõlema lepinguosalise vahekohtuniku ametisse nimetamist ei ole valitud kolmandat
           vahekohtunikku, võib kumbki lepinguosaline nõuda, et kõnealuse kolmanda
           vahekohtuniku nimetaks ametisse Rahvusvahelise Kohtu president. Vahekohtu
           liikmete enamus moodustab kvoorumi ja kõik otsused võetakse vastu kõigi
           vahekohtu liikmete häälteenamusega. Vahekohtumenetluse määrab kindlaks
           vahekohus. Vahekohtu otsused on mõlema lepinguosalise jaoks siduvad ja nad
           peavad neid otsuseid täitma. Vahekohtunike töötasu määratakse kindlaks samadel
           alustel kui Rahvusvahelise Kohtu ad hoc kohtunike töötasu.
                                            XIII artikkel
                                         Lisade tähendus
   Käesoleva lepingu lisad moodustavad lepingu lahutamatu osa. Lisasid võib Kanada valitsuse
   ja Euroopa Komisjoni kirjaliku nõusoleku alusel muuta käesolevat lepingut muutmata.
                                            XIV artikkel
                                    Jõustumine ja kehtivusaeg
   1.      Käesolev leping jõustub kuupäeval, mil viimane lepinguosaline on kirjalikult
           teatanud, et lepingu jõustamiseks vajalikud siseriiklikud menetlused on lõpetatud.
   2.      Käesolev leping on sõlmitud kümneks aastaks. Seejärel pikeneb lepingu kehtivusaeg
           automaatselt viie aasta kaupa, välja arvatud juhul, kui vähemalt kuus kuud enne
           kõnealuse täiendava kehtivusperioodi lõppemist teatab üks lepinguosaline teisele
           lepinguosalisele oma kavatsusest leping lõpetada.
   3.      Kui üks lepinguosaline või mõni ühenduse liikmesriik rikub mõnda käesoleva
           lepingu olulist sätet, võib teine lepinguosaline käesoleva lepingu alusel tehtava
           koostöö täielikult või osaliselt peatada või lõpetada, teatades sellest kirjalikult ette.
           Enne kui lepinguosaline võtab nimetatud meetme, peavad lepinguosalised
           teineteisega nõu, püüdes jõuda kokkuleppele võetavate parandusmeetmete ning
           ajavahemiku osas, mille jooksul need meetmed võetakse. Meetmeid võetakse üksnes
ET                                               14                                                  ET
 ---pagebreak---              juhul, kui kokkulepitud aja jooksul ei ole olnud võimalik võtta kokkulepitud
             meetmeid, või kui pärast lepinguosaliste määratud ajavahemiku möödumist ei
             suudeta kokkulepet saavutada.
   4.        Käesoleva lepinguga asendatakse lepinguosaliste poolt 6. oktoobril 1959 sõlmitud
             leping,2 mida muudeti aastatel 1959, 1978, 1981, 1985 ja 1991.
   Käesolev leping koostatakse kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise,
   itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki,
   sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik kakskümmend kaks teksti on
   võrdselt autentsed.
   SELLE TÕENDUSEKS on allakirjutanud selleks täielikult volitatuna käesolevale lepingule
   alla kirjutanud.
   Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel             Kanada valitsuse nimel
   2
            EÜT 1165/59
ET                                                  15                                                 ET
 ---pagebreak---                                           A.1 LISA – Seadmed
   1.       Tuumareaktorid ja spetsiaalselt nende jaoks projekteeritud või valmistatud seadmed
            ja komponendid
   1.1.     Komplektsed tuumareaktorid
   1.2.     Tuumareaktorianumad
   1.3.     Tuumareaktori kütuse sisselaadimis- ja eemaldamisseadmed
   1.4.     Tuumareaktori kontrollvardad ja -seadmed
   1.5.     Tuumareaktori survetorud
   1.6.     Tsirkooniumtorud
   1.7.     Primaarjahutipumbad
   1.8.     Tuumareaktori siseosad
   1.9.     Soojusvahetid
   1.10.    Neutronite detekteerimis- ja mõõteriistad
   2.       Tuumareaktori kiiritatud kütuseelementide ümbertöötamise              seadmestik   ja
            spetsiaalselt selle jaoks projekteeritud või valmistatud seadmed
   2.1.     Kiiritatud kütuseelemendi tükeldamismasinad
   2.2.     Lahustamisanumad
   2.3.     Lahusti ekstraheerijad ja lahusti ekstraheerimisseadmed
   2.4.     Kemikaalide hoidmis- või säilitusanumad
   3.       Tuumareaktori kütuseelementide tootmise seadmestik ja spetsiaalselt selle jaoks
            projekteeritud või valmistatud seadmed
   4.       Spetsiaalselt loodusliku uraani, vaesestatud uraani või lõhustuva erimaterjali või
            seadmete isotoopide eraldamiseks projekteeritud või valmistatud seadmestik ja
            seadmed, välja arvatud analüüsiseadmed
   4.1.     Gaasitsentrifuugid ja komplektid ning spetsiaalselt gaasitsentrifuugides kasutamiseks
            projekteeritud või valmistatud komponendid
   4.1.1.   Pöörlevad komponendid
   4.1.2.   Staatilised komponendid
   4.2. Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud lisasüsteemid, seadmed ja komponendid
   gaasitsentrifuugrikastusseadmete jaoks
ET                                                 16                                             ET
 ---pagebreak---    4.2.1. Toitesüsteemid ning produkti ja jäätmete eemaldussüsteemid
   4.2.2. Jaotustorustikusüsteemid
   Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud torustikusüsteemid ja jaotustorustikusüsteemid
   UF6 töötlemiseks tsentrifuugikaskaadides
   4.2.3 Spetsiaalsed sulgur- ja kontrollklapid
   4.2.4. UF6 mass-spektromeetrid / iooniallikad
   4.2.5. Sagedusmuundurid
   4.3. Spetsiaalselt gaasdifusioonrikastamisel kasutamiseks projekteeritud või valmistatud
   komplektid ja komponendid
   4.3.1. Gaasdifusioonfiltrid
   4.3.2. Difuuseri korpused
   4.3.3. Kompressorid ja gaasipuhurid
   4.3.4. Rootorvõlli tihendid
   4.3.5. Soojusvahetid UF6-e jahutamiseks
   4.4. Spetsiaalselt gaasdifusioonrikastamisel kasutamiseks projekteeritud või valmistatud
   lisasüsteemid, seadmed ja komponendid
   4.4.1. Toitesüsteemid ning produkti ja jäätmete eemaldussüsteemid
   Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud protsessisüsteemid, mis on suutelised töötama
   rõhul kuni 300 kPa (45 psi)
   4.4.2. Jaotustorustikusüsteemid
   4.4.3. Vaakumsüsteemid
   4.4.4. Spetsiaalsed sulgur- ja kontrollklapid
   4.4.5. UF6 mass-spektromeetrid / iooniallikad
   4.5. Spetsiaalselt aerodünaamilistes rikastusseadmetes kasutamiseks projekteeritud või
   valmistatud süsteemid, seadmed ja komponendid
   4.5.1. Separeerimispihustid
   4.5.2. Keeristorud
   4.5.3. Kompressorid ja gaasipuhurid
   4.5.4. Rootorvõlli tihendid
ET                                               17                                            ET
 ---pagebreak---    4.5.5. Gaasi jahutamiseks ettenähtud soojusvahetid
   4.5.6. Separeerimiselemendi korpused
   4.5.7. Toitesüsteemid ning produkti ja jäätmete eemaldussüsteemid
   4.5.8. Jaotustorustikusüsteemid
   4.5.9. Vaakumsüsteemid ja pumbad
   4.5.10. Spetsiaalsed sulgur- ja kontrollklapid
   4.5.11. UF6 mass-spektromeetrid / iooniallikad
   4.5.12. UF6/kandegaasi separeerimissüsteemid
   4.6. Spetsiaalselt keemilistes vahetites või ioonvahetusega rikastamisseadmetes kasutamiseks
   projekteeritud või valmistatud süsteemid, seadmed ja komponendid
   4.6.1. Vedelik-vedelik-vahetuskolonnid (keemiline vahetus)
   4.6.2. Vedelik-vedelik-tsentrifugaalkontaktorid (keemiline vahetus)
   4.6.3. Uraani taandamise süsteemid ja seadmed (keemiline vahetus)
   4.6.4. Etteandesüsteemid (keemiline vahetus)
   4.6.5. Uraani oksüdeerimise süsteemid (keemiline vahetus)
   4.6.6. Kiired ioonvahetusvaigud / adsorbendid (ioonvahetus)
   4.6.7. Ioonvahetuskolonnid (ioonvahetus)
   4.6.8. Ioonvahetuse tagasivoosüsteemid (ioonvahetus)
   4.7. Spetsiaalselt laseripõhistes rikastamisseadmetes kasutamiseks projekteeritud või
   valmistatud süsteemid, seadmed ja komponendid
   4.7.1. Uraani aurustamise süsteemid (AVLIS)
   4.7.2. Vedela metalse uraani käitlemise süsteemid (AVLIS)
   4.7.3. Metalse uraani produkti- ja jäätmekollektori komplektid (AVLIS)
   4.7.4. Separaatorimooduli korpused (AVLIS)
   4.7.5. Ülehelikiirusega laienduspihustid (MLIS)
   4.7.6. Uraani pentafluoriidi produktikollektorid (MLIS)
   4.7.7. UF6/kandegaasi kompressorid (MLIS)
   4.7.8. Rootorvõlli tihendid (MLIS)
ET                                                18                                            ET
 ---pagebreak---    4.7.9. Fluorimissüsteemid (MLIS)
   4.7.10. UF6 mass-spektromeetrid / iooniallikad (MLIS)
   4.7.11. Toitesüsteemid ning produkti ja jäätme eemaldussüsteemid (MLIS)
   4.7.12. UF6/kandegaasi separeerimissüsteemid (MLIS)
   4.7.13. Lasersüsteemid (AVLIS, MLIS ja CRISLA)
   4.8. Spetsiaalselt plasma separeerimise põhistes rikastamisseadmetes          kasutamiseks
   projekteeritud või valmistatud süsteemid, seadmed ja komponendid
   4.8.1. Mikrolaine-toiteallikad ja antennid
   Spetsiaalselt ioonide tekitamiseks või kiirendamiseks projekteeritud või valmistatud
   mikrolaine-toiteallikad ja antennid
   4.8.2. Iooni ergutusmähised
   4.8.3. Uraaniplasma saamise süsteemid
   4.8.4. Süsteemid vedela metalse uraani käitlemiseks
   4.8.5. Metalse uraani produkti- ja jäätmekollektori komplektid
   4.8.6. Separaatorimooduli korpused
   4.9. Spetsiaalselt elektromagnetilistes rikastamisseadmetes kasutamiseks projekteeritud või
   valmistatud süsteemid, seadmed ja komponendid
   4.9.1. Elektromagnetilised isotoobiseparaatorid
   4.9.2. Kõrgepingetoiteallikad
   4.9.3. Magnetjõuallikad
   5. Raske vee, deuteeriumi ja selle ühendite tootmiseks või kontsentreerimiseks ettenähtud
   seadmestik ja spetsiaalselt selle jaoks projekteeritud ja valmistatud seadmed
   5.1. Vee – vesiniksulfiidi vahetustornid
   5.2. Puhurid ja kompressorid
   5.3. Ammoniaagi – vesiniku vahetustornid
   5.4. Tornide sees olevad seadmed ja sammpumbad
   5.5. Ammoniaagi krakkimisseadmed
   5.6. Infrapunaneeldumisanalüsaatorid
   5.7. Katalüütilised põletid
ET                                                 19                                          ET
 ---pagebreak---    5.8. Komplektsed süsteemid või kolonnid raske vee kvaliteedi parandamiseks
   6. Seadmestik kütuseelementide tootmiseks kasutatava uraani ja plutooniumi muundamiseks
   ning lõigetes 4 ja 5 osutatud seadmestik uraaniisotoopide eraldamiseks ning spetsiaalselt selle
   jaoks projekteeritud või valmistatud seadmed
   6.1. Seadmestik uraani muundamiseks ja spetsiaalselt selleks projekteeritud või valmistatud
   seadmed
   6.1.1. Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud süsteemid uraanimaagi kontsentraatide
   muundamiseks UO3-ks
   6.1.2. Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud süsteemid UO3 muundamiseks UF6-ks
   6.1.3. Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud süsteemid UO3 muundamiseks UO2-ks
   6.1.4. Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud süsteemid UO2 muundamiseks UF4-ks
   6.1.5. Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud süsteemid UF4 muundamiseks UF6-ks
   6.1.6. Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud süsteemid UF4 muundamiseks metalseks
   uraaniks
   6.1.7. Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud süsteemid UF6 muundamiseks UO2-ks
   6.1.8. Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud süsteemid UF6 muundamiseks UF4-ks
   6.1.9. Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud süsteemid UO2 muundamiseks UCl4-ks
   6.2. Seadmestik plutooniumi muundamiseks ja spetsiaalselt selleks projekteeritud või
   valmistatud seadmed
   6.2.1. Spetsiaalselt projekteeritud        või   valmistatud   süsteemid    plutooniumnitraadi
   muundamiseks plutooniumoksiidiks
   6.2.2. Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud süsteemid metalse plutooniumi tootmiseks
ET                                                 20                                              ET
 ---pagebreak---                            A.2 LISA – Komplektsed käitised
   1. Tuumareaktorid
   2. Tuumareaktori kiiritatud kütuseelementide ümbertöötamise seadmestik
   3. Tuumareaktori kütuseelementide valmistamise seadmestik
   4. Loodusliku uraani, vaesestatud uraani või lõhustuva erimaterjali isotoopide
      eraldamise seadmestik
   5. Raske vee, deuteeriumi ja selle ühendite tootmise või kontsentreerimise seadmestik
   6. Plutooniumi muundamise seadmestik
ET                                        21                                             ET
 ---pagebreak---                                      B LISA – Ümbertöötamine
   Allpool esitatud suuniseid tuleks kohaldada töötlemise ning plutooniumi ladustamise ja
   kasutamise suhtes:
   (a)     ümbertöötamist ning plutooniumi ladustamist ja kasutamist kavandav lepinguosaline
           peaks võtma kohustuse tõkestada tuumarelva levikut ning seda kohustust pidevalt
           täitma;
   (b)     kõigi rahuotstarbelise kasutamise kohustusega seotud tuumamaterjalide suhtes tuleks
           plutooniumi ümbertöötamise, ladustamise ja kasutamisega seotud käitistes kohaldada
           IAEA kaitsemeetmeid;
   (c)     kõigi rahuotstarbelise kasutamise kohustusega seotud tuumamaterjalide suhtes tuleks
           ümbertöötamise ning hilisema ladustamise ning kasutamisega seotud tegevuste,
           sealhulgas seonduva transpordi käigus kohaldada nõuetekohaseid füüsilise kaitse
           meetmeid;
   (d)     lepinguosaliste vahel peaksid kehtima vastastikku rahuldavad teavitamise ja materjali
           kogustest teatamise protseduurid;
   (e)     tuumaenergiaprogrammi, eelkõige plutooniumi ümbertöötamise, ladustamise ja
           kasutamisega seotud programmi kavandav lepinguosaline peaks esitama olemasoleva
           ja kavandatava programmi, sealhulgas eelkõige poliitiliste ja juriidiliste aspektide
           üksikasjaliku kirjelduse;
   (f)     lepinguosalised peaksid kokku leppima korrapärastes ja õigeaegsetes
           konsultatsioonides, et muu hulgas ajakohastada suunises e sätestatud teavet ning
           arutada nii põhjalikult kui võimalik tuumaenergiaprogrammi olulisi muudatusi;
   (g)     plutooniumi kavandatav ümbertöötamine ja ladustamine peaks toimuma üksnes
           juhul, kui asjaomane osaline ei ole oma tuumarelva leviku tõkestamise kohustust
           muutnud ning peab kinni suunises f nimetatud kohustusest konsulteerida
           korrapäraselt ja õigeaegselt.
ET                                               22                                              ET
 ---pagebreak---                           KOOSKÕLASTATUD PROTOKOLLI PROJEKT
   Seoses Kanada valitsuse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) vahelise
   tuumaenergia rahuotstarbelist kasutamist käsitleva koostöölepinguga (edaspidi „leping“), mis
   kirjutati alla […], märgivad allakirjutanud käesolevaga ära järgmised seisukohad:
   (1)       Seoses IV artikli lõike 3 sätetega kinnitavad lepinguosalised, et neid kohaldatakse
             üksnes tehnoloogia sellise üleandmise suhtes Kanada ja liikmesriikide vahel, mille
             puhul on antud nõusolek hõlmata see lepinguga ning mis on nimetatud
             kooskõlastatud protokolli lisas.
   (2)       Seoses IV artikli lõike 5 alapunktiga i deklareerivad lepinguosalised, et nad
             kavatsevad käsitada välismaise päritoluga, A.2 lisas nimetatud komplektsetes
             rajatistes toodetud või töödeldud ning teise lepinguosalise tarnitud tuumamaterjali ja
             mittetuumamaterjali vastavalt lepinguga ettenähtud kohustustele ning eelkõige V
             artikli lõike 5 punktis c sätestatud arvepidamis- ja aruandekohustusele.
   (3)       Seoses IV artikli lõike 5 alapunktiga ii rõhutavad lepinguosalised, et
             „mittetuumamaterjal” tähendab sellist mittetuumamaterjali, mida tarnitakse suurtes
             kogustes teisele lepinguosalisele selleks, et kasutada seda aeglustina.
   (4)       Seoses A.2 lisas esitatud loeteluga kinnitavad lepinguosalised, et see ei kehti A.1
             lisas osutatud seadmete üleandmise kohta ning et A.2 lisas on loetelu esitatud üksnes
             seoses IV artikli lõike 5 alapunktide i ja iii kohaldamisega ja piirdub vaid
             komplektsete käitistega.
   Brüssel, […]
   Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel              Kanada valitsuse nimel
   LISA
   ELi selliste liikmesriikide loetelu, kes on väljendanud oma soovi hõlmata lepinguga
   tehnoloogia üleandmine.
ET                                                   23                                             ET


title: Nõukogu soovitus, 17. veebruar 2015 , mis käsitleb komisjoni tegevuse heakskiitmist seoses Euroopa Arengufondi (kaheksas EAF) meetmete rakendamisega 2013. eelarveaastal

text:
               24.2.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 66/1

         NÕUKOGU SOOVITUS,
   17. veebruar 2015,
   mis käsitleb komisjoni tegevuse heakskiitmist seoses Euroopa Arengufondi (kaheksas EAF) meetmete rakendamisega 2013. eelarveaastal
   (2015/C 66/01)
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse neljandat AKV-EMÜ konventsiooni, millele kirjutati alla 15. detsembril 1989 Lomés (1) ja mida on muudetud 4. novembril 1995 Mauritiusel allkirjastatud lepinguga (2),
   võttes arvesse nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate sisekokkulepet neljanda AKV-EÜ konventsiooni teise finantsprotokolli kohase ühenduse abi finantseerimise ja haldamise kohta (3) (edaspidi „sisekokkulepe”), millega asutati muu hulgas kaheksas Euroopa Arengufond (kaheksas EAF), eriti selle artikli 33 lõiget 3,
   võttes arvesse 16. juuni 1998. aasta finantsmäärust 98/430/EÜ, mida kohaldatakse finantskoostöö arendamiseks neljanda AKV-EÜ konventsiooni alusel (4), eriti selle artikleid 66–74,
   olles läbi vaadanud kaheksanda EAFi meetmete tulude ja kulude aruande, 2013. aasta 31. detsembri seisuga koostatud bilansi ning 2013. eelarveaastat käsitleva Euroopa Kontrollikoja aastaaruande kaheksandast, üheksandast ja kümnendast Euroopa Arengufondist (EAF) rahastatud tegevuste kohta koos selles sisalduvate komisjoni vastustega (5),
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt sisekokkuleppe artikli 33 lõikele 3 annab Euroopa Parlament nõukogu soovitusel komisjonile heakskiidu kaheksanda EAFi finantshalduse kohta.

               (2)

               2013. eelarveaastal on komisjon kaheksanda EAFi meetmeid üldiselt rahuldavalt rakendanud,

         SOOVITAB Euroopa Parlamendil kiita heaks komisjoni tegevus seoses kaheksanda EAFi meetmete rakendamisega 2013. eelarveaastal.

      Brüssel, 17. veebruar 2015

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         J. REIRS

      (1)  EÜT L 229, 17.8.1991, lk 3.

      (2)  EÜT L 156, 29.5.1998, lk 3.

      (3)  EÜT L 156, 29.5.1998, lk 108.

      (4)  EÜT L 191, 7.7.1998, lk 53.

      (5)  ELT C 398, 12.11.2014, lk 289.


Tähtis õiguslik teade

|

52006SC0022

Soovitus: Nõukogu arvamus kooskõlas Nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 kolmanda lõikega Taani ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2005-2010  /* SEK/2006/0022 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 11.1.2006SEK(2006) 22 lõplikSoovitus:NÕUKOGU ARVAMUSkooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 kolmanda lõikega Taani ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2005–2010(komisjoni esitatud)SELETUSKIRITaust1. juulil 1998 jõustunud stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil muuta valitsemissektori rahalised vahendid usaldusväärseks, mis on hindade stabiilsuse ning uute töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva kasvu tingimuste tugevdamise vahendiks. 2005. aastal muudeti pakti esimest korda. Reformimisel tunnistati pakti kasulikkust eelarvedistsipliini kehtestamisel, kuid sooviti tugevdada nii pakti tõhusust ja selle mõju majandusele kui ka tagada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus.Nõukogu määruses (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta[1], mis moodustab osa paktist, on sätestatud, et liikmesriigid peavad esitama nõukogule ja komisjonile stabiilsus- või lähenemisprogrammid ja nende iga-aastased ajakohastatud versioonid (ühisraha kasutusele võtnud liikmesriigid peavad esitama (ajakohastatud) stabiilsusprogrammid ja ühisraha veel mitte kasutavad liikmesriigid peavad esitama (ajakohastatud) lähenemisprogrammid). Taani esitas esimese lähenemisprogrammi oktoobris 1998. Vastavalt määrusele esitas nõukogu 1. detsembril 1998 arvamuse komisjoni soovituse alusel ja pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega. Vastavalt samale menetlusele peab komisjon ajakohastatud stabiilsus- ja lähenemisprogramme hindama, majandus- ja rahanduskomitee neid kontrollima, samas kui nõukogul on õigus neid kontrollida.Nimetatud programmides peavad liikmesriigid täpsustama oma keskmise pikkusega perioodi eesmärgid seoses eelarveseisundiga ja esitama poliitilised meetmed nende saavutamiseks ja hoidmiseks, sealhulgas asjakohased prognoosid majanduse kohta. Pakti reformimise järel peaks keskmise pikkusega perioodi eesmärk olema iga liikmesriigi puhul erinev, pidades silmas liidu majanduslikku ja eelarvelist mitmekesisust, sealhulgas jätkusuutlikkusega seotud eelarveriske. Reformi osaks on ka vajadus luua majanduse tõusuperioodidel kõrgendatud eelarvedistsipliini abil korrastatum lähenemine eelarvepoliitikas majandustsükli jooksul, samas kui ajutisel kõrvalekaldumisel keskmise pikkusega perioodi eesmärkidest või sellele eesmärgile suunatud kohandamiskavas tuleks arvestada olulisi struktuurireforme, millel on tõestatav mõju pikaajalisele jätkusuutlikkusele.Võttes arvesse komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoosi, tegevusjuhendit[2], potentsiaalse SKT ja tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaalu ühiselt kokkulepitud hindamismetoodikat, 2005.–2008. aasta integreeritud suunistes sisalduvate majanduspoliitika üldsuuniste soovitusi, on komisjon kontrollinud Taani hiljuti esitatud ajakohastatud lähenemisprogrammi ja võtnud alljärgneva hindamise põhjal vastu soovituse nõukogule asjakohase otsuse tegemiseks.Hinnang1.  Taani esitas oma 2005. aasta ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku aastani 2010, komisjonile 30. novembril 2005. Programm põhineb 2006. aasta eelarveseadusel, mille parlament võttis vastu 14. detsembril. Programm järgib üldjoontes uues tegevusjuhendis sätestatud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide näidisstruktuuri. Programmis on puudusi uue tegevusjuhendiga ette nähtud kohustuslikes ja vabatahtlikes andmetes (eelkõige puuduvad mõne aasta puhul prognoosid SKT kasvu kohta maailmas ja ELis). Taani programmis ei määratleta selgelt keskmise pikkusega perioodi eesmärki, nagu tegevusjuhend ette näeb.2.  Viimase kümne aasta jooksul on SKT kasv olnud keskmiselt ligikaudu kaks protsenti ning inflatsioon on olnud enamvähem sama, mis euroalal. Viimastel aastatel on suurenenud ka tööhõive ning töötuse tase on viimase kümne aasta madalaima taseme lähedal. 2005. ja 2006. aastaks prognoositakse SKT reaalkasvu määraks 2.4%, kuna sisenõudlus, eelkõige eratarbimine peaks prognooside kohaselt jätkuvalt jõuliselt kasvama. Aastateks 2007–2008 on SKT kasv kavandatud märkimisväärselt madalam ning programmi ülejäänud aastateks on planeeritud kaheprotsendiline kasv aastas. Ajakohastatud programmi aluseks olev makromajanduslik stsenaarium vastab kuni 2006. aastani üldjoontes komisjoni talituste 2005. aasta sügisprognooside hinnangule ning peegeldab kokkuvõttes ettevaatlike prognoose. Kasvuootused on tagasihoidlikud eelkõige 2007. ja 2008. aastaks, mil kasvueeldused on väiksemad komisjoni talituste hinnangust potentsiaalse kasvu kohta. Ajakohastatud programmis eeldatakse, et inflatsioonisurve jääb suhteliselt tagasihoidlikuks, mis tundub realistlik.3.  Pärast ERM II jõustumist 1. jaanuaril 1999 pole krooni vahetuskurssi mõjutavaid pingeid esinenud. Vahetuskursi kõrvalekalle keskkursist on olnud ametlikust piirmäärast palju väiksem ning lühiajaliste intressimäärade erinevus euroalaga võrreldes on jätkuvalt väike. See väljendab usku fikseeritud vahetuskursimehhanismi suhtes. Makromajanduslik raamistik tagab jätkuvalt pikaajaliste võlakirjade madala tootlikkuse. Taani pikaajaliste riigi võlakirjade ja euroala võlakirjade tootlikkuse erinevus on vähenenud peaaegu null baaspunkti tasemele ning on kohati olnud ka kergelt miinuses.4.  17. veebruaril 2005 kiitis nõukogu on arvamuses heaks Taani 2004. aasta ajakohastatud lähenemisprogrammis esitatud eelarvestrateegia. 2005. aasta eelarve täitmist silmas pidades seati 2004. aasta ajakohastatud programmi 2005. aasta eesmärgiks valitsemissektori eelarve ülejääk 2,2% SKTst, kuid praeguses ajakohastatud programmis prognoositakse sarnaste SKT kasvuootuse korral 3,6%list ülejääki. Üldiselt on tulud laekunud oodatust paremini (kaasa arvatud pensionifondi tootlikkusmaksu laekumisest saadud ning nafta ja gaasi kasutamisest saadud tulud), kuid ka kulutused on arenenud tagasihoidlikult.5.  Keskmise pikkusega perioodi eelarvestrateegia eesmärgiks on kõrge esmase ülejäägi säilitamine kogu programmiperioodi jooksul, et tagada võlasuhte kiire kahanemine. Strateegia põhineb kulude piiramisel, mille eesmärgiks on avaliku sektori tarbimise aastase reaalkasvu hoidmine 0,5% juures, maksude jätkuv külmutamine ja jätkuv tasakaalus eelarve nõue kohalikele omavalitsustele. Käesolevas ajakohastatud programmis prognoositakse valitsemissektori ülejäägi vähenemist rekordiliselt 3,6%lt SKTst 2005. aastal (põhjuseks olid erandlikud asjaolud, sealhulgas pensionifondide tootlikkusmaks ja nafta ja gaasiga seotud tegevus) natuke üle 3%le 2006. ja 2007. aastal ning seejärel vähenemist 2,9%le SKTst programmiperioodi lõpus. Esmase ülejäägi ajaline areng on sarnane, vähenemine programmiperioodi jooksul on 2 protsendipunkti SKTst (1 protsendipunkt, kui 2005. aasta erandlikult suurt ülejääki mitte arvestada). Nii kulu- kui tulusuhe väheneb vaatlusalusel perioodil järkjärguliselt. See peegeldab maksutulude laekumise vähenemist (osaliselt maksude külmutamisest tingitud), kulude piiramist, mis põhineb avaliku sektori tarbimise aastase reaalkasvu hoidmisel 0,5% piires, ja intressikoormuse vähenemist. Võrreldes eelmise programmiga on uues ajakohastatud programmis valitsemissektori kavandatud tasakaalukava ületatud, kuigi makromajanduslik stsenaarium on üldiselt samaks jäänud. Taani kasutab teise samba kogumispensioniskeemide liigitamist käsitleva Eurostati 2. märtsi 2004. aasta otsuse rakendamisel üleminekuperioodi; otsuse rakendamise oodatav mõju hõlmab valitsemissektori eelarve tasakaalu vähenemist ligikaudu 1% võrra SKTst aastas.6.  Komisjoni talituste poolt programmi alusel vastavalt ühiselt kokkulepitud metoodikale tehtud arvutused näitavad, et struktuurne ülejääk (st tsükliliselt kohandatud ülejääk ilma ühekordsete ja ajutiste meetmeteta) langeb 3,5%lt SKTst 2005. aastal ligikaudu 2,75%le SKTst 2006. aastal ning tõuseb seejärel 3,25%le SKTst. Struktuuriseisundi halvenemine aastatel 2005–2006, mil 2005. aasta kergelt negatiivne SKT lõhe muutub 2006. aastal nõrgalt positiivseks, peegeldab suures osas 2005. aasta erakordselt suuri tulusid, millele järgneb nende tulude ootuspärane normaliseerumine 2006. aastal.7.  Programmis seatakse eesmärgiks struktuurne tasakaal (arvestades üleminekuperioodi kasutamist eespool nimetatud Eurostati otsuse rakendamisel) vahemikus 1,5–2,5% SKTst programmiperioodi jooksul. Seda käsitletaksegi käesoleva hinnangu eesmärke silmas pidades programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärgina.8.  Kuna programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk on alammäärast (milleks on puudujääk ligikaudu 0,5% SKTst) ambitsioonikam, peaks selle saavutamine täitma ka ülemäärase puudujäägi vastase kindlusvaru tagamise eesmärgi. Asjakohasuse seisukohalt on programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk stabiilsuse ja kasvu pakti ja tegevusjuhendiga euroalale ja ERM II liikmesriikidele ette nähtud vahemikus ning on märkimisväärselt ambitsioonikam, kui pikaajalise võlasuhte ja keskmise SKT kasvu põhjal prognoosida võiks. Programmis selgitatakse, et keskmise pikkusega perioodi eesmärk on seatud paktis nõutavast kõrgemaks seetõttu, et võla kiire vähendamise kaudu panna kindel alus eelarve pikaajalisele jätkusuutlikkusele.9.  Kokkuvõttes tunduvad ajakohastatud programmi eelarveprognooside riskid olevat tasakaalustatud, eelkõige seetõttu, et SKT kasv võib olla oodatust suurem, peamiselt seetõttu, et tehniliste prognooside alusel eeldatakse 2007. ja 2008. aastal SKT väikest kasvu. Seega võib neil aastatel SKT kasv ja tulemus eelarve osas olla programmis prognoositust parem. Teisalt on avaliku sektori tarbimise kasvu piiramise eesmärgist kinni pidamist raske tagada, arvestades seniseid üsnagi erinevaid tulemusi.10.  Silmas pidades eelarve-eesmärkide riskide tasakaalustamist tundub programmis esitatud eelarvestrateegia piisav selleks, et tagada programmis seatud keskmise pikkusega perioodi eesmärgist kinni pidamine suure kindlusvaruga kogu programmiperioodi jooksul. See annab iga aasta jaoks piisava varu tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral, et ei ületataks puudujäägi kontrollväärtust, milleks on 3% SKTst. Silmas pidades keskmise pikkusega perioodi eesmärgi juba saavutanud riikide kohta käivat nõuet hoiduda majanduse tõusuaegadel protsüklilisest fiskaalpoliitikast, väheneb struktuurne tasakaal vahemikus 2005–2010 0,3 protsendipunkti SKTst, arvestades et vahemikus 2005–2006, mil SKT lõhe muutub kergelt negatiivsest nõrgalt positiivseks, on langus 0,8 protsendipunkti. Arvestades 2005. aasta erakordselt suuri tulusid, 2006. aasta eelarveseisundit ja SKT lõhe arvutamisega seotud ebakindlust, ei saa Taani fiskaalpoliitikat arvatavasti protsükliliseks pidada.11.  Teise samba kogumispensioniskeemine ümberliigitamine alates 2007. aasta kevadest (mil lõppeb üleminekuperiood Eurostati 2004. aasta märtsi otsuse rakendamiseks) ei muudaks antud hinnangut oluliselt. Üldiselt on Taani eelarveseisund usaldusväärne ja eelarvestrateegia on hea näide paktiga kooskõlas olevast fiskaalpoliitikast.12.  Koguvõlg, mis 2005. aastal on tasemel 36% SKTst, on märkimisväärselt alla asutamislepingus sätestatud kontrollväärtuse 60% SKTst. Ajakohastatud programmi kohaselt langeb võla suhe programmiperioodi jooksul veelgi, jõudes 2010. aastal 21,5%ni SKTsse. Suurema esmase ülejäägi tõttu väheneb võlg seekord kiiremini, kui eelmises ajakohastatud programmis prognoositi.13.  Taani rahanduse jätkusuutlikkusega seoses on vananeva elanikkonnaga seotud eelarvekulude prognoosist tulenevad riskid madalad. Koguvõla tase on praegu piisavalt madalam 60%lisest kontrollväärtusest ja peaks prognooside kohaselt jääma sellest madalamaks kogu programmiperioodi vältel. Jätkusuutlikkusega seotud küsimuste asetamine fiskaalpoliitiliste prioriteetide sekka ning pensionikulude ohjamine ning vahendite kogumine parandab märkimisväärselt riigi rahanduse pikaajalisi väljavaateid. Praegu äärmiselt soodne eelarveseisund aitab piirata vananeva elanikkonna prognoositud mõju eelarvele ning keskmise pikkusega perioodi eelarvekavad ei sisalda riigi rahanduse jätkusuutlikkuse seisukohalt erilisi riske.14.  Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on üldiselt kooskõlas integreeritud suunistes sisalduvate majanduspoliitika üldsuunistega ajavahemikuks 2005–2008. Eelkõige peab Taani kinni oma keskmise pikkusega perioodi eesmärgist. Kuid täpsustatud ei ole uusi meetmeid, millega soovitakse saavutada eeldatav ligi 2%line tööhõive kasv 2010. aastaks.15.  Taani riiklikus reformiprogrammis, mis esitati 26. oktoobril 2005 tööhõive ja majanduskasvu käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia kontekstis, on välja toodud järgmised riigi rahandust oluliselt mõjutavad väljakutsed: i) suurendada tööjõupakkumist, et tagada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus ja ii) suurendada avaliku sektori tõhusust. Riiklikus reformiprogrammis kirjeldatud meetmete mõju eelarvele kajastub lähenemisprogrammi eelarveprognoosides. Lähenemisprogrammis riigi rahandusega seoses kavandatud meetmed on kooskõlas riiklikus reformiprogrammis ettenähtud meetmetega.16.  Soovitus:NÕUKOGU ARVAMUSkooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 kolmanda lõikega Taani ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2005–2010EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,[3] eriti selle artikli 9 lõiget 3,võttes arvesse komisjoni soovitust,pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteegaON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:17.  [24. jaanuaril 2006] kontrollis nõukogu Taani ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2005–2010. Programm järgib üldjoontes uues tegevusjuhendis sätestatud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide näidisstruktuuri. Programmis on puudusi uue tegevusjuhendiga ette nähtud kohustuslikes ja vabatahtlikes andmetes (eelkõige puuduvad mõne aasta osas prognoosid SKT kasvu kohta maailmas ja ELis). Taani programmis ei määratleta selgelt keskmise pikkusega perioodi eesmärki, nagu tegevusjuhend ette näeb.18.  Viimase kümne aasta jooksul on SKT kasv olnud keskmiselt ligikaudu kaks protsenti ning inflatsioon on olnud enamvähem sama, mis euroalal. Viimastel aastatel on suurenenud ka tööhõive ning töötuse tase on viimase kümne aasta madalaima taseme lähedal. Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis kavandatakse SKT reaalkasvuks 2006. aastal 2,4% ja ülejäänud programmiperioodi jooksul keskmiselt 1,6%. Praegu olemasoleva teabega võrreldes tundub stsenaarium ettevaatlik, eelkõige 2007. ja 2008. aastaks. Programmi inflatsiooniprognoos tundub realistlik.19.  17. veebruaril 2005 kiitis nõukogu on arvamuses heaks Taani 2004. aasta ajakohastatud lähenemisprogrammis esitatud eelarvestrateegia. 2005. aasta eelarve täitmist silmas pidades seati 2004. aasta ajakohastatud programmi 2005. aasta eesmärgiks valitsemissektori eelarve ülejääk 2,2% SKTst, kuid praeguses ajakohastatud programmis prognoositakse sarnaste SKT kasvuootuse korral 3,6%list ülejääki. Üldiselt on tulud laekunud oodatust paremini (kaasa arvatud pensionifondi tootlikkusmaksu laekumisest saadud ning nafta ja gaasi kasutamisest saadud tulud), kuid ka kulutused on arenenud tagasihoidlikult.20.  Eelarvestrateegia eesmärgiks on hoida struktuurset ülejääki programmiperioodi jooksul vahemikus keskmiselt 1,5–2,5%, mis viitab valitsemissektori võla suhte märkimisväärsele vähendamisele, et valmistuda elanikkonna vananemiseks. Strateegia põhineb kulude piiramisel, mille eesmärgiks on avaliku sektori tarbimise aastase reaalkasvu hoidmine 0,5% juures, maksude jätkuv külmutamine ja jätkuv tasakaalus eelarve nõue kohalikele omavalitsustele. Ajakohastatud programmis prognoositakse valitsemissektori ülejäägi vähenemist 3,6%lt SKTst 2005. aastal 3,1%le 2006. aastal ja 3,2%le 2007. aastal ning seejärel jõudmist programmiperioodi lõpus tasemele 2,9% SKTst. Käesolevas ajakohastatud programmis on valitsemissektori hinnanguline ülejääk oluliselt suurem kui eelmises ajakohastatud programmis, kuigi prognoositav SKT kasv on sarnane.21.  Programmis seatakse eesmärgiks struktuurne tasakaal (arvestades üleminekuperioodi kasutamist eespool mainitud Eurostati otsuse rakendamisel) vahemikus 1,5–2,5% SKTst programmiperioodi jooksul. Seda käsitletaksegi käesoleva hinnangu eesmärke silmas pidades programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärgina. Struktuurne ülejääk (st tsükliliselt kohandatud ülejääk ilma ühekordsete ja ajutiste meetmeteta) langeb 3,6%lt SKTst 2005. aastal ligikaudu 2,75%le SKTst 2006. aastal ning tõuseb seejärel 3,25%le SKTst. Kuid arvestuslik langus 0,8 protsendipunkti SKTst 2006. aastal peegeldab pensionifondidelt oodatava maksutulu normaliseerumist, mis 2005. aastal oli erakordselt suur.22.  Kuna programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk on alammäärast (milleks on puudujääk ligikaudu 0,5% SKTst) ambitsioonikam, peaks selle saavutamine täitma ka ülemäärase puudujäägi vastase kindlusvaru tagamise eesmärgi. Asjakohasuse seisukohalt on programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk stabiilsuse ja kasvu pakti ja tegevusjuhendiga euroalale ja ERM II liikmesriikidele ette nähtud vahemikus ning on märkimisväärselt ambitsioonikam, kui pikaajalise võlasuhte ja keskmise SKT kasvu põhjal prognoosida võiks. Programmis selgitatakse, et keskmise pikkusega perioodi eesmärk on seatud paktis nõutavast kõrgemaks seetõttu, et võla kiire vähendamise kaudu panna kindel alus eelarve pikaajalisele jätkusuutlikkusele.23.  Kokkuvõttes tunduvad ajakohastatud programmi eelarveprognooside riskid olevat tasakaalustatud, eelkõige seetõttu, et SKT kasv võib olla oodatust suurem, peamiselt seetõttu, et tehniliste prognooside alusel eeldatakse 2007. ja 2008. aastal SKT väikest kasvu. Seega võib neil aastatel SKT kasv ja tulemus eelarve osas olla programmis prognoositust parem. Teisalt on avaliku sektori tarbimise kasvu piiramise eesmärgist kinni pidamist raske tagada, arvestades seniseid üsnagi erinevaid tulemusi.24.  Seda riskihinnangut silmas pidades tunduvad programmi eelarvealased põhimõtted olevat piisavad, et pidada kinni programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärgist kogu programmiperioodi jooksul. Lisaks annab see iga aasta jaoks piisava varu tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral, et ei ületataks 3% puudujäägiläve. Arvestades 2005. aastaks prognoositud erakordset suurt ülejääki, on programmi fiskaalpoliitiline strateegia stabiilsuse ja kasvu paktiga kooskõlas selles mõttes, et see pole majanduse tõusuaegadel protsükliline. Teise samba kogumispensioniskeemi ümberliigitamine alates 2007. aasta kevadest (mil lõppeb üleminekuperiood Eurostati 2004. aasta märtsi asjakohase otsuse rakendamiseks) vähendab Taani ülejääki igal aastal ligikaudu 1% võrra SKTst, kui ei muuda antud hinnangut oluliselt. Üldiselt on Taani eelarveseisund usaldusväärne ja eelarvestrateegia on hea näide paktiga kooskõlas olevast fiskaalpoliitikast.25.  Eeldatav võla suhe on 2005. aastal jõudnud 20,1%ni SKTsse, mis on alla asutamislepingus sätestatud 60% kontrollväärtuse. Programmis prognoositakse, et võla suhe väheneb programmiperioodi jooksul ligikaudu 14 protsendipunkti võrra.26.  Taani rahanduse jätkusuutlikkusega seoses on vananeva elanikkonnaga seotud eelarvekulude prognoosist tulenevad riskid madalad. Koguvõla tase on praegu piisavalt madalam 60%lisest kontrollväärtusest ja peaks prognooside kohaselt jääma sellest madalamaks kogu programmiperioodi vältel. Jätkusuutlikkusega seotud küsimuste asetamine fiskaalpoliitiliste prioriteetide sekka ning pensionikulude ohjamine ning vahendite kogumine parandab märkimisväärselt riigi rahanduse pikaajalisi väljavaateid. Praegu äärmiselt soodne eelarveseisund aitab piirata vananeva elanikkonna prognoositud mõju eelarvele ning keskmise pikkusega perioodi eelarvekavad ei sisalda riigi rahanduse jätkusuutlikkuse seisukohalt erilisi riske.[4]27.  Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on üldiselt kooskõlas integreeritud suunistes sisalduvate majanduspoliitika üldsuunistega ajavahemikuks 2005–2010. Eelkõige peab Taani kinni oma keskmise pikkusega perioodi eesmärgist. Kuid täpsustatud ei ole uusi meetmeid, millega soovitakse saavutada eeldatav ligi 2%line tööhõive kasv 2010. aastaks.28.  Taani riiklikus reformiprogrammis, mis esitati 26. oktoobril 2005 tööhõive ja majanduskasvu käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia kontekstis, on rõhutatud vajadust suurendada tööjõupakkumist, et tagada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus, ja suurendada avaliku sektori tõhusust. Riiklikus reformiprogrammis kirjeldatud meetmete mõju eelarvele kajastub lähenemisprogrammi eelarveprognoosides. Lähenemisprogrammis riigi rahandusega seoses kavandatud meetmed on kooskõlas riiklikus reformiprogrammis ettenähtud meetmetega.Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus12004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2010 |Reaalne SKT (muutus, %) | LP nov 2005 | 2.0 | 2.4 | 2.4 | 1.1 | 1.6 | 2.1 |Komisjoni talitused nov 2005 | 2.1 | 2.7 | 2.3 | 2.1 | puudub | puudub |LP nov 2004 | 2.2 | 2.5 | 1.3 | 1.9 | 1.8 | 1.8 |THHI inflatsioon (%) | LP nov 2005 | 0.9 | 1.6 | 2.0 | 1.3 | 1.9 | 1.8 |Komisjoni talitused nov 2005 | 0.9 | 1.7 | 2.0 | 1.9 | puudub | puudub |LP nov 2004 | 1.2 | 1.7 | 1.6 | 1.7 | puudub | 1.6 |SKT lõhe (% SKTst) | LP nov 20052 | -0.8 | -0.3 | 0.1 | -0.7 | -0.9 | -0.6 |Komisjoni talitused nov 20056 | -1.3 | -0.6 | -0.4 | -0.4 | puudub | puudub |LP nov 20042 | -0.6 | -0.1 | -0.5 | -0.4 | puudub | -0.4 |Valitsemissektori eelarve tasakaal (% SKTst) | LP nov 2005 | 2.3 | 3.6 | 3.1 | 3.2 | 2.7 | 2.9 |Komisjoni talitused nov 2005 | 2.9 | 3.7 | 3.0 | 2.7 | puudub | puudub |LP nov 2004 | 1.4 | 2.2 | 1.8 | 1.9 | 2.2 | 2.2 |Eelarve esmane tasakaal (% SKTst) | LP nov 2005 | 4.7 | 5.6 | 4.7 | 4.1 | 3.5 | 3.7 |Komisjoni talitused nov 2005 | 5.3 | 5.8 | 4.9 | 4.4 | puudub | puudub |LP nov 2004 | 4.5 | 4.8 | 4.5 | 4.6 | puudub | 4.4 |Tsükliliselt kohandatud tasakaal (% SKTst) | LP nov 20052 | 2.8 | 3.8 | 3.0 | 3.6 | 3.3 | 3.3 |Komisjoni talitused nov 2005 | 3.8 | 4.1 | 3.3 | 3.0 | puudub | puudub |LP nov 20042 | 1.7 | 2.0 | 2.0 | 2.0 | puudub | 2.3 |Struktuurne tasakaal3 (% SKTst) | LP nov 20054 | 2.6 | 3.6 | 2.7 | 3.3 | 3.3 | 3.3 |Komisjoni talitused nov 20055 | 3.6 | 3.9 | 3.0 | 2.7 | puudub | puudub |LP nov 2004 | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub |valitsemissektori koguvõlg (% SKTst) | LP nov 2005 | 42.3 | 35.6 | 31.7 | 28.9 | 26.5 | 21.5 |Komisjoni talitused nov 2005 | 43.2 | 36.0 | 33.0 | 31.5 | puudub | puudub |LP nov 2004 | 42.3 | 39.4 | 37.4 | 35.3 | 33.1 | 28.8 |Märkused: 1Eelarveprognoosides ei arvestata mõju, mida avaldab Eurostati 2. märtsi 2004. aasta kogumispensioniskeemide liigitamist käsitlev otsus, mis peab olema ellu viidud riigi rahanduse alaste andmete esitamise ajaks 2007. aasta kevadel. Seda mõju arvesse võttes oleks valitsemissektori tasakaal 2004. aastal 1,3%, 2005. aastal 2,7%, 2006. aastal 2,1%, 2007. aastal 2,2%, 2008. aastal 1,7% ja 2009. aastal 1,9% SKTst. Valitsuse koguvõlg oleks 2004. aastal 43,5%, 2005. aastal 36,8%, 2006. aastal 32,9%, 2007. aastal 30,1%, 2008. aastal 27,7% ja 2010 aastal 22,7% SKTst. 2 Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel. 3Tsükliliselt kohandatud tasakaal (nagu eelmistes ridades), välja arvatud ühekordsed ja ajutised meetmed. 4Programmis sisalduvad ühekordsed ja ajutised meetmed (0,2% SKTst 2004. ja 2005. aastal ja 0,3% 2006. ja 2007. aastal; kõik puudujääki vähendavad). 5Komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoosides sisalduvad ühekordsed ja ajutised meetmed (0,2% SKTst 2004. ja 2005. aastal ja 0,3% 2006. ja 2007. aastal; kõik puudujääki vähendavad). 6Kooskõlas prognoositava potentsiaalse kasvuga 1,9%, 2,1%, 2,1% ja 2,1% vastavalt aastatel 2004–2007. Allikas: lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused |[1] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Kõik dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[2] Majandus- ja rahanduskomitee arvamus „Stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise täpsustused ning juhised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta", mille majandus- ja rahandusministrite nõukogu 11. oktoobril 2005 heaks kiitis.[3] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[4] Üksikasjad pikaajalise jätkusuutlikkuse kohta on välja toodud komisjoni talituste tehnilises hinnangus programmi kohta ning kättesaadavad veebisaidil: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm