title: Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus, 5. detsember 2018, millega muudetakse soovitust ESRN/2015/2 piiriülese mõju hindamise ja makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vabatahtliku kõigipoolsuse kohta (ESRN/2018/8)

text:
               1.2.2019

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 39/1

      EUROOPA SÜSTEEMSETE RISKIDE NÕUKOGU SOOVITUS,
      5. detsember 2018,
      millega muudetakse soovitust ESRN/2015/2 piiriülese mõju hindamise ja makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vabatahtliku kõigipoolsuse kohta
      (ESRN/2018/8)
      (2019/C 39/01)
      EUROOPA SÜSTEEMSETE RISKIDE NÕUKOGU HALDUSNÕUKOGU,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1092/2010, 24. november 2010, finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve kohta Euroopa Liidus ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutamise kohta, (1) eelkõige selle artiklit 3 ning artikleid 16 kuni 18,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013, 26. juuni 2013, krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta, (2) eelkõige selle artikli 458 lõiget 8,
      võttes arvesse Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu otsust ESRB/2011/1, 20. jaanuar 2011, millega võetakse vastu Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu töökord, (3) eelkõige selle artikleid 18 kuni 20,
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  tõhusate ja ühtsete riigisiseste makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete jaoks tuleb täiustada liidu õiguses nõutavat kohustuslikku kõigipoolsust vabatahtliku kõigipoolsusega.

                  (2)

                  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovituses ESRN/2015/2 (4) ette nähtud makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vabatahtliku kõigipoolsuse raamistiku eesmärk on tagada, et ühes liikmesriigis kohaldatakse sama riskipositsiooni liigi suhtes ühtseid makrotasandi usaldatavusnõudeid, sõltumata finantsteenuse pakkuja õiguslikust seisundist või asukohast.

                  (3)

                  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovituse ESRN/2017/4 (5) kohaselt peaks asjaomane meetme algatanud asutus tegema ettepaneku maksimaalse olulisuse piirmäära kohta kõigipoolsuse taotluse esitamisel Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule (ESRN), millest konkreetse finantsteenuse pakkuja madalamat tuvastatud usaldatavusnõuete riskipositsiooni loetakse ebaoluliseks jurisdiktsioonis, kus meetme algatanud asutus makrotasandi usaldatavuspoliitika meedet kohaldab. Vajaduse korral võib ESRN soovitada vajadusel muud piirmäära.

                  (4)

                  Kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõikega 3 peaks meetme algatanud asutus üldpõhimõttena tegema koostööd meedet kõigipoolselt ülevõtvate asjaomaste asutustega, et tagada tõhus ja mõjus kõigipoolse meetme rakendamine.

                  (5)

                  Alates 1. juulist 2018 kohaldatakse Prantsuse globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate ja muude süsteemselt oluliste ettevõtjate suhtes nende panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktile ii Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate suure võlakoormusega suurte mittefinantsettevõtete osas riskikontsentratsiooni piirmäära 5 % nende aktsepteeritud kapitalist.

                  (6)

                  Arvestades taotlust, mille Haut Conseil de stabilité financière (finantsstabiilsuse ülemkogu) on esitanud ESRNile määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 8 alusel, ning selleks et: i) hoida ära negatiivsete piiriüleste mõjude realiseerumine lekete ja õigussüsteemide erinevuste kuritarvitamise kujul, mis võib tuleneda kõnealuse Prantsusmaal kohaldatava makrotasandi usaldatavuspoliitika meetme rakendamisest vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktile ii; ii) anda teistele turuosalistele märku süsteemsetest riskidest, mis on seotud Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate suurte mittefinantsettevõtete kasvanud finantsvõimendusega; ning iii) suurendada teistes liikmesriikides asuvate süsteemselt oluliste asutuste vastupidavust, on ESRNi haldusnõukogu otsustanud lisada selle meetme nende makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete nimekirja, mis soovitatakse soovituse ESRN/2015/2 alusel kõigipoolselt üle võtta.

                  (7)

                  Kuivõrd Haut Conseil de stabilité financière poolt kasutusele võetud meedet kohaldatakse ainult kõrgeimal konsolideerimistasemel kooskõlas soovituse ESRB/2015/2 soovituse C punktiga 2, mille kohaselt asjaomastel asutustel soovitatakse rakendada sama makrotasandi usaldatavuspoliitika meedet, mille on rakendanud meetme algatanud asutus, peaks võimalik olema ka asjaomase meetme kõigipoolselt ülevõtmine samal konsolideerimistasemel. Lisaks tooks olulisuse piirmäära kohaldamine individuaalsel tasemel kaasa erandi selliste institutsioonide jaoks, millel on konsolideeritud tasemel kontsentreerunud suured riskipositsioonid seoses Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate suure võlakoormusega mittefinantsettevõtetega, soodustades sellega õiguskordade erinevuste kuritarvitamist. Järelikult tuleks soovitatud olulisuse piirmäära käesoleval erandlikul juhul kohaldada konsolideeritud alusel.

                  (8)

                  Seetõttu tuleb soovitust ESRN/2015/2 vastavalt muuta,

            ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

         MUUDATUSED

      Soovitust ESRN/2015/2 muudetakse järgmiselt:

                  1.

                  1. jao soovituse C punkt 1 asendatakse järgmisega:

                              „1.

                              Asjaomastel asutustel soovitatakse kõigipoolselt üle võtta teise asjaomase asutuse vastu võetud ning ESRNi poolt kõigipoolseks vastuvõtmiseks soovitatud makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmed. Kõigipoolselt soovitatakse üle võtta lisas täpsemalt kirjeldatud järgmised meetmed:
                              Eesti:

                                          —

                                          kõikide Eestis tegevusloa saanud krediidiasutuste riigisiseste riskipositsioonide suhtes kohaldatav üheprotsendiline süsteemse riski puhvri määr vastavalt direktiivi 2013/36/EL artiklile 133;

                                    Soome:

                                          —

                                          Soomes tegevusloa alusel tegutsevate ja kohustusliku kapitalinõude arvutamiseks sisereitingu meetodit (IRB) kasutavate krediidiasutuste suhtes kohaldatav 15 % alampiir Soomes asuva eluasemega tagatud hüpoteeklaenude keskmisele riskikaalule kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktiga vi;

                                    Belgia:

                                          —

                                          tegevusloa alusel Belgias tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad kohustusliku kapitalinõude arvutamiseks sisereitingu meetodit (IRB), kohaldatav järgmine riskikaalu lisand Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete puhul kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktiga vi:

                                                      a)

                                                      riskikaalu kindlamääraline lisand 5 protsendipunkti; ja

                                                      b)

                                                      riskikaalu protsentuaalne lisand 5, mis on riskipositsioonidega kaalutud keskmiste riskikaalude osa (33 protsenti), Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete portfelli osas;

                                    Prantsusmaa:

                                          —

                                          suure võlakoormusega suurtele mittefinantsettevõtetele (registreeritud asukohaga Prantsusmaal) määruse (EL) nr 575/2013 artikli 395 lõikes 1 ette nähtud riskide kontsentreerumise piirmäära karmistamine 5 %-le nende aktsepteeritud kapitalist, mida kohaldatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktile ii globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate ja muude süsteemselt oluliste ettevõtjate suhtes nende panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel.“;

                  2.

                  Lisa asendatakse käesoleva soovituse lisaga.

         Frankfurt Maini ääres, 5. detsember 2018

               ESRNI haldusnõukogu nimel

               ESRNi sekretariaadi juhataja

            Francesco MAZZAFERRO

         (1)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 1.

         (2)  ELT L 176, 27.6.2013, lk 1.

         (3)  ELT C 58, 24.2.2011, lk 4.

         (4)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus ESRN/2015/2, 15. detsember 2015, piiriülese mõju hindamise ja makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vabatahtliku kõigipoolsuse kohta (ELT C 97, 12.3.2016, lk 9).

         (5)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus ESRN/2017/4, 20. oktoober 2017, millega muudetakse soovitust ESRN/2015/2 piiriülese mõju hindamise ja makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vabatahtliku kõigipoolsuse kohta (ELT C 431, 15.12.2017, lk 1).

         LISA
         Suunise ESRN/2015/2 lisa asendatakse järgmisega:

                  „Lisa

                     Eesti

                        Eestis tegevusloa saanud krediidiasutuste riigisiseste riskipositsioonide suhtes kohaldatav üheprotsendiline süsteemse riski puhvri määr vastavalt direktiivi 2013/36/EL artiklile 133

                  I.   Meetme kirjeldus

                              1.

                              Eesti meetme kohaselt kohaldatakse Eestis tegevusloa saanud krediidiasutuste riigisiseste riskipositsioonide suhtes üheprotsendilist süsteemse riski puhvri määra vastavalt direktiivi 2013/36/EL artiklile 133.

                        II.   Kõigipoolsus

                              2.

                              Liikmesriikides, kus riigisiseses õiguses on üle võetud direktiivi 2013/36/EL artikkel 134, soovitatakse asjaomastel asutustel kõigipoolselt üle võtta Eesti meede, mille kohaselt kohaldatakse Eestis tegevusloa saanud krediidiasutuste riigisiseste riskipositsioonide suhtes üheprotsendilist süsteemse riski puhvri määra vastavalt direktiivi 2013/36/EL artikli 134 lõikele 1. Käesoleva punkti osas kohaldatakse soovituse C punktis 3 osutatud tähtaega.

                              3.

                              Liikmesriikides, kus riigisiseses õiguses ei ole üle võetud direktiivi 2013/36/EL artiklit 134, soovitatakse asjaomastel ametiasutustel kõigipoolselt üle võtta Eestis tegevusloa saanud krediidiasutuste riigisiseste riskipositsioonide Eesti meede kooskõlas soovituse C punktiga 2. Asjaomastel ametiasutustel soovitatakse samaväärne meede vastu võtta kuue kuu jooksul.

                     Soome

                        Kohustusliku kapitalinõude arvutamiseks sisereitingu meetodit (IRB) kasutavate krediidiasutuste (edaspidi „IRB krediidiasutused“) suhtes kohaldatav 15 % alampiir Soomes asuva eluasemega tagatud hüpoteeklaenude keskmisele riskikaalule kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktiga vi.

                  I.   Meetme kirjeldus

                              1.

                              Soome meetme kohaselt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunkti vi alusel kohaldatakse krediidiasutustele kehtivat keskmise riskikaalu alampiiri 15 % IRB krediidiasutuste suhtes portfelli tasemel Soomes asuva eluasemega tagatud hüpoteeklaenude suhtes.

                        II.   Kõigipoolsus

                              2.

                              Kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõikega 5 soovitatakse asjaomaste liikmesriikide ametiasutustel võtta Soome meede kõigipoolselt üle ja kohaldada seda IRB krediidiasutuste Soomes asuva eluaseme hüpoteegiga tagatud väikelaenude portfelli suhtes, mille on väljastanud Soomes asuvad riigis antud tegevusloa alusel tegutsevad filiaalid. Käesoleva punkti osas kohaldatakse soovituse C punktis 3 osutatud tähtaega.

                              3.

                              Asjaomastel asutustel soovitatakse võtta Soome meede kõigipoolselt üle ja kohaldada seda IRB krediidiasutuste Soomes asuva eluaseme hüpoteegiga tagatud väikelaenude portfelli suhtes, mille on piiriüleselt väljastanud muudes jurisdiktsioonides asutatud krediidiasutused. Käesoleva punkti osas kohaldatakse soovituse C punktis 3 osutatud tähtaega.

                              4.

                              Kooskõlas soovituse C punktiga 2 soovitatakse asjaomastel asutustel pärast ESRNiga konsulteerimist kohaldada oma jurisdiktsioonis kättesaadavat makrotasandi usaldatavuspoliitika meedet, millel on kõigipoolsusega samaväärne mõju, k.a järelevalvemeetmete ja pädevuste vastuvõtmine vastavalt direktiivi 2013/36/EL VII jaotise 2. peatüki IV jaole. Asjaomastel asutustel soovitatakse samaväärne meede vastu võtta nelja kuu jooksul.

                        III.   Olulisuse piirmäär

                              5.

                              Võimaliku kõigipoolsuse kohaldamiseks liikmesriikides de minimis põhimõttel täiendab meedet olulisuse piirmäär, mis on Soome eluasemega tagatud hüpoteeklaenude turu osas 1 miljard eurot.

                              6.

                              Kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 võivad asjaomased liikmesriikide ametiasutused teha erandi IRB krediidiasutustele, kelle Soomes asuva eluaseme hüpoteegiga tagatud väikelaenude portfell jääb alla 1 miljardi euro olulisuse piirmäära. Sellisel juhul peaksid asjaomased ametiasutused jälgima riskipositsioonide olulisust ja järgima kõigipoolsuse soovitust, kui IRB krediidiasutus ületab 1 miljardi euro piiri.

                              7.

                              Juhul kui liikmesriigis puuduvad IRB krediidiasutused, kellel on filiaalid Soomes või kes ise osutavad finantsteenuseid Soomes 1 miljardi euro suuruste riskipositsioonidega Soome hüpoteekturul, võivad asjaomaste liikmesriikide ametiasutused soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktis 1 osutatud kõigipoolsust mitte rakendada. Sellisel juhul peaksid asjaomased ametiasutused jälgima riskipositsioonide olulisust ja järgima kõigipoolsuse soovitust, kui IRB krediidiasutus ületab 1 miljardi euro piiri.

                     Belgia

                        Tegevusloa alusel Belgias tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad kohustusliku kapitalinõude arvutamiseks sisereitingu meetodit (IRB), kohaldatav riskikaalu lisand Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete puhul kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktiga vi. Lisand koosneb kahest osast:

                              a)

                                    riskikaalu kindlamääraline lisand 5 protsendipunkti; ja

                              b)

                                    riskikaalu proportsionaalne lisand, mis on riskipositsioonidega kaalutud keskmiste riskikaalude osa (33 protsenti), Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete portfelli osas.

                        I.   Meetme kirjeldus

                              1.

                              Belgia meetme kohaselt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunkti vi alusel kohaldatakse tegevusloa alusel Belgias tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad kohustusliku kapitalinõude arvutamiseks sisereitingu meetodit (IRB), riskikaalu lisandit Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete puhul, mis koosneb kahest osast:

                                          a)

                                          Esimene osa on riskikaalu suurendamine 5 protsendipunkti võrra Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete puhul, mis saadakse pärast teise riskikaalu lisandi osa arvutamist kooskõlas punktiga b.

                                          b)

                                          Teine riskikaalu osa on riskipositsioonidega kaalutud keskmiste riskikaalude osa suurendamine 33 protsenti, mida kohaldatakse Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete portfelli osas. Riskipositsioonidega kaalutud keskmine on individuaalsete laenude, mida arvutatakse kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 154, riskikaalude keskmine, mida kaalutakse vastava riskipositsiooni väärtuses.

                        II.   Kõigipoolsus

                              2.

                              Kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõikega 5 soovitatakse asjaomaste liikmesriikide ametiasutustel võtta Belgia meede kõigipoolselt üle ja kohaldada seda riigis tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste, kes kasutavad sisereitingu meetodit, Belgias asuvate filiaalide suhtes soovituse C punktis 3 osutatud tähtaja jooksul.

                              3.

                              Asjaomastel ametiasutustel soovitatakse kõigipoolselt Belgia meede üle võtta ja kohaldada seda riigis tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad sisereitingu meetodit ja kellel on Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuded. Kooskõlas soovituse C punktiga 2 soovitatakse asjaomastel asutustel kohaldada sama meedet, mida kohaldab meetme algatanud ametiasutus Belgias soovituse C punktis 3 osutatud tähtaja jooksul.

                              4.

                              Juhul kui samaväärne makrotasandi usaldatavusjärelevalve meede ei ole jurisdiktsioonis kättesaadav, soovitatakse asjaomastel asutustel pärast ESRNiga konsulteerimist kohaldada oma jurisdiktsioonis kättesaadavat makrotasandi usaldatavuspoliitika meedet, millel on kõigipoolsusega samaväärne mõju, k.a järelevalvemeetmete ja pädevuste vastuvõtmine vastavalt direktiivi 2013/36/EL VII jaotise 2. peatüki IV jaole. Asjaomastel ametiasutustel soovitatakse samaväärne meede vastu võtta hiljemalt neli kuud pärast käesoleva soovituse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

                        III.   Olulisuse piirmäär

                              5.

                              Meetmele on lisatud asutusest sõltuv olulisuse piirmäär 2 miljardit euro, et võimaldada meedet kõigipoolselt ülevõtvatel asjaomastel ametiasutustel kohaldada de minimis põhimõtet.

                              6.

                              Kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 võivad asjaomased liikmesriikide ametiasutused teha erandi riigisisese tegevusloa alusel tegutsevatele krediidiasutustele, kes kasutavad sisereitingute meetodit ja kelle Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuded on väikesed ja jäävad alla 2 miljardi euro olulisuse piirmäära. Olulisuse piirmäära kohaldamisel peaksid asjaomased ametiasutused jälgima riskipositsioonide olulisust ja neil soovitatakse kohaldada Belgia meedet erandi saanud riigisisese tegevusloa alusel tegutsevatele krediidiasutustele 2 miljardi euro olulisuse piirmäära ületamisel.

                              7.

                              Kui liikmesriigis ei ole seal tegevusloa alusel tegutsevaid krediidiasutusi, kellel on filiaalid Belgias, Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuded, kes kasutavad sisereitingute meetodit ja kelle riskipositsioon Belgia elamuskinnisvara turul on 2 miljardit eurot või rohkem, võivad asjaomaste liikmesriikide ametiasutused otsustada kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 Belgia meedet kõigipoolselt üle mitte võtta. Sellisel juhul peaksid asjaomased ametiasutused jälgima riskipositsioonide olulisust ja järgima kõigipoolsuse soovitust, kui sisereitingute meetodit kasutav krediidiasutus ületab 2 miljardi euro piiri.

                              8.

                              Kooskõlas ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 on soovitav maksimaalne olulisuse piirmäär 2 miljardit eurot. Seetõttu võivad asjaomased ametiasutused kohaldada kohastel juhtudel oma jurisdiktsioonis soovitusest madalamat piirmäära või kohaldada meedet kõigipoolselt ilma olulisuse piirmäärata.

                     Prantsusmaa

                        Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 395 lõikes 1 ette nähtud riskide kontsentreerumise piirmäära karmistamine 5 %-le aktsepteeritud kapitalist seoses Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate suure võlakoormusega suurte mittefinantsettevõtetega, mida kohaldatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktile ii globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate ja muude süsteemselt oluliste ettevõtjate suhtes nende panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel.

                  I.   Meetme kirjeldus

                              1.

                              Käesolev Prantsuse meede, mida kohaldatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktile ii globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate ja muude süsteemselt oluliste ettevõtjate suhtes nende panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel (mitte allkonsolideeritud tasemel), seisneb riskide kontsentreerumise piirmäära karmistamises 5 %-le aktsepteeritud kapitalist Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate suure võlakoormusega suurte mittefinantsettevõtete osas.

                              2.

                              Mittefinantsettevõte on määratletud kui füüsiline või juriidiline isik, mille registreeritud asukoht on Prantsusmaal ja mis kuulub oma kõrgeimal konsolideerimistasemel mittefinantsettevõtete sektorisse vastavalt määratlusele Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 549/2013 (1) A lisa punktis 2.45.

                              3.

                              Meedet kohaldatakse Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate mittefinantsettevõtetega seotud riskipositsioonide suhtes ning seotud mittefinantsettevõtete rühmadega seotud riskipositsioonide suhtes järgmiselt:

                                          a)

                                          Kõrgeimal konsolideerimistasemel Prantsusmaal registreeritud asukohta omavasse seotud mittefinantsettevõtete rühma kuuluvate mittefinantsettevõtete osas kohaldatakse seda meedet rühma ja kõikide tema seotud üksustega seotud neto riskipositsioonide summale määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 39 tähenduses.

                                          b)

                                          Kõrgeimal konsolideerimistasemel väljaspool Prantsusmaad registreeritud asukohta omavasse seotud mittefinantsettevõtete rühma kuuluvate mittefinantsettevõtete osas kohaldatakse seda meedet riskipositsioonide summale, mis on seotud:

                                                      i)

                                                      nende mittefinantsettevõtetega, mille registreeritud asukoht on Prantsusmaal;

                                                      ii)

                                                      Prantsusmaal või välismaal asuvate üksustega, mille üle punktis i viidatud mittefinantsettevõtted omavad otsest või kaudset kontrolli määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 39 tähenduses; ja

                                                      iii)

                                                      Prantsusmaal või välismaal asuvate üksustega, mis on majanduslikult sõltuvad punktis i viidatud mittefinantsettevõtetest määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 39 tähenduses.

                                    Seega ei kuulu selle meetme kohaldamisalasse mittefinantsettevõtted, mille registreeritud asukoht ei ole Prantsusmaal ja mis ei ole Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate mittefinantsettevõtete tütarettevõtjad ega neist majanduslikult sõltuvad üksused ega nende poolt otseselt või kaudselt kontrollitavad.
                              Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 395 lõike 1 kohaselt kohaldatakse seda meedet pärast krediidiriski maandamise mõju ja erandite arvessevõtmist vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 399 kuni 403.

                              4.

                              Globaalse süsteemselt oluline ettevõtja või muu süsteemselt oluline ettevõtja peab lugema Prantsusmaal registreeritud asukohta omava mittefinantsettevõtte suureks, kui tema algne riskipositsioon mittefinantsettevõtte või seotud mittefinantsettevõtete rühma suhtes lõike 3 tähenduses võrdub 300 miljoni euroga või on sellest suurem. Algse riskipositsiooni väärtus arvutatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 389 ja 390 enne määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 399 kuni 403 ette nähtud krediidiriski maandamise mõju ja erandite arvessevõtmist, mis esitatakse vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 (2) artiklile 9.

                              5.

                              Mittefinantsettevõtte võlakoormus loetakse suureks, kui tema finantsvõimenduse määr on suurem kui 100 protsenti ja finantsnõuete kattekordaja on alla kolme; need näitajad arvutatakse rühma kõrgeimal konsolideerimistasemel järgmiselt:

                                          a)

                                          finantsvõimenduse määr on sularahas netovõlgnevuse ja omavahendite vahe; ja

                                          b)

                                          finantsnõuete kattekordaja on ühelt poolt lisandväärtuse pluss tegevustoetuste, millest on maha arvatud: i) palgafond; ii) tegevusmaksud ja -lõivud; iii) muud neto tavalised tegevuskulud, välja arvatud neto intressid ja samalaadsed nõuded; ja iv) allahindlused ja kulum, ning teiselt poolt intressi ja samalaadsete nõuete vahe.

                                    Need näitajad arvutatakse kohaldatavate standardite kohaselt määratletud raamatupidamislike koondnäitajate alusel, mis on esitatud mittefinantsettevõtte finantsaruannetes ja kohalduvatel juhtudel audiitori poolt kinnitatud.

                        II.   Kõigipoolsus

                              6.

                              Asjaomastel ametiasutustel soovitatakse kõnealune Prantsusmaa meede kõigipoolselt üle võtta ja kohaldada seda riigis tegevusloa alusel tegutsevate globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate ja muude süsteemselt oluliste ettevõtjate suhtes nende jurisdiktsiooni panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel

                              7.

                              Kui samaväärne makrotasandi usaldatavusjärelevalve meede nende jurisdiktsioonis puudub, soovitatakse asjaomastel asutustel kooskõlas soovituse C punktiga 2 pärast ESRNiga konsulteerimist kohaldada oma jurisdiktsioonis olemasolevat makrotasandi usaldatavuspoliitika meedet, millel on kõigipoolsusega samaväärne mõju. Asjaomastel ametiasutustel soovitatakse samaväärne meede vastu võtta hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva soovituse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

                        III.   Olulisuse piirmäär

                              8.

                              Meedet täiendab kombineeritud olulisuse piirmäär, mille eesmärk on võimaldada meedet kõigipoolselt ülevõtvatel asjaomastel ametiasutustel kohaldada de minimis põhimõtet ning mis seisneb järgmises:

                                          a)

                                          algsete riskipositsioonide kogumahu 2 miljardit euro suurune piirmäär riigisisese tegevusloa alusel tegutsevatele globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjatele ja muudele süsteemselt oluliste ettevõtjatele nende panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel seoses Prantsusmaa mittefinantsettevõtete sektoriga;

                                          b)

                                          300 miljoni euro suurune piirmäär, mis on kohaldatav riigisisese tegevusloa alusel tegutsevatele globaalsetele süsteemselt olulistele ettevõtjatele ja muudele süsteemselt olulistele ettevõtjatele ja mis võrdub punktis a nimetatud piirmääraga või ületab seda, seoses:

                                                      i)

                                                      üksiku algse riskipositsiooniga Prantsusmaal registreeritud asukohta omava mittefinantsettevõtte suhtes;

                                                      ii)

                                                      punkti 3 alapunkti a alusel arvutatud algsete riskipositsioonide kogusummaga kõrgeimal konsolideerimistasemel Prantsusmaal registreeritud asukohta omava seotud mittefinantsettevõtete rühma suhtes;

                                                      iii)

                                                      vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 VIII lisa vormidele C 28.00 ja C 29.00 esitatud algsete riskipositsioonide kogusummaga selliste Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate mittefinantsettevõtete suhtes, mis kuuluvad kõrgeimal konsolideerimistasemel väljaspool Prantsusmaad registreeritud asukohta omavasse seotud mittefinantsettevõtete rühma;

                                          c)

                                          5 % suurune piirmäär globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate ja muude süsteemselt oluliste ettevõtjate aktsepteeritud kapitalist punktis b määratletud riskipositsioonide osas pärast krediidiriski maandamise mõju ja erandite arvessevõtmist vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 399 kuni 403.

                                    Punktides b ja c nimetatud piirmäärasid kohaldatakse olenemata sellest, kas asjaomane üksus või mittefinantsettevõte on suure võlakoormusega või mitte.
                              Punktides a ja b viidatud algse riskipositsiooni väärtus arvutatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 389 ja 390 enne määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 399 kuni 403 ette nähtud krediidiriski maandamise mõju ja erandite arvessevõtmist, mis esitatakse vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 artiklile 9.

                              9.

                              Kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 võivad liikmesriigi asjaomased asutused teha erandi riigisisese tegevusloa alusel tegutseva panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel globaalse süsteemselt olulise ettevõtja või muu süsteemselt olulise ettevõtja suhtes, mis ei riku punktis 8 nimetatud kombineeritud olulisuse piirmäära. Olulisuse piirmäära kohaldamisel jälgivad asjaomased asutused riigisisese tegevusloa alusel tegutsevate globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate või muude süsteemselt oluliste ettevõtjate riskipositsioonide olulisust seoses Prantsuse mittefinantsettevõtete sektoriga ning samuti riigisisese tegevusloa alusel tegutsevate globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate või muude süsteemselt oluliste ettevõtjate riskikontsentratsiooni Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate suurte mittefinantsettevõtete suhtes ning neil soovitatakse kohaldada asjaomast Prantsuse meedet varem sellest vabastatud riigisisese tegevusloa alusel tegutsevate globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate või muude süsteemselt oluliste ettevõtjate suhtes nende panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel, kui rikutakse punktis 8 nimetatud kombineeritud olulisuse piirmäära. Asjaomastel asutustel soovitatakse samuti teavitada oma jurisdiktsiooni teisi turuosalisi süsteemsetest riskidest, mis on seotud Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate suurte mittefinantsettevõtete suurenenud finantsvõimendusega.

                              10.

                              Kui liikmesriigis puuduvad panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad või muud süsteemselt olulised ettevõtjad, millel on Prantsuse mittefinantsettevõtete sektori suhtes riskipositsioone, mis ületavad punktis 8 nimetatud olulisuse piirmäära, võivad asjaomased asutused vastavalt soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktile 1 kõnealust Prantsuse meedet kõigipoolselt mitte üle võtta. Sellisel juhul jälgivad asjaomased asutused riigisisese tegevusloa alusel tegutsevate globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate või muude süsteemselt oluliste ettevõtjate riskipositsioonide olulisust seoses Prantsuse mittefinantsettevõtete sektoriga ning samuti riigisisese tegevusloa alusel tegutsevate globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate või muude süsteemselt oluliste ettevõtjate riskikontsentratsiooni Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate suurte mittefinantsettevõtete suhtes, ning neil soovitatakse asjaomane Prantsuse meede kõigipoolselt üle võtta, kui globaalselt süsteemselt oluline ettevõtja või muu süsteemselt oluline ettevõtjate ületab oma panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel punktis 8 nimetatud kombineeritud olulisuse piirmäära. Asjaomastel asutustel soovitatakse samuti teavitada oma jurisdiktsiooni teisi turuosalisi süsteemsetest riskidest, mis on seotud Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate suurte mittefinantsettevõtete suurenenud finantsvõimendusega.

                              11.

                              Kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 on punktis 8 nimetatud kombineeritud olulisuse piirmäär soovitatav maksimaalne lävi. Seetõttu võivad asjaomased ametiasutused kohaldada kohastel juhtudel oma jurisdiktsioonis soovitusest madalamat piirmäära või kohaldada meedet kõigipoolselt ilma olulisuse piirmäärata.

            “

            (1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 549/2013, 21. mai 2013, Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta (ELT L 174, 26.6.2013, lk 1).

            (2)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 680/2014, 16. aprill 2014, millega sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses krediidiasutuste ja investeerimisühingute järelevalvelise aruandlusega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 575/2013 (ELT L 191, 28.6.2014, lk 1).


title: Komisjoni soovitus (EL) 2019/243, 6. veebruar 2019, elektrooniliste terviseandmete Euroopa andmevahetusvormingu kohta (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               11.2.2019

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 39/18

      KOMISJONI SOOVITUS (EL) 2019/243,
      6. veebruar 2019,
      elektrooniliste terviseandmete Euroopa andmevahetusvormingu kohta
      (EMPs kohaldatav tekst)
      EUROOPA KOMISJON,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 292,
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2016/679 (1) (millega on kehtestatud tingimused nimetatud määruses määratletud isikuandmete, sealhulgas tervisealaste isikuandmete (2) (edaspidi „terviseandmed“) õiguspäraseks töötlemiseks) on kodanikel õigus tutvuda oma isikuandmete, sealhulgas terviseandmetega. Ent piiriülene juurdepääs oma terviseandmetele (ja nende turvaline jagamine) ei ole enamikele kodanikele seni võimalik.

                  (2)

                  Kui kodanikel ja tervishoiuteenuste osutajatel on võimalus pääseda oma riigis ja teistes liikmesriikides turvaliselt juurde elektroonilistele terviseandmetele, st isiku digitaalsel kujul esitatud pikaajaliste terviseandmete kogumikele või samalaadsetele dokumentidele, ja neid jagada, on see väga mitmel moel kasulik. Nii paraneb kodanikele pakutavate tervishoiuteenuste kvaliteet ja vähenevad leibkondade ravikulutused; samuti aitab see uuendada liidu tervishoiusüsteeme, mida survestavad demograafilised muutused ning üha suuremad nõudmised ja ravikulud. Näiteks kui vereanalüüside tulemusi jagatakse digitaalsel kujul eri ravimeeskondadega, ei ole vaja invasiivseid ja kalleid analüüse sama inimese puhul korrata. Ka juhul, kui patsientidel on vaja käia erinevate tervishoiutöötajate jutul, aitab elektrooniliste terviseandmete jagamine vältida vajadust haiguslugu igaühele neist korrata, säästab kõigi asjaosaliste aega ja parandab ravi kvaliteeti.

                  (3)

                  Võimalus liidu sees piiriüleselt terviseandmetele turvaliselt juurde pääseda ja neid jagada hõlbustab kodanike elu paljudes piiriülestes olukordades: näiteks saavad juurdepääsu oma endiste elukohariikide terviseandmetele kodanikud, kes elavad töötamise eesmärgil mõnes teises liikmesriigis, ja nende pered, aga ka teises riigis elavad pensionärid. Samuti parandab see ravikvaliteeti juhul, kui meditsiiniteenuseid vajatakse liidus reisides või piiriülese kokkuleppe raames. Aastas registreeritakse enam kui kaks miljonit juhtu, kui ühes liikmesriigis elav kodanik soovib saada tervishoiuteenuseid teises liikmesriigis (3). Lisaks võib selle tulevikus kasulikult siduda Euroopa Liidu algatustega sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise valdkonnas.

                  (4)

                  Eelduste kohaselt suureneb vajadus tervishoiuteenuste järele tulevikus veelgi, kuna elanikkond vananeb, kroonilised haigused on üha levinumad ja pikaajalise hoolduse nõudlus suureneb. Seda näitavad tervishoiukulutused: kui 2008. aastal moodustasid need 8,8 % sisemajanduse koguproduktist, siis 2017. aastaks oli näitaja tõusnud 9,6 %-le (4). Samuti võib eri riikide andmete põhjal järeldada, et kuni 20 % tervishoiule tehtud kulutustest on üleliigsed näiteks sellepärast, et patsientidele tehakse tarbetuid analüüse või nad saavad tarbetut ravi või siis välditavate hospitaliseerimiste tõttu.

                  (5)

                  Digitehnoloogia on võimas vahend nende probleemid lahendamiseks ja tervishoiusüsteemide tulevaste väljakutsetega vastavusseviimiseks. Näiteks terviseäppidega seotud digilahendused või kantavad seadmed kombineerituna süsteemiga, mis annab kodanikule turvalise juurdepääsu omaenese terviseandmetele, peaksid andma krooniliste terviseprobleemidega isikutele, nagu diabeedi- või vähihaiged, võimaluse ise oma sümptomeid jälgida ja jagada neid andmeid kiiresti oma ravimeeskondadega. See peaks vähendama tervishoiuasutustesse kontrolli eesmärgil tehtud külastuste arvu. Samuti võib digitehnoloogia kaasabil aegsasti tuvastada vajaduse ravi muuta, mille tulemusena väheneb komplikatsioonidest tulenevate hospitaliseerimiste arv. Kui paraneb krooniliste haigustega toimetulek väljaspool tervishoiuasutusi ning väheneb tervishoiumeetmete (nagu analüüsid) dubleerimine, peaks lisaks süsteemide jätkusuutlikkuse kasvule paranema ka üldine elukvaliteet ja kodanikele osutatavate tervishoiuteenuste kvaliteet ning vähenema üksikisikute ja leibkondade tervishoiuga seotud kulutused.

                  (6)

                  Nõukogu on korduvalt kutsunud liikmesriike üles tugevdama oma digitaalsete tervisestrateegiate rakendamist. Nõukogu 8. detsembril 2017 vastu võetud järeldustes, milles käsitletakse tervist digitaalühiskonnas, (5) rõhutatakse eriliselt vajadust selle järele, et liikmesriigid suurendaksid oma elektrooniliste tervishoiusüsteemide koostalitlusvõimet, andmaks kodanikele parema kontrolli oma terviseandmete üle.

                  (7)

                  Tervise-ja hooldusvaldkonna digiülemineku toetuseks võttis komisjon vastu teatise „Tervise- ja hooldusvaldkonna digiteerimise võimaldamine digitaalsel ühtsel turul: kodanike võimestamine ja tervema ühiskonna loomine“ (6). Selle teatisega kohandatakse tervishoiusektori jaoks eesmärgid, mis sätestati 6. mail 2015 vastu võetud teatises „Euroopa digitaalse ühtse turu strateegia“ (7) ja 19. aprillil 2016 vastu võetud teatises „ELi e-valitsuse tegevuskava – Valitsussektori digitaalse arengu kiirendamine“ (8). Selles käsitletakse probleeme, mis tõstatati teatises digitaalse ühtse turu strateegia rakendamise vahekokkuvõtte kohta „Ühendatud digitaalne ühtne turg kõigile“ (9) seoses asjaoluga, et digitaalsete tervishoiu- ja hoolduslahenduste kasutuselevõtt edeneb endiselt aeglaselt ning erineb liikmesriigiti ja piirkonniti märkimisväärselt.

                  (8)

                  Terviseandmete digitaliseerimine ja selliste süsteemide loomine, mis pakuvad kodanikele turvalist juurdepääsu andmetele ja võimaldavad tervishoiusüsteemi erinevatel osalistel (patsientidel ning nende raviga tegelevatel meeskondadel nii haiglavälistes tervishoiuasutustes kui ka haiglates) neid oma asutuse piires ja asutuste vahel turvaliselt jagada, on oluline samm, et integreerida digitehnoloogia tervise- ja ravitoimingutesse. Selleks peavad elektroonilised terviseandmed olema kogu liidus koostalitlusvõimelised; samas on liidu eri riikide elektrooniliste terviseandmete süsteemides (st IT-süsteemid elektrooniliste terviseandmete salvestamiseks, nendega tutvumiseks ja nende haldamiseks) praegu kasutusel palju vorminguid ja standardeid, mis ei ühildu.

                  (9)

                  Uus tervishoiutehnoloogia peaks aitama kodanikel oma tervise käekäigus aktiivselt osaleda. Sel eesmärgil tuleks terviseinfosüsteemide väljatöötamisel arvesse võtta kodanike ja patsientide vajadusi, sealhulgas muuta need süsteemid vajaduse korral kasutajatele hõlpsamini juurdepääsetavaks, eriti puuetega isikute jaoks, nagu näevad ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2016/2102 (10) kehtestatud juurdepääsetavusnõuded.

                  (10)

                  Elektrooniliste terviseandmete puhul on koostalitlusvõime eesmärk võimaldada eri terviseinfosüsteemidest pärineva teabe ühetaolist töötlemist sõltumata kasutatud tehnoloogiast, rakendusest ja platvormist ning viisil, mis võimaldab teabe saajal seda mõtestatult tõlgendada.

                  (11)

                  Vajakajäämised elektrooniliste terviseandmete koostalitlusvõimes tingivad piiriülese tervishoiuteenuste osutamise killustatuse ja madalama kvaliteedi. Komisjon on juba välja valinud komisjoni otsuse (EL) 2015/1302 (11) lisas loetletud konkreetsed IHE (Integrating the Healthcare Enterprise) profiilid, (12) mis võivad suurendada e-tervise teenuste ja rakenduste koostalitlusvõimet, tuues sellega kasu kodanikele ja tervishoiutöötajatele, ja millele võib viidata riigihangetes. Nendes profiilides on esitatud üksikasjalikud spetsifikatsioonid koostalitluse eri kihtide kohta. Mitut neist profiilidest kasutatakse juba e-tervise digiteenuste taristu konkreetsete ärivajaduste rahuldamiseks.

                  (12)

                  Elektrooniliste terviseandmete väljatöötamise ja vahetamise seisukohast on äärmiselt oluline, et kasutataks kõige rangemaid võimalikke turbe- ja andmekaitsenõudeid. Isikuandmete kaitse üldmääruse kohaselt peavad patsiendi andmed olema kaitstud ja nõuetekohaselt turvatud, nii et tagatud on nende konfidentsiaalsus, terviklus ja käideldavus. Seetõttu peavad süsteemid olema turvalised, ohutud ja usaldusväärsed ning andmekaitse tuleb neisse vaikimisi sisse projekteerida. Selle aluseks on terve hulk üleeuroopalisi digilahendusi ning ühiseid lähenemisviise valitsustele ja institutsioonidele.

                  (13)

                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 910/2014 (13) ette nähtud turvalised e-identimise ja autentimise vahendid peaksid parandama juurdepääsu elektrooniliste terviseandmete süsteemidele ning nende turvalisust ja usaldusväärsust. Kõnealuses määruses on sätestatud tingimused, mille alusel kodanikud tohivad välismaal viibides kasutada liikmesriigi teavitatud e-identimise süsteemi kuuluvaid tunnustatud e-identimise vahendeid veebipõhistele avalikele teenustele (sealhulgas tervishoiuteenustele ja terviseandmetele) juurdepääsuks. Samuti on sellega kehtestatud nõuded sellistele usaldusteenustele nagu e-allkirjad, e-templid ja registreeritud e-andmevahetusteenused, mille eesmärk on terviseandmeid turvaliselt hallata ja vahetada, et viia võimaliku rikkumise ja väärkasutuse oht miinimumini.

                  (14)

                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/1148 (14) kohaselt peavad selle kohaldamisalasse kuuluvad tervishoiuteenuste osutajad, kelle liikmesriigid on identifitseeritud oluliste teenuste operaatoritena, ja digitaalse teenuse osutajad võtma asjakohased ja proportsionaalsed tehnilised ja korralduslikud meetmed, et hallata riske, mis ohustavad nende töös kasutatavate võrgu- ja infosüsteemide turvalisust. Samuti peavad nad teatama pädevatele riiklikele asutustele või riiklikele küberturbe intsidentide lahendamise üksustele (CSIRTidele) turvaintsidentidest, millel on märkimisväärne või oluline mõju nende pakutavate teenuste järjepidevusele. Elektrooniliste terviseandmete süsteemide kontekstis võib küberturvalisuse sertifitseerimisega tõendada, et küberturvalisusenõuded on liidu asjaomase küberturvalisuse raamistiku kohaselt täidetud (15).

                  (15)

                  Direktiivi 2011/24/EL artikli 14 alusel loodud e-tervise võrgustiku kaudu on liikmesriigid võtnud komisjoni toel olulisi meetmeid koostalitlusvõime suurendamiseks. E-tervise võrgustiku peamine eesmärk on toetada jätkusuutlike e-tervise süsteemide, teenuste ja koostalitlusvõimeliste rakenduste arendamist, hõlbustada liikmesriikidevahelist koostööd ja teabevahetust, suurendada hoolduse järjepidevust ning tagada juurdepääs ohututele ja kvaliteetsetele tervishoiuteenustele. Seega on võrgustikul elektrooniliste terviseandmete koostalitlusvõimes otsustav roll.

                  (16)

                  Euroopa e-tervise süsteemide koostalitlusvõime soodustamiseks on mitu e-tervise võrgustikku kuuluvat liikmesriiki töötanud koos komisjoniga eelkõige selle nimel, et ehitada Euroopa ühendamise rahastu (16) toel üles e-tervise digitaalteenuse taristu. Mõnedes neist liikmesriikides on e-tervise digitaalteenuse taristu juba kasutusel e-retseptide piiriüleseks vahetamiseks tervishoiutöötajate vahel ja eelduste kohaselt alustatakse peagi patsientide koondandemete vahetamist. Elektrooniliste terviseandmete paremast koostalitlusvõimest peaks olema abi, et laiendada praegu e-tervise digitaalteenuse taristu kaudu vahetatavaid andmestuid selliselt, et need hõlmaksid väärtuslikku teavet analüüside tulemuste, meditsiiniliste ülesvõtete, arstitõendite ja haiglast väljakirjutamise kohta, misläbi paraneks hoolduse järjepidevus. Liikmesriigid saavad paljusid e-tervise digitaalteenuse taristu jaoks väljatöötatud vahendeid tulusalt kasutada elektrooniliste terviseandmete vahetamiseks.

                  (17)

                  E-tervise võrgustikul on elektrooniliste terviseandmete vahetamise kontekstis oluline osa elektrooniliste terviseandmete süsteemide Euroopa andmevahetusvormingu edasiarendamises, kuna vormi kasutatakse e-tervise digitaalteenuse taristus ja õhutatakse seda kasutama riigisiseses andevahetuses tervishoiuteenuse osutajate vahel.

                  (18)

                  Terviseandmete digiteerimisest ja nende vahetamise võimaldamisest võib samuti olla abi terviseandmete selliste suurstruktuuride loomisel, mis võivad käsikäes suurandmete analüüsi ja tehisintellekti sarnaste uute tehnoloogiate kasutamisega sillutada teed uute teaduslike avastusteni.

                  (19)

                  Liikmesriikide spetsifikatsioonid elektrooniliste terviseandmete süsteemide kohta võivad edasi kehtida paralleelselt elektrooniliste terviseandmete süsteemide Euroopa andmevahetusvorminguga,

            ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

         EESMÄRGID

                  1)

                  Käesoleva soovitusega nähakse ette elektrooniliste terviseandmete süsteemide Euroopa andmevahetusvormingu väljatöötamise raamistik, mille eesmärk on tagada liidus turvaline, koostalitlust võimaldav ja piiriülene juurdepääs elektroonilistele terviseandmetele ja nende vahetamine.
                  Raamistik hõlmab järgmist:

                              a)

                              põhimõtted, mis peaksid reguleerima liidu piires piiriülest juurdepääsu elektroonilistele terviseandmetele ja nende andmete vahetamist;

                              b)

                              ühtsed tehnilised spetsifikatsioonid, mille põhjal toimuks andmete piiriülene vahetamine teatavates terviseteabe valdkondades ja mis peaksid moodustama elektrooniliste terviseandmete süsteemide Euroopa andmevahetusvormingu lähtealuse;

                              c)

                              protsess elektrooniliste terviseandmete süsteemide Euroopa andmevahetusvormingu edasiarendamiseks.

                        Samuti kutsutakse sellega liikmesriike üles tagama riigi tasandil turvaline juurdepääs elektroonilistele terviseandmete süsteemidele.

         ELEKTROONILISED TERVISEANDMETE SÜSTEEMID LIIKMESRIIKIDES

         Turvalise juurdepääsu tagamine elektroonilistele terviseandmete süsteemidele

                  2)

                  Liikmesriigid peaksid tagama, et elektrooniliste terviseandmete süsteemid vastavad terviseandmete kaitse ning selliste elektrooniliste terviseandmete süsteemide kasutatavate võrgu- ja infosüsteemide turvalisuse rangetele nõuetele, et vältida andmetega seotud rikkumisi ja viia turvaintsidentide risk miinimumini.

                  3)

                  Liikmesriigid peaksid tagama, et kodanikel ja nende tervishoiutöötajatel on elektroonilistele terviseandmetele võrgus juurdepääs turvalisi e-identimise vahendeid kasutades, võttes seejuures arvesse määrusega (EL) nr 910/2014 kehtestatud turvalisus- ja usaldusväärsusraamistikku.

         Ahendid ja stiimulid

                  4)

                  Liikmesriigid peaksid kasutama Euroopa ühendamise rahastu raames rahastatava e-tervise digitaalteenuse taristu pakutavaid vahendeid ja elemente ja võtma e-tervise valdkonnas koostalitlusvõime haldamisel ühise raamistikuna aluseks täiustatud e-tervise Euroopa koostalitlusraamistiku (17).

                  5)

                  Selleks et toetada koostalitlusvõimeliste elektrooniliste terviseandmete süsteemide kasutamist, peaksid liikmesriigid võtma asjakohaseid meetmeid, näiteks kaasama sihtotstarbelisi investeeringuid, nagu stimuleerimismehhanismid, ja vajadusel õigusakte kohandama.

         Riiklikud digitaalsed tervishoiuvõrgustikud

                  6)

                  Riiklike tervishoiusüsteemide koostalitlusvõime ja turvalisuse suurendamise ning terviseandmete turvalise piiriülese vahetamise soodustamise eesmärgil peaksid kõik liikmesriigid looma riikliku digitaalse tervishoiuvõrgustiku, kuhu kuuluvad riigi selliste asjaomaste pädevate asutuste ja vajaduse korral piirkondlike asutuste esindajad, kes tegelevad digitervishoiu küsimuste, elektrooniliste terviseandmete koostalitlusvõime, võrgu- ja infosüsteemide turvalisuse ning isikuandmete kaitsega. Eelkõige peaks riiklikku digitaalsesse tervishoiuvõrgustikku kuuluma järgmine:

                              a)

                              e-tervise võrgustiku riiklik esindaja;

                              b)

                              riiklikud või piirkondlikud asutused, kellel on kliiniline ja tehniline pädevus tervishoiu digitaalsetes aspektides;

                              c)

                              määruse (EL) 2016/679 artikli 51 kohaselt asutatud järelevalveasutused;

                              d)

                              direktiivi (EL) 2016/1148 kohaselt määratud pädevad asutused.

                  7)

                  Riiklike digitaalsete tervishoiuvõrgustike arutelude või nendega konsulteerimise tulemused tuleks edastada e-tervise võrgustikule ja komisjonile.

         ELEKTROONILISTE TERVISEANDMETE PIIRIÜLESE VAHETAMISE RAAMISTIK

         Elektroonilistele terviseandmetele juurdepääsu ja nende piiriülese vahetamise põhimõtted

                  8)

                  Liikmesriigid peaksid tagama, et kodanikel on võimalik oma elektroonilistele terviseandmetele piiriüleselt juurde pääseda ja neid turvaliselt jagada.

                  9)

                  Liikmesriike kutsutakse üles andma kodanikele võimalus valida, kes saab juurdepääsu nende elektroonilistele terviseandmetele ja millist terviseteavet täpselt jagatakse.

                  10)

                  Liikmesriigid peaksid tagama, et selliste lahenduste väljatöötamisel, mis võimaldavad liidu piires juurdepääsu elektroonilistele terviseandmetele ja nende vahetamist, järgitakse lisas sätestatud põhimõtteid.

         Elektrooniliste terviseandmete süsteemide Euroopa andmevahetusvormingu lähtealus

                  11)

                  Liikmesriigid peaksid võtma meetmeid, et elektrooniliste terviseandmete süsteemide Euroopa andmevahetusvormingu lähtealus hõlmaks järgmisi terviseteabe valdkondi:

                              a)

                              patsiendi koondandmed;

                              b)

                              e-retsept/e-retsepti alusel ravimi väljastamine;

                              c)

                              laboriuuringute tulemused;

                              d)

                              meditsiinilised ülesvõtted ja arstitõendid;

                              e)

                              teave haiglast väljakirjutamise kohta.

                        Piiriülene teabevahetus peaks toimuma kooskõlas lähtealuse nõuete, koostalitlusvõime spetsifikatsioonide ja profiilidega vastavalt lisas sätestatud terviseteabe valdkondadele.

         Elektrooniliste terviseandmete süsteemide Euroopa andmevahetusvormingu edasiarendamine

                  12)

                  Liikmesriigid peaksid direktiivi 2011/24/EL artikli 14 kontekstis ja koostöös komisjoniga toetama ühise koordineerimisprotsessi kaudu terviseteabe valdkondade ja spetsifikatsioonide soovitatud lähtealuse edasiarendamist elektrooniliste terviseandmete süsteemide Euroopa andmevahetusvormingu jaoks.

                  13)

                  Komisjoni toetusel peaksid liikmesriigid kõnealuse protsessi raames alustama liidu tasandil arutelusid ja koostööd asjaomaste sidusrühmadega, sealhulgas tervishoiutöötajate organisatsioonide, riiklike pädevuskeskuste, valdkonnas tegutsejate ja patsientide rühmadega, samuti teiste asjaomastes valdkondades pädevust omavate liidu ja liikmesriikide asutustega, et soodustada ja toetada elektrooniliste terviseandmete süsteemide Euroopa andmevahetusvormingu edasiarendamise ja täiendamise järkjärgulist protsessi. Ennekõike tuleks terviseandmete piiriülese vahetamise tehniliste ja semantiliste spetsifikatsioonidega seotud töösse kaasata kliinilised ja tehnilised eksperdid. Nende arutelude ja konsultatsioonide tulemused tuleks edastada e-tervise võrgustikule.

                  14)

                  Ühises koordineerimisprotsessis tuleks kasutada riiklike pädevuskeskuste käsutuses olevaid teadmisi, et teha kindlaks iga konkreetse konteksti puhul asjakohased meditsiinilised mõisted.

                  15)

                  Ühine koordineerimisprotsess peaks edasi viima neid lähenemisviise, mida saavad toetada kõik liikmesriigid; samas võivad liikmesriigid soovi korral liikuda elektrooniliste terviseandmete koostalitlusvõime suunas ka kiiremas tempos.

                  16)

                  Ühine koordineerimisprotsess peaks arvesse võtma ja hõlmama e-tervise võrgustiku olemasolevate algatuste, näiteks ühise semantilise strateegia rakkerühma töö tulemusi.

                  17)

                  Liikmesriigid peaksid e-tervise võrgustiku raames tegema koostööd komisjoni ja muude asjaomaste sidusrühmadega, et koostada praktilised rakendussuunised, jagada parimaid tavasid ning harida kodanikke ja tervishoiuteenuse osutajaid seoses kasuga, mida võib saada piiriülesest elektroonilistele terviseandmetele juurdepääsust ja nende andmete vahetamisest. Koostalitlusvõime edendamise ja teadlikkuse suurendamise eesmärgil tuleks vajaduse korral algatada teadusuuringute, innovatsiooni ja kasutuselevõtuga seotud katseprojekte, nagu need, mida toetatakse programmi „Horisont 2020“ (18) ja Euroopa ühendamise rahastu raames.

         JÄRELEVALVE JA EDASISED ARENGUSUUNAD

         Koostalitlusvõime saavutamiseks tehtavate edusammude jälgimine

                  18)

                  Liikmesriigid peaksid e-tervise võrgustiku raames ja koostöös komisjoniga jälgima koostalitlusvõime saavutamisel tehtavaid edusamme, tuginedes igal aastal läbivaadatavale ühisele tegevuskavale, milles on kindlaks määratud ühised prioriteedid, ülesanded ning lõpp- ja vahe-eesmärgid.
                  Selleks peaksid liikmesriigid igal aastal tegema järgmist:

                              a)

                              jagama teavet meetmete kohta, mille nad on võtnud elektrooniliste terviseandmete süsteemide Euroopa andmevahetusvormingu spetsifikatsioonide vastuvõtmise toetamiseks;

                              b)

                              määrama kindlaks ühised prioriteedid ja koostoime riiklike strateegiatega, et parandada elektrooniliste terviseandmete piiriülest vahetamist.

                  19)

                  Punkti 18 alapunktides a ja b nimetatud elemente tuleks arvesse võtta elektrooniliste terviseandmete liidusisese vahetamise järgmiste sammude kaalumisel.

         Edasine töö

                  20)

                  Liikmesriigid peaksid tegema komisjoni ja asjaomaste sidusrühmadega koostööd, et teha kindlaks uued tehnoloogiad ja meetodid ning anda neile hinnang, samuti et teha kindlaks meetmed, mille varal on võimalik teha edusamme elektrooniliste terviseandmete pikaajalise vahetamise vallas.

         Soovituse mõju hindamine

                  21)

                  Liikmesriigid peaksid käesoleva soovituse mõju hindamisel tegema koostööd komisjoniga, võttes sobilike edasiste sammude üle otsustamisel aluseks kõigi osaliste kogemused ja tehnoloogia edusammud kõnealuses valdkonnas.

         Brüssel, 6. veebruar 2019

               Komisjoni nimel

               komisjoni liige

            Mariya GABRIEL

         (1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (edaspidi „isikuandmete kaitse üldmäärus“) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

         (2)  Isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 4 punkt 15.

         (3)  Kas Euroopa ravikindlustuskaarti kasutades või vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2011. aasta direktiivile 2011/24/EL patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius (ELT L 88, 4.4.2011, lk 45).

         (4)  Väljaanne „Health at a Glance: Europe 2018 – State of Health in the EU Cycle“ https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/state/docs/2018_healthatglance_rep_en.pdf

         (5)  2017/C 440/05.

         (6)  COM(2018) 233 final.

         (7)  COM(2015) 192 final.

         (8)  COM(2016) 179 final.

         (9)  COM(2017) 228 final.

         (10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/2102, mis käsitleb avaliku sektori asutuste veebisaitide ja mobiilirakenduste juurdepääsetavust (ELT L 327, 2.12.2016, lk 1) (veebi juurdepääsetavuse direktiiv).

         (11)  Komisjoni 28. juuli 2015. aasta otsus (EL) 2015/1302, mis käsitleb selliste IHE-profiilide väljavalimist, millele saab riigihangetes viidata (ELT L 199, 29.7.2015, lk 43).

         (12)  https://www.ihe.net/ ja https://www.ihe-europe.net/

         (13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 910/2014 e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalike usaldusteenuste kohta siseturul ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 1999/93/EÜ (ELT L 257, 28.8.2014, lk 73).

         (14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/1148 meetmete kohta, millega tagada võrgu- ja infosüsteemide turvalisuse ühtlaselt kõrge tase kogu liidus (ELT L 194, 19.7.2016, lk 1).

         (15)  Vt ühisteatis „Vastupidavusvõime, heidutus ja kaitse: tugeva küberturvalisuse tagamine ELis“, punkt 2.2, JOIN(2017) 450 final.

         (16)  https://ec.europa.eu/cefdigital/wiki/display/EHOPERATIONS/eHealth+DSI+Operations+Home

         (17)  https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/ehealth/docs/ev_20151123_co03_en.pdf

         (18)  https://ec.europa.eu/programmes/horizon2020/en/

         LISA
         1.   Põhimõtted

         a)   Kodanikukeskne projekteerimine

         Süsteemide projekteerimisel tuleks keskenduda kodanikule. Selliste süsteemide projekteerimisel tuleb rakendada isikuandmete kaitse üldmääruses sätestatud põhimõtteid lõimitud andmekaitse ja vaikimisi andmekaitse kohta.
         b)   Kõikehõlmavus ja masinloetavus

         Selleks et toetada tervishoiu- ja hooldusteenuseid liidus, peaksid elektroonilised terviseandmed olema võimalikult kõikehõlmavad.
         Süsteemi sisestatud terviseandmed peaksid olema masinloetavad määral, mis on vajalik nende andmete mõistlikuks taaskasutamiseks kavandatud viisil. Teave peaks olema struktureeritud ja süstematiseeritud võimalikult praktiliselt, nii et andmed oleksid koostalitlusvõimelised (sh piiriüleselt).
         c)   Andmekaitse ja konfidentsiaalsus

         Elektrooniliste terviseandmete süsteemid ja koostalitlusvõime alased lahendused peavad tagama isiku terviseandmete konfidentsiaalsuse ning vastama alates projekteerimise etapist andmekaitsenormide kõigile nõuetele.
         Vastavalt määrusele (EL) 2016/679 tuleks täies ulatuses ja tulemuslikult rakendada isikuandmete kaitse põhiõigust, sealhulgas õigust selgele teabele, õigust tutvuda andmetega ja muid III peatükis loetletud asjaomaseid õigusi. Ennekõike peaks kodanikel olema võimalus kasutada oma õigust pääseda juurde oma terviseandmetele ja selleks peab neil olema juurdepääs (sh piiriülene juurdepääs) oma elektroonilistele terviseandmetele.
         d)   Nõusolek või muu õiguslik alus

         Määruse (EL) 2016/679 artiklite 6 ja 9 kohaselt peab igasugune terviseandmete töötlemine (1) põhinema asjaomase kodaniku selgesõnalisel nõusolekul või peab sellel olema muu õiguslik alus.
         e)   Auditeeritavus

         Auditeerimise jaoks tuleks terviseandmete töötlemine asjakohaste vahenditega (nagu logid ja kontrolljäljed) registreerida ja seda kontrollida, et pidada täpset arvet elektroonilistele andmetele juurdepääsu, nende vahetamise või muude töötlemistoimingute üle.
         f)   Turvalisus

         Määruse (EL) 2016/679 ja direktiivi (EL) 2016/1148 kohaselt tuleb elektrooniliste terviseandmete süsteemide turvalisuse tagamiseks rakendada asjakohaseid tehnilisi ja korralduslikke meetmeid. Need meetmed peaksid muu hulgas kaitsma terviseandmete loata või ebaseadusliku töötlemise eest ning juhusliku kaotamise, hävitamise või kahjustumise eest. Elektroonilisi terviseandmeid vahetavad üksused peaksid tagama, et elektrooniliste terviseandmete süsteemidega tegelevad töötajad on küberturvalisuse riskidest igakülgselt teadlikud ja on läbinud asjakohase koolituse.
         g)   Identimine ja autentimine

         Kõigi asjaosaliste range ja usaldusväärne identimine ja autentimine on elektrooniliste terviseandmete süsteemide vahelise andmevahetuse usaldusväärsuse tagamises kesksel kohal.
         Liikmesriikide teavitatud e-identimise vahendid toetavad kodanike piiriülest identimist ja autentimist, et juurdepääs nende terviseandmetele oleks igati turvaline ja mugav; lisaks tagab nn salgamise vääramise põhimõtte rakendamine kindlustunde selliste andmete päritolu ja tervikluse suhtes. Riiklike e-identimise süsteemide vastastikune tunnustamine, mis on ette nähtud määrusega (EL) nr 910/2014, lubab ühe liikmesriigi kodanikel kasutada oma liikmesriigi e-identimise süsteemi turvaliseks juurdepääsuks internetipõhistele teenustele, mida talle osutatakse teises liikmesriigis. Internetipõhised avalikud teenused, mille puhul on nõutav teatav usaldusväärsuse tase („märkimisväärne“ või „kõrge“), peavad kõnealuse määruse artikli 6 kohaselt aktsepteerima teiste liikmesriikide teavitatud e-identimise süsteeme.
         h)   Teenuse järjepidevus

         Elektrooniliste terviseandmete vahetamise teenuse järjepidevus ja kättesaadavus on ravi järjepidevuse vältimatu tingimus. Teenuse kasutamise käigus esineda võivaid intsidente ja katkestusi tuleks käsitleda kiiresti kooskõlas kindlaksmääratud talitluspidevuse kavadega.
         2.   Elektrooniliste terviseandmete süsteemide Euroopa andmevahetusvormingu lähtealus: terviseteabe valdkonnad ja spetsifikatsioonid elektrooniliste terviseandmete piiriüleseks vahetamiseks

         Elektrooniliste terviseandmete süsteemide Euroopa andmevahetusvormingu lähtealus peaks hõlmama terviseteabe valdkondi ja koostalitlusvõime spetsifikatsioone (sh standardid ja profiilid) (2), mida on järgnevalt nimetatud terviseandmete (struktureeritud ja struktureerimata) esitamiseks ja vahetamiseks sobilikuna.
         Lähtealust tuleks ühise koordineerimisprotsessi käigus edasi arendada ja laiendada. Elektrooniliste terviseandmete süsteemide Euroopa andmevahetusvormingu edasise arendamise juures tuleks arvesse võtta täiendavaid rahvusvahelisi standardeid, spetsifikatsioone ja profiile, mis on praegu väljatöötamis-, läbivaatamis- või katselise rakendamise etapis.
         2.1.   Terviseteabe valdkonnad andmete piiriülesel vahetamisel

         Andmete piiriülesel vahetamisel kasutatavate terviseteabe valdkondade hulka peaksid esialgu kuuluma järgmised põhivaldkonnad:

                     i)

                     patsiendi koondandmed; (3)

                     ii)

                     e-retsept/e-retsepti alusel ravimi väljastamine; (4)

                     iii)

                     laboriaruanded;

                     iv)

                     meditsiinilised ülesvõtted ja arstitõendid;

                     v)

                     teave haiglast väljakirjutamise kohta.

               Need terviseteabe valdkonnad on kuulutatud prioriteetseks kooskõlas e-tervise võrgustiku jaoks kehtestatud prioriteetidega, praegu e-tervise digitaalteenuse taristu raames toimuva tööga ja nende kliinilise tähtsusega piiriülese tervishoiu seisukohast.
         2.2.   Koostalitlusvõime spetsifikatsioonid

         Tabelites A ja B on esitatud sisu struktuuri ja esitamise jaoks soovituslikud koostalitlusvõime spetsifikatsioonid.
         2.2.1.   Tabel A. Sisu atruktuur ja esitus neis terviseteabe valdkondades, mille kohta e-tervise võrgustik on vastu võtnud suunised

                     Terviseteabe valdkonnad

                     Piiriüleselt vahetatav kliiniline teave

                     Sisu esitamine piiriülese andmevahetuse puhul

                     Patsiendi koondandmed

                     Ülesehitus vastab e-tervise võrgustiku poolt 21. novembril 2016 vastuvõetud suunistele „GUIDELINE on the electronic exchange of health data under Cross-Border Directive 2011/24/EU Release 2 – Patient Summary for unscheduled care“ (5)

                     Health Level Seven (HL7) Clinical Document Architecture (CDA) Release 2 (6)

                     3. tase ja 1. tase (PDF (7)/A)

                     e-retsept/e-retsepti alusel ravimi väljastamine

                     Ülesehitus vastab e-tervise võrgustiku poolt 21. novembril 2016 vastuvõetud suunistele „GUIDELINE on the electronic exchange of health data under Cross-Border Directive 2011/24/EU Release 2 – ePrescriptions and eDispensations“ (8)

                     Health Level Seven (HL7) Clinical Document Architecture (CDA) Release 2
                     3. tase ja 1. tase (PDF (7)/A)

               2.2.2.   Tabel B. Sisu struktuur ja esitus muudes terviseteabe valdkondades

                     Terviseteabe valdkond

                     Piiriüleselt vahetatav kliiniline teave

                     Sisu esitamine piiriülese andmevahetuse puhul

                     Laboriuuringute tulemused

                     Võimaldada andmete piiriülest vahetamist vastavalt saatja elektrooniliste terviseandmete süsteemis kasutatavale kliinilise teabe struktuurile kuni piiriüleseks andmevahetuseks töötatakse välja ja lepitakse kokku kiinilise teabe ühine struktuur.

                     Laboriuuringute tulemused ning meditsiiniliste ülesvõtete ja haiglast väljakirjutamise tõendid:
                     Health Level Seven (HL7) Clinical Document Architecture (CDA) Release 2
                     3. tase või 1. tase (PDF (9)/A)
                     Meditsiinilised ülesvõtted:
                     Digital Imaging and Communications in Medicine (DICOM)

                     Meditsiinilised ülesvõtted ja arstitõendid

                     Teave haiglast väljakirjutamise kohta

               2.2.3.   Piiriülesed andmevahetusprofiilid

         Terviseteabe valdkondade piiriülese vahetamise hõlbustamiseks tuleks tõsiselt kaaluda otsuse (EL) 2015/1302 lisas loetletud IHE (Integrating the Healthcare Enterprise) profiilide kasutuselevõttu.
         Neid IHE-profiile võib muu hulgas kasutada patsientide identifitseerimiseks, dokumentide vahetamiseks kontrolljälgede jaoks ja isikusamasuse tuvastamiseks.
         Ühise koordineerimisprotsessi käigus tuleks samuti arvesse võtta neid IHE-profiile, mis on praegu katsetamisel, või muid standardeid või spetsifikatsioone, mida on vaja terviseandmete turvalise vahetamise suhtes kehtivate nõuete täitmiseks, samuti muud liiki sõnumite vahetamise malle.
         3.   Edasine töö

         Eesmärk on tagada, et kodanikud ja tervishoiuteenuse osutajad saaksid õigel ajal kätte õiged andmed, ning teha võimalikuks turvaline juurdepääs elektroonilistele terviseandmetele ning nende turvaline jagamine ja vahetamine.
         Et teha võimalikuks ulatuslik elektrooniliste terviseandmete piiriülene vahetamine pidevalt muutuvas ja võrgustatud keskkonnas, tuleb korrapäraselt tutvuda andmete vahetamise valdkonna uusima tehnoloogia ja meetoditega, sealhulgas nendega, mis on seotud juurdepääsuga keerukatele tehnoloogilistele taristutele ja nende kasutamisega.
         Andmevahetusvormingu viimistlemisel tuleks kaaluda võimalusi, mida pakuvad ressursipõhised teabemudelid, nagu Health Level Seven Fast Healthcare Interoperability Resources (HL7 FHIR©) (10).
         Selleks et teha täiendavaid edusamme, tuleks läbi vaadata uued lähenemisviisid koostalitlusvõime spetsifikatsioonidele (näiteks asjakohased rakendusliidesed), samuti arengud digitehnoloogia vallas, nagu tehisintellekt, pilvandmetöötlus, koostoimetehnoloogia, kõrgjõudlusega andmetöötlus ja küberturvalisuse alased lahendused. Kodanike ja tervishoiuorganisatsioonide usalduse võitmiseks võib olla abi arengutest muu tehnoloogia, näiteks hajusraamatu tehnoloogia vallas, kui need on kooskõlas isikuandmete kaitse eeskirjadega.
         Eespool nimetatud tehnoloogiad võivad olla olulised innovatsiooni toetamisel tervisehoiuteenuste osutamise valdkonnas, kuna need pakuvad uusi võimalusi selliste küsimuste lahendamiseks nagu terviseandmete päritolu ja tervikluse automaatne tagamine.

            (1)  Nagu on määratletud isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 4 lõikes 2.

            (2)  Viis, kuidas standardeid saab rakendada konkreetsete kliiniliste vajaduste rahuldamiseks.

            (3)  https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/ehealth/docs/ev_20161121_co10_en.pdf

            (4)  https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/ehealth/docs/ev_20161121_co091_en.pdf

            (5)  https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/ehealth/docs/ev_20161121_co10_en.pdf

            (6)  http://www.hl7.org/implement/standards/product_brief.cfm?product_id=7

            (7)  PDF-vorming.

            (8)  https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/ehealth/docs/ev_20161121_co091_en.pdf

            (9)  PDF-vorming.

            (10)  http://hl7.org/fhir/