title: P6_TA(2007)0482#ELi ja Serbia vahelised suhted#Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2007. aasta soovitus nõukogule Euroopa Liidu ja Serbia vaheliste suhete kohta (2007/2126(INI))

text:
C 263 E/626                                                Euroopa Liidu Teataja                                  ET       16.10.2008
Neljapäev, 25. oktoober 2007
              2.     on seisukohal, et Iraagi 2007. aasta erimeetme eelnõus ületab komisjon määruses (EÜ) nr 1905/2006
              sätestatud rakendusvolitusi, valides üheks sekkumisvaldkonnaks Akkase gaasimaardla teostatavusuuringu,
              mille „üldeesmärk on uurida Lääne-Iraagis asuva Akkase gaasimaardla uurimistingimusi eesmärgiga liita
              selle toodang Süüria gaasijuhtmevõrgustikuga” ning seejärel „võimaluse korral integreerida nimetatud projekt
              Euroopa-Araabia Mašriki gaasituru projektiga”; juhib tähelepanu, et „uuringus võetakse arvesse Mašriki naab-
              rite ja ELi tulevast huvi integreerida puurkaevude toodang Euroopa-Mašriki gaasituruga” ning väidetakse, et
              „nimetatud integratsioon avaks Akkase maardla toodangule suure potentsiaalse turu ning võimaldaks Iraagi
              maagaasi esimest osalust piirkondlikul ja Euroopa turul”, ning on seetõttu arvamusel, et käesolev eesmärk ei
              ole vastavuses määruse (EÜ) nr 1905/2006 artikli 2 lõigetega 1 ja 4, sest kavandatud erimeetme esmane
              eesmärk ei ole vaesuse kaotamine ning nimetatud eesmärgid ei vasta OECD/DACi kehtestatud ametliku
              arenguabi kriteeriumidele;
              3.     kutsub komisjoni üles võtma tagasi või muutma oma otsuse eelnõu, millega kehtestatakse Iraagi eri-
              meede, ning esitama arengukoostöö rahastamisvahendi korralduskomiteele uus otsuse eelnõu, milles pee-
              takse täiel määral kinni määruse (EÜ) nr 1905/2006 sätetest;
              4.     teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide
              esindajatele arengukoostöö rahastamisvahendi korralduskomitees ning liikmesriikide parlamentidele ja
              valitsustele.
              P6_TA(2007)0482
              ELi ja Serbia vahelised suhted
              Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2007. aasta soovitus nõukogule Euroopa Liidu ja Serbia vaheliste
                                                      suhete kohta (2007/2126(INI))
              Euroopa Parlament,
              — võttes arvesse Jelko Kecin'i ALDE fraktsiooni nimel esitatud ettepanekut võtta vastu soovitus nõukogule
                    Euroopa Liidu ja Serbia vaheliste suhete kohta (B6–0202/2007);
              — võttes arvesse oma 29. septembri 2005. aasta resolutsiooni etnilise mitmekesisuse kaitse kohta
                    Vojvodinas (1);
              — võttes arvesse oma ad hoc delegatsiooni 2. märtsi 2005. aasta raportit uurimismissiooni kohta
                    Vojvodinasse ja Belgradi;
              — võttes arvesse Serbia Vabariigi loomist Serbia ja Montenegro liitriigi õigusjärglasena pärast rahvahääle-
                    tust Montenegros 21. mail 2006, kus toetati iseseisvust;
              — võttes arvesse Serbia uut põhiseadust, mis võeti vastu rahvahääletusel 28.–29. oktoobril 2006;
              — võttes arvesse komisjoni 8. novembri 2006. aasta eduaruannet Serbia kohta (SEK(2006)1389);
              (1) ELT C 227 E, 21.9.2006, lk 620.
 ---pagebreak--- 16.10.2008      ET                                      Euroopa Liidu Teataja                                                C 263 E/627
                                                                                Neljapäev, 25. oktoober 2007
           — võttes arvesse Serbia ühinemist NATO programmiga „Partnerlus rahu nimel” 14. detsembril 2006;
           — võttes arvesse Serbia 21. jaanuari 2007. aasta parlamendivalimiste tulemusi;
           — võttes arvesse Rahvusvahelise Kohtu 26. veebruari 2007. aasta otsust kohtuasjas Bosnia ja Hertsegoviina
              versus Serbia ja Montenegro;
           — võttes arvesse Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjoni 19. märtsi 2007. aasta arvamust nr 405/2006
              Serbia põhiseaduse kohta;
           — võttes arvesse Serbia uue valitsuse moodustamist Belgradis 15. mail 2007. aastal;
           — võttes arvesse Serbia uue valitsuse viit peamist eesmärki, mida esitleti 15. mail 2007. aastal;
           — võttes arvesse ELi ja Serbia stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu läbirääkimiste jätkamist
              13. juunil 2007. aastal;
           — võttes arvesse üldasjade nõukogu 12. veebruari ja 18. juuni 2007. aasta järeldusi Lääne-Balkani kohta;
           — võttes arvesse endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu (EJRK) peaprokuröri
              18. juuni 2007. aasta aruannet ÜRO Julgeolekunõukogule Serbia koostöö kohta EJRKga;
           — võttes arvesse Euroopa Parlamendi väliskomisjoni 26. juuni 2007. aasta koosolekul toimunud arva-
              muste vahetust EJRK peaprokuröriga;
           — võttes arvesse ELi ja Serbia vahelist kokkulepet omandiõiguste nõuetekohaseks jõustamiseks nii poliiti-
              lise kui ka majandusliku stabiilsuse saavutamise nimel;
           — võttes arvesse kodukorra artikli 114 lõiget 3 ja artiklit 90;
           — võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A6–0325/2007),
           A. arvestades, et Serbia tulevik on kuuluda Euroopa Liitu;
           B. arvestades, et Serbia on piirkonna stabiilsuse ja jõukuse seisukohast olulise tähtsusega ning ELi liikme-
              suse väljavaade on peamine reformide läbiviimise ajend;
           C. arvestades, et Serbia on Kesk-Euroopa vabakaubandusühenduse (CEFTA) lepingule alla kirjutanud ja on
              hiljuti viinud lõpule stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepinguga seotud tehnilised läbirääkimised; arvesta-
              des, et Serbia ühinemine WTOga võib toimuda enne 2008. aastat;
           D. arvestades, et 70 % hääletanud serblastest pooldavad ELi liikmeks astumist ja kaks kolmandikku koda-
              nikest hääletas demokraatlike parteide poolt;
           E. arvestades, et Serbial on uus Euroopat ja reforme pooldav valitsus;
           F. arvestades, et Serbia-poolne edukas stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepinguga seotud läbirääkimiste
              taasalustamine võiks olla edaspidine näide positiivsetest muutustest Lääne-Balkani riikides, mida on
              mõjutanud muu hulgas EL;
 ---pagebreak--- C 263 E/628                                                 Euroopa Liidu Teataja                                       ET         16.10.2008
Neljapäev, 25. oktoober 2007
              G. arvestades, et selleks, et saada üle mineviku lahkarvamustest ja hoiakutest ning edendada Serbia koda-
                   nike jaoks tulevikku Euroopas, on tehtud tõelisi jõupingutusi ja neid tuleks jätkata;
              H. arvestades, et 2006. aastal kasvas Serbia majandus jõuliselt (umbes 5,8 %) ja välisriikide otseinvesteerin-
                   gute maht suurenes; arvestades, et säilinud on probleemid, mis puudutavad jooksevkonto jätkuvalt
                   kasvavat puudujääki ja töötuse kõrget taset (2006. aastal ligikaudu 20,9 %);
              I.   arvestades, et korruptsioon on Serbias jätkuvalt tõsine probleem ning arvestades, et Transparency
                   Internationali 2006. aasta korruptsiooni tajumise indeksi skaalal oli Serbia keskmine punktisumma 3,0
                   (skaalal nullist („täiesti korrumpeerunud”) kuni kümneni („täiesti korruptsioonivaba”);
              J.   arvestades, et kaks kuuest EJRK poolt tagaotsitavaks kuulutatud sõjakuritegudes süüdistatavast on hiljuti
                   vahi alla võetud ja saadetud Haagi ning neli, sealhulgas Ratko Mladić ja Radovan Karadžić, on tabamata;
              K. arvestades, et Serbia üldsus ei ole piisavalt teadlik hiljutiste sõdade käigus toime pandud kuritegude
                   ulatusest, eriti Srebrenicast;
              L.   arvestades, et sõjad Jugoslaavias on põhjalikult muutnud Serbia sotsiaalset struktuuri ning on muu
                   hulgas põhjustanud suurearvulist poliitilise ja intellektuaalse eliidi rännet ning põgenike ja riigi sees
                   ümberasustatud isikute voolu koos 1990ndate aastate vägivallast traumeeritud veteranide tagasi-
                   pöördumisega;
              M. arvestades, et Jugoslaavia lagunemine tõi kaasa laastavad tagajärjed inimkaotuste ja -kannatuste näol,
                   mistõttu rahvustevaheline leppimine on piirkonna stabiilsuse tagamisel ülioluline tegur,
              1.     on veendunud, et Serbia väärib erilist kiitust rahumeelse lahenduse leidmise eest mitmetele keerulistele
              väljakutsetele viimase aasta jooksul, sealhulgas Serbia ja Montenegro liitriigi lagunemine, õiglased ja vabad
              parlamendivalimised ning uue Euroopat pooldava valitsuse moodustamine;
              2.     tervitab Serbia valitsuse ja ELi vaheliste stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingut käsitlevate tehniliste
              läbirääkimiste lõpuleviimist pärast 13 kuu pikkust vaheaega; julgustab mõlemaid pooli võtma vajalikke
              meetmeid, et vältida lepingu allkirjastamisele eelnevaid tehnilisi viivitusi, et allkirjastamine võiks toimuda
              enne 2007. aasta lõppu; peab stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu allkirjastamist oluliseks sammuks
              teel ELiga ühinemise suunas;
              3.     tervitab Serbia valitsuse soovi EJRKga koostööd teha, mis avab tee edaspidisele koostööle ELiga, kuid
              rõhutab, et see koostöö peab viima kiiresti edasiste tulemusteni;
              4.     võtab teadmiseks EJRK peaprokuröri Carla Del Ponte lühitutvustuse üldasjade ja välissuhete Euroopa
              Liidu nõukogule 15. oktoobril 2007. aastal Luxembourgis toimunud istungil; palub Serbial lahendada veel
              lahtised küsimused, mis puudutavad täielikku koostööd EJRKga seoses Del Ponte eelseisva külaskäiguga
              Belgradi; kutsub komisjoni üles parafeerima viivitamata stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingut, kui need
              küsimused on lahendatud;
              5.     õnnitleb Serbiat EJRKga tehtava koostöö paranemise puhul, mis on teinud võimalikuks stabiliseerimis-
              ja assotsiatsioonilepingu läbirääkimiste jätkumise ning tinginud EJRK peaprokuröri Carla Del Ponte positiivse
              hinnangu Serbia koostööle kohtuga; väljendab rahulolu Zdravko Tolimiri ja Vlastimir Đorđevići vahi alla
              võtmise ja Haagi saatmise üle, peaminister Kostunica kinnituse üle Carla Del Pontele, et „tõenäoliselt toimub
              veel vahistamisi” (sealhulgas Bosnia serblasest endine kindral Ratko Mladić), ning uute struktuuride loomise
              üle, mis on suunatud kogu põgenike tabamisega seotud tegevuse tsentraliseerimisele, sealhulgas riikliku
              julgeolekunõukogu suurem läbipaistvus; tunneb heameelt Serbia, Bosnia ja Hertsegoviina ja Montenegro
              ametivõimude koostöö üle hiljutistele Haagi saatmistele kaasaaitamisel;
 ---pagebreak--- 16.10.2008        ET                                      Euroopa Liidu Teataja                                                C 263 E/629
                                                                                Neljapäev, 25. oktoober 2007
           6.     tuletab Serbiale meelde, et stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu allkirjastamine on sõltuvuses täieli-
           kust koostööst EJRKga ning see peaks viima kõigi järelejäänud süüdistatavate vahistamise ja üleandmiseni,
           märkides, et hiljutised vahistamised on tõenduseks, et Serbia ametiasutused on suutelised sõjakuritegudes
           süüdistatavaid leidma ja kinni pidama; rõhutab, et täielik koostöö EJRKga ei ole üksnes rahvusvaheline
           kohustus, vaid ka oluline võti kestva lepituse suunas piirkonnas; seetõttu kutsub Serbia parlamenti üles
           täitma Rahvusvahelise Kohtu eespool nimetatud otsusest tulenevaid kohustusi ja võtma vastu deklaratsiooni,
           millega mõistetakse hukka Srebrenica genotsiid;
           7.     usub, arvestades EJRK sulgemise ajakava, mis näeb praegu ette kohtuistungite
           lõpuleviimist 2008. aastaks, et vajalik oleks kaaluda EJRK volituste pikendamist, kui süüdistatavad sõjakurja-
           tegijad vahistatakse pärast nimetatud kuupäeva;
           8.     märgib, et Euroopa Ülemkogu 21. ja 22. juuni 2007. aasta kohtumisel Brüsselis sõlmitud kompro-
           misskokkulepe sillutab teed Euroopa Liidu uuendatud õiguslikule alusele 2009. aastaks, luues edaspidiste
           laienemiste jaoks vajaliku institutsioonilise raamistiku ja võimaldades ELil ja Serbial juhtida Serbia arengu ja
           saavutuste alusel dünaamiliselt ühinemisprotsessi;
           9.     on seisukohal, et Kosovo staatuse küsimuse lahendamine tugevdab Lääne-Balkani stabiilsust ja aitab
           kaasa piirkonna integreerumisele Euroopa Liiduga;
           10.     märgib rahuloluga, et Serbia on alates 2000. aastast teinud läbi märkimisväärse majandusarengu, kus
           keskmine aastane kasvutempo on 5 %; märgib siiski, et IMFi hinnangu kohaselt ei ole see kaasa toonud
           vaesuse või töötuse kõrge määra (üle 20 %) vähenemist; usub, et uue valitsuse peamine väljakutse on kõne-
           aluste probleemide vastu võitlemine; seetõttu kutsub Serbia valitsust üles pühenduma kindlamalt töökohtade
           loomisele ja vaesuse leevendamisele ning võtma konkreetseid abinõusid tasakaalustatuma majandusarengu
           tagamiseks kõigis riigi piirkondades, pöörates erilist tähelepanu vähemarenenud kagu- ja idaosale;
           11.     usub, et haldusstruktuuride ja -menetluste edasine areng võib suurendada usaldust õigusriigi põhi-
           mõtetesse, tugevdada turumajandust ja edendada majanduskasvu Serbias; kutsub Serbia ametiasutusi üles
           parandama välisinvesteeringute jaoks majanduskliimat ja läbipaistvust kaubandussuhetes;
           12.     võtab rahuloluga teadmiseks, et Serbial on uus põhiseadus, mis sisaldab positiivseid inimõigusi puu-
           dutavaid sätteid; märgib siiski, et vähemuste kaitsmise õiguslikku raamistikku on vaja edasi arendada; tunneb
           muret muu hulgas kohtunike ja prokuröride ametisse nimetamise, edutamise ja ametist vabastamisega seo-
           tud problemaatiliste sätete pärast ning nõuetekohase avaliku arutelu või parlamentaarse debati vähesuse
           pärast põhiseaduse eelnõu menetlemisel; kutsub Serbia ametiasutusi üles kaaluma territoriaalse detsentrali-
           seerimise ulatuse laiendamist, eelkõige Vojvodina suhtes;
           13.     rõhutab, et oluline on tagada ELi toetuse kättetoimetamine nii, et arvesse võetakse Serbia praegust
           territoriaalset ja haldusstruktuuri ning asjaomaste piirkondade rahvuselist koosseisu ja traditsioonilisi majan-
           dus- ja kultuurisuhteid, kaasates täielikult kohalikke ja piirkondlikke ametiasutusi; kutsub komisjoni, nõu-
           kogu ja oma pädevaid parlamendikomisjone üles jälgima hoolikalt NUTS (ühine statistiliste territoriaal-
           üksuste liigitus) II tasandi piirkondade organiseerimist Serbias;
           14.     tunnustab Serbiat suurema läbipaistvuse eest, mis on saavutatud valitsuse ja parlamendi töös, ning
           hea haldussuutlikkuse eest; avaldab Serbiale tunnustust 2007. aasta eelarveseaduse vastuvõtmise, ombuds-
           mani, avaliku teabe voliniku, Serbia keskpanga presidendi ning riikliku kontrolliasutuse nõukogu liikmete
           valimise eest; avaldab kahetsust, et konstitutsioonikohtu kohtunike ametissenimetamine on jätkuvalt pooleli;
 ---pagebreak--- C 263 E/630                                                    Euroopa Liidu Teataja                                   ET       16.10.2008
Neljapäev, 25. oktoober 2007
              15.      usub kindlalt, et peamine inimõigustega seotud küsimus on kestvate lahenduste leidmine põgenikele
              ja riigi sees ümberasustatud isikutele, eelkõige kuna Serbias on siiani väga suur arv põgenikke, valdavalt
              Horvaatiast ning osaliselt Bosnia ja Hertsegoviinast ning riigi sees ümberasustatud isikud Kosovost; avaldab
              sügavat kahetsust seoses sellega, et Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina ning Serbia ja Montenegro poolt
              31. jaanuaril 2005. aastal allkirjastatud põgenike tagasipöördumist ja vara hüvitamist käsitleva Sarajevo
              deklaratsiooni 2006. aasta lõpu tähtajast kõigi lahendamata küsimuste lahendamiseks ei peetud kinni ning
              kogu selle aja jooksul ei ole toimunud erilist edasiminekut;
              16.      seetõttu kutsub Serbia valitsust üles jätkama Sarajevo deklaratsiooni rakendamiseks tehtavaid jõupin-
              gutusi, sealhulgas selge õigusliku raamistiku loomist, mis muu hulgas hõlmaks päritolukohta naasmise
              õigust ja õigust omandi kompenseerimisele; nõuab, et EL, selle liikmesriigid ja rahvusvaheline üldsus kohus-
              tuks jätkuvalt toetama põgenike õigusi ja andma kõnealustele riikidele jätkuvalt toetust, eraldades sealhulgas
              selleks piisavalt rahalisi vahendeid; rõhutab, et riigi sees ümberasustatud isikute ja põgenike integratsioon või
              ümberasumine ei tohiks oluliselt muuta ala või piirkonna algset etnilist tasakaalu; juhib selles osas tähele-
              panu Euroopa Nõukogu 1. veebruari 1995. aasta rahvusvähemuste kaitse raamkonventsioonile;
              17.      tunnustab organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni vastase võitluse vallas tehtud edusamme, mis
              viisid hiljuti paljude oluliste vahistamisteni, märkides samal ajal, et korruptsioon, eelkõige politsei ja kohtu-
              võimu puhul, on jätkuvalt tõsine probleem ning korruptsiooni ametlik uurimine tundub sageli olevat polii-
              tiliste motivatsioonidega; toob välja, et korruptsioon on suur takistus välismaiste investeeringute ligimeelita-
              misele ja kutsub Serbia valitsust üles viima ellu ulatuslikku korruptsioonivastast strateegiat; on seisukohal, et
              organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse jätkamine on vajalik;
              18.      kiidab heaks riigi piirikaitse volituste sõjaväelt politseile üleandmise lõpetamise kui suure sammu ELi
              standardite järgimise suunas; nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon ergutaksid Serbia valitsust teostama
              jätkuvalt põhjalikke politsei, julgeolekuteenistuste ja kaitsejõudude reforme, sealhulgas meetmed suurema
              tsiviiljärelevalve teostamiseks sõjaväe üle; on seisukohal, et politsei reform peaks võtma arvesse vajadust
              vähemusrahvuste keeli kõnelevate politseijõudude järele piirkondades, kus elavad suured vähemuste kogu-
              konnad;
              19.      usub, et õigusriigi edendamine ja õigusnormide range rakendamine peab olema üks valitsuse peamisi
              prioriteete; tervitab seni võetud kohtureformi meetmeid, kuid rõhutab vajadust kõnealuse protsessi jätkamise
              järele, eelkõige seoses kohtuprotsesside kiiruse, tunnistajakaitse, korruptsiooni ärahoidmise ja kohtunike sõl-
              tumatusega; avaldab kahetsust, et konstitutsioonikohus ei toimi ning juhib tähelepanu, et see ei soodusta
              demokraatia arengut ja demokraatlikku õigusloomet Serbias;
              20.      väljendab rahulolu peaminister Zoran Đinđići tapmisega seotud kohtuprotsessi tulemuste üle ja toe-
              tab erisüüdistaja hiljutist algatust paljastada palgamõrva poliitilised motiivid;
              21.      väljendab heameelt Serbia sõjakuritegude prokuröri töö üle, kuid kahetseb, et kodusõja kohtuprot-
              sesse kahjustab vähene läbipaistvus ja poliitiline tahe teha kindlaks vastutuse käsuahel vahetutest täideviija-
              test nendeni, kes käske andsid; usub, et Serbia sõjakuritegude kohtu poolt neljale paramilitaarse rühmituse
              Skorpionid liikmele kuue Srebrenica moslemi hukkamise eest määratud karistused ei vasta kuriteo jälgile
              olemusele; märgib, et Serbia president avaldas avalikult kahetsust määratud karistuste lühikese kestuse üle;
              22.      usub, et Serbia kodanikel on õigus kuulda tõde nende nimel toime pandud genotsiidi ja hiljutise
              sõjapoliitika kohta ning saada teada sõjakurjategijate nimed; usub, et Serbia peab edasiminekuks oma hilju-
              tise minevikuga ausalt silmitsi seisma, ja et mineviku suhtes kokkuleppele jõudmine on Serbia naabritega
              leppimise tee lahutamatu osa; kutsub valitsust üles taasavama 2001. aastal loodud tõe ja lepituse komisjoni,
              eeskätt selleks, etedendada positiivset õhkkonda riigi nendes osades, mida rahvustevaheline konflikt on kõige
              rohkem mõjutanud; nõuab tungivalt, et komisjon edendaks algatusi, mis parandavad inimestevahelisi kon-
              takte piirkonnas, ja eraldaks selleks otstarbeks suuremaid vahendeid;
 ---pagebreak--- 16.10.2008        ET                                       Euroopa Liidu Teataja                                              C 263 E/631
                                                                                Neljapäev, 25. oktoober 2007
           23.      tervitab Serbia presidendi vabandust Horvaatia kodanike ees hiljutises sõjas Serbia nimel toime pan-
           dud sõjakuritegude eest; peab seda suure poliitilise küpsuse ja demokraatliku juhtimise väljenduseks ning
           konkreetseks tõendiks praeguse valitsuse meelekindlusest jätkata naaberriikide suunal sõpruse ja koostöö
           poliitikat;
           24.      usub, et lepitus ja õiglus on vältimatud nii piirkonna kõikide riikide stabiilsuseks ja arenguks kui ka
           nende integreerimiseks Euroopa Liiduga; nõuab tungivalt, et Serbia naaberriigid järgiks seda mudelit ja
           mõistaks hukka kõik etnilise sallimatuse ning rassismi ilmingud oma territooriumil;
           25.      usub, et EL ja selle liikmesriigid peaksid algatama ja toetama programme, mille eesmärk on psühho-
           sotsiaalse nõustamisteenuse osutamine, mis keskendub eelkõige, kuid mitte ainult, naistele ja lastele, keda on
           traumeerinud sõja eel ja ajal saadud kogemused;
           26.      tervitab Belgradi ja Priština vahelist hiljutist koostööd Kosovo konfliktiga seotud teadmata kadunud
           inimeste otsimisel, eelkõige viimaseid Raška ringkonnas tehtud ühiseid jõupingutusi; kutsub Serbia valitsust
           üles andma välja Mačkaticat käsitlev avalik raport;
           27.      kutsub nõukogu ja komisjoni üles eraldama teadmata kadunud inimestega tegelevale rahvusvahelisele
           komisjonile (ICMP) piisavad rahalised vahendid, et võimaldada kõnealusel organisatsioonil viia 2010. aastaks
           lõpule kõikide teadmata kadunud inimeste tuvastamise töö endise Jugoslaavia territooriumil; usub, et ICMP
           töö aitab märkimisväärselt kaasa tõe, õigluse ja lepituse saavutamise protsessile piirkonnas;
           28.      märgib, et Strateegilise Turunduse Ameti poolt Serbia Üliõpilaste Liidu jaoks 2004. aastal läbiviidud
           uurimuse kohaselt ei ole 70 % Serbia üliõpilastest kunagi välismaale reisinud; tervitab Serbia üliõpilastele ELi
           riikides õppimisvõimaluste andmiseks tehtud algatusi; kutsub liikmesriike üles otsima uusi viise edendamaks
           Serbia rahvaga suhtlemist;
           29.      märgib, et Serbia panustab aktiivselt piirkondlikku koostöösse ja heanaaberlikesse suhetesse, osaledes
           mitmetes piirkondlikes algatustes, näiteks stabiilsuspakt/piirkondliku koostöö nõukogu ja CEFTA; kutsub
           Serbiat üles võtma jätkuvalt enda kanda vastutavat rolli piirkonnas; rõhutab, et Serbia huvides on arendada
           ja säilitada piirkonna partneritega häid suhteid, parandada tõhusat piiriülest koostööd, kasutades täielikult
           rahvusvähemuste potentsiaali piirialadel, ja osaleda aktiivselt kahepoolsetes, piirkondlikes ja Euroopa infra-
           struktuuriprojektides; kordab, et kõikide piirkonna riikide tulevik on ELis;
           30.      julgustab Serbia valitsust edendama heanaaberlikke suhteid Bosnia ja Hertsegoviinaga;
           31.      nõuab tungivalt, et Serbia valitsus jätkaks Kagu-Euroopa naabritega dialoogi piiriküsimustes, arvesta-
           des, et Serbia ja Horvaatia ning Serbia ja Bosnia ja Hertsegoviina vahel tuleb veel territoriaalsed piirid kind-
           laks määrata;
           32.      tunnustab Serbiat paranenud rahvustevaheliste suhete eest, eelkõige Vojvodinas, kus on rahvustevahe-
           lisi vahejuhtumeid vähem, kuigi täielikult lakanud need ei ole; kutsub Serbia ametiasutusi üles võtma lisa-
           meetmeid rahvusvähemuste arengu edendamiseks paljurahvuselises Vojvodinas, edendama nende seas rahu-
           meelset kooseksisteerimist ja tagama, et politsei, kohtuvõim ja teised riigiorganid on eri rahvuste suhtes
           erapooletud ning elanikkonnas nende institutsioonide vastu vajaliku usalduse loomiseks tagama, et piirkonna
           rahvuslik koosseis kajastub asjakohaselt nende asutuste töötajaskonnas; lisaks palub, et Serbia ametiasutused
           juhiksid hoolikalt iga võimalikku põgenikevoolu, et mitte rikkuda piirkonnas etnilist, kultuurilist, usulist,
           majanduslikku ja poliitilist tasakaalu, eesmärgiga tagada nende edukas integreerimine multikultuursesse ühis-
           konda; rõhutab nende programmide äärmist tähtsust, mille eesmärk on sallivuse suurendamine kogukon-
           dade vahel, eelkõige Vojvodinas; on seisukohal, et nende programmide jaoks on vajalik ka ELi-poolne
           rahastamine;
 ---pagebreak--- C 263 E/632                                                   Euroopa Liidu Teataja                                    ET       16.10.2008
Neljapäev, 25. oktoober 2007
              33.     märgib rahuloluga, et Preševo oru etniliste albaanlaste parteid osalesid hiljutistel valimistel esimest
              korda kümnendi jooksul ning et rahvusvähemused on esindatud nii seadusandlikus kui täidesaatvas võimu-
              harus; usub, et Sandžak on jätkuvalt eriliselt murettekitav piirkond ja kutsub valitsust üles tegema kohalike
              poliitikutega koostööd eesmärgiga kavandada tegutsemisviise, mis aitaks täiendavalt piirata äärmuslust ja
              lõhenemist kogukonnas;
              34. tervitab 2007. aasta       eelarve rahaliste vahendite sihtotstarbelist eraldamist programmiga „Romisid kaa-
              sav aastakümme” otseselt seotud projektidele; tunneb siiski muret süsteemse poliitilise lähenemisviisi üldise
              puudumise pärast romide – sealhulgas riigisiseselt ümberasustatud inimesed ja tagasipöördujad – elu ja
              elamistingimuste parandamiseks;
              35.     kutsub Serbia valitsust üles viima täielikult ellu romisid käsitlevaid riiklikke tegevuskavasid, rakenda-
              maks „Romisid kaasava aastakümne” ideed nii rahanduslikult kui institutsiooniliselt, et töötada välja romide
              kogukonna jaoks praktilisi ja jätkusuutlikke lahendusi; meenutab Serbiale, et kõikehõlmavate diskrimineeri-
              misvastaste õigusaktide vastuvõtmine ja püsivate repatrieerimislahenduste leidmine siiani laagrites elavate
              romide jaoks on Euroopa partnerluse jaoks Serbias prioriteetsed;
              36.     võtab teadmiseks inimõiguste ja vähemuste õiguste ameti loomise peaministri otsealluvusse, millega
              asendati endine liitriigi inimõiguste ja vähemuste õiguste ministeerium; kutsub peaministrit üles jätkama
              sidusat ja aktiivset vähemuste poliitikat ning tagama, et inimõigused ja vähemuste õigused oleksid valitsuse
              tegevuskavas prioriteetsed; tervitab asjaolu, et Serbia uus põhiseadus annab etniliste vähemuste rahvusnõu-
              kogudele põhiseadusliku aluse, ja nõuab kõnealuste nõukogude staatuse, töö ja valimise paremaks reguleeri-
              miseks uute õigusaktide vastuvõtmist; ootab sellise õigusloome vastuvõtmist, mis tagaks parema õigusliku
              raamistiku vähemuste õiguste kaitsmiseks ja kõikide rahvusvähemuste integreerimiseks riigistruktuuridesse;
              37.     tervitab inimkaubanduse vastu võitlemiseks kõikehõlmava riikliku strateegia vastuvõtmist, kuid
              nõuab tungivalt, et Serbia valitsus oleks rangem kohtuasjade menetlemisel ja tagamisel, et kaubitsejad saak-
              sid õigusrikkumise laadile vastavad vanglakaristused ja et nad need ära kannaksid;
              38.     usub, et Serbia Raadio ja Televisiooni (RTS) muutmine avalik-õiguslikuks on samm edasi, kuid juhib
              tähelepanu ringhäälinguseaduse muudatustega kaasnenud avaliku arutelu piiratusele ja RTSi juhatuse liikmete
              nimetamise korra puudustele; juhib tähelepanu ka vajadusele koostada täiesti demokraatlikud eeskirjad, mis
              reguleerivad raadio- ja teleringhäälingu kontsessioonide eraldamist ja milles sätestatakse eelkõige võimalus
              kontsessioone andva asutuse otsuste peale edasi kaevata; avaldab sügavat kahetsust, et ei ole toimunud
              edasiminekut ajakirjanike mõrvajuhtumite lahendamise osas ja mõistab hukka hiljutised katsed tappa sõja-
              kuritegusid ja organiseeritud kuritegevust uuriv tuntud reporter; nõuab, et pädevad asutused leiaksid antud
              kuriteo toimepanijad ja uuriksid seda põhjalikult;
              39.     märgib hästiarenenud valitsusväliste organisatsioonide sektorit ja kiidab heaks ametiasutuste pingutu-
              sed kodanikeühendustega konsulteerida, eelkõige erimärgukirja koostöö kohta, mille on allkirjastanud Serbia
              eurointegratsiooni büroo ja valitsusvälised organisatsioonid ning kodanikuühiskonnaga suhtlemise nõukogu,
              mille asutas Serbia president, ja välispoliitika nõukogu, mille asutas Serbia välisminister, ning samuti valit-
              susväliste organisatsioonide esindajate kaasamise riigi Euroopa integratsiooni nõukogusse, mille esimees on
              peaminister; kutsub Serbia parlamenti üles võtma vastu õigusakte kodanikuühiskonna organisatsioonide
              õigusliku olukorra parandamiseks;
              40.     mõistab hukka nende kodanikuühiskonna esindajate avaliku halvustamise, kes kritiseerivad valitsust
              või juhivad tähelepanu tundlikele küsimustele nagu sõjakuriteod; taunib hiljutist poliitiliselt motiveeritud
              kallaletungide lainet ning hoiatab suureneva vihakõne eest meedias ja poliitikas, mis on suunatud inim-
              õiguste aktivistide, ajakirjanike ja poliitikute vastu;
              41.     tervitab viisalihtsustus- ja tagasivõtulepingute allkirjastamist 18. septembril 2007 ja nõuab tungivalt,
              et nõukogu tagaks nende jõustumise 2007. aasta lõpuks; tunneb heameelt reisidokumente käsitleva seaduse
              vastuvõtmise üle ja märgib, et varjupaiga-, riigipiiri ja välismaalaste seadused on praegu vastuvõtmise etapis;
 ---pagebreak--- 16.10.2008        ET                                     Euroopa Liidu Teataja                                                C 263 E/633
                                                                                Neljapäev, 25. oktoober 2007
           palub kõnealusel eesmärgil nõukogul komisjoni toetusel koostada konkreetsed juhised viisavabaks liiku-
           miseks ja võtta toetusmeetmeid, mis on kavandatud suurema osa kodanike, eelkõige noorte inimeste reisi-
           misvõimaluste suurendamiseks; rõhutab liikuvuse tähtsust Serbia poliitilise ja majandusarengu jaoks, kuna
           liikuvus annab inimestele võimaluse saada vahetuid kogemusi EList ning aitab kaasa Serbia Euroopaga inte-
           greerumise protsessile; nõuab suuremat osalemist elukestvas õppes ja kultuurivahetusprogrammides; palub
           nõukogul kaaluda viisataotluste menetlemise ühise süsteemi loomist, et kergendada suurima koormusega
           konsulaatide tööd ja tagada taotluste menetlemine mõistlike tähtaegade jooksul;
           42.     on seisukohal, et haridussüsteemi reform ei ole üksnes hädavajalik, vaid ka Serbia jaoks ainus noore-
           mate põlvkondade jaoks praeguses demokratiseerimisprotsessis uue väärtuste süsteemi väljatöötamise viis;
           43.     kutsub nõukogu, komisjoni ja liikmesriike üles tegema kooskõlastatud pingutusi, et suurendada ELi
           nähtavust Serbias ja nõuab tungivalt, et komisjon väldiks edasisi viivitusi personali, sealhulgas ühinemiseelse
           abi rahastamisvahendi (IPA) vahendeid haldavate ekspertide värbamisel oma delegatsiooni büroosse;
           44.     kutsub väliskomisjoni ja selle inimõiguste allkomisjoni jätkama Vojvodina olukorra tähelepanelikku
           jälgimist, järgides Euroopa Parlamendi eespool nimetatud raportis tehtud järeldusi oma uurimismissiooni
           kohta Vojvodinasse;
           45.     kutsub Serbia ametiasutusi üles võtma kiiresti vastu restitutsiooniseadused, mis on kooskõlas teiste
           riikide restitutsiooniseadustega ja milles sätestatakse riigi võlakirjade asemel sobivusel tegelike kulude hüvi-
           tamine;
           46.     kutsub uusi liikmesriike üles mängima Serbia liikumisel ELi suunas aktiivset rolli, võimaldades Serbial
           saada kasu nende kogemustest seoses reformidega;
           47.     kutsub Serbia ametiasutusi üles jätkama ELi keskkonnaalaste õigusaktide ja standardite alusel oma
           õigusaktide ühtlustamist ning rakendama vastu võetud õigusakte;
           48.     tervitab Serbia osalemist teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmendas raamprogrammis; kut-
           sub nõukogu üles suurendama mestimise ja tehnilise abi programme, eelkõige neid, mis on suunatud noor-
           tele inimestele;
           49.     teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev soovitus nõukogule ja teadmiseks komisjonile ning
           liikmesriikide ja Serbia valitsustele ja parlamentidele.
           P6_TA(2007)0483
           ELi-Aafrika vahelised suhted
           Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2007. aasta resolutsioon ELi ja Aafrika vaheliste suhete olukorra
                                                        kohta (2007/2002(INI))
           Euroopa Parlament,
           — võttes arvesse 3. ja 4. aprillil 2000 Kairos Aafrika Ühtsuse Organisatsiooni ja Euroopa Liidu egiidi all
                toimunud Aafrika-Euroopa tippkohtumisel koostatud deklaratsiooni ja tegevuskava;
           — võttes arvesse 7. juulil 2004. aastal Addis Abebas (Etioopia) toimunud Aafrika riigipeade ja valitsuste
                kolmandal tippkohtumisel vastu võetud Aafrika Liidu komisjoni strateegilist kava aastateks 2004–2007;


title: EFTA järelevalveameti soovitus nr 55/04/COL, 30. märts 2004, teraviljas ja teistes teatavates taimsetes saadustes sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide järgimise tagamiseks ettenähtud 2004. aasta kooskõlastatud seireprogrammi kohta

text:
               2.6.2005

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 139/20

         EFTA JÄRELEVALVEAMETI SOOVITUS

   nr 55/04/COL,
   30. märts 2004,
   teraviljas ja teistes teatavates taimsetes saadustes sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide järgimise tagamiseks ettenähtud 2004. aasta kooskõlastatud seireprogrammi kohta
   EFTA JÄRELEVALVEAMET,
   võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) lepingut, eriti selle artiklit 109 ja protokolli nr 1,
   võttes arvesse EFTA riikide vahelist lepingut, millega asutatakse järelevalveamet ja Euroopa Kohus, eriti selle artikli 5 lõike 2 punkti b ja protokolli nr 1,
   võttes arvesse EMP lepingu II lisa XII peatüki punktis 38 viidatud seadust (nõukogu 24. juuli 1986. aasta direktiiv 86/362/EMÜ teraviljas sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide kehtestamise kohta), (1) viimati muudetud ja kohandatud EMP lepinguga selle protokolli nr 1 alusel, eriti selle artikli 7 lõike 2 punkti b,
   võttes arvesse EMP lepingu II lisa XII peatüki punktis 54 viidatud seadust (nõukogu 27. novembri 1990. aasta direktiiv 90/642/EMÜ teatavates taimsetes saadustes, sealhulgas puu- ja köögiviljas, sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide lubatud piirnormide kehtestamise kohta), (2) viimati muudetud ja kohandatud EMP lepingu protokolli nr 1 alusel, eriti selle artikli 4 lõike 2 punkti b,
   pärast konsulteerimist EFTA toiduainete komiteega, kes abistab EFTA järelevalveametit,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               EFTA järelevalveamet peaks järk-järgult välja töötama süsteemi, mis võimaldaks hinnata tegelikku kokkupuudet pestitsiididega toidu kaudu. Realistlikeks hinnanguteks peaksid olema kättesaadavad andmed pestitsiidide jääkide seire kohta mitmetes toiduainetes, mis on Euroopas peamised toidukomponendid. Üldjuhul arvatakse, et Euroopa peamised toidukomponendid koosnevad 20 kuni 30 toiduainest. Pidades silmas riiklikul tasandil kättesaadavaid vahendeid pestitsiidijääkide kontrollimiseks, on EFTA riikidel kooskõlastatud seireprogrammi raames võimalik igal aastal analüüsida üksnes kaheksa toiduaine proove. Pestitsiidide kasutamine on kolme aasta jooksul muutunud. Iga pestitsiidi tuleks üldiselt kontrollida 20 kuni 30 toiduaines kolmeaastaste tsüklite järel.

               (2)

               Kõiki käesoleva soovitusega hõlmatud pestitsiide tuleks kontrollida 2004. aastal, sest see võimaldab kasutada saadud andmeid selleks, et hinnata tegelikku kokkupuudet nendega toidu kaudu.
               Iga kooskõlastatud seire raames tuleb kasutada süstemaatilist statistilist lähenemist võetavate proovide arvu suhtes. Sellise lähenemise on komisjon sätestanud Codex Alimentarius’es. (3). Binoomjaotuse põhjal on võimalik arvutada, et umbes 650 proovi kontrollimisel saab 99 % tõenäosusega tuvastada ühe proovi, mis sisaldab pestitsiidijääke üle määramispiiri (LOD), kui alla 1 % taimsetest toodetest sisaldab jääke üle LOD. Proovid tuleb võtta üle kogu Euroopa Majanduspiirkonna. EFTA riikide puhul soovitatakse võtta vastavalt elanike ja tarbijate arvule vähemalt 12 proovi toote kohta aastas.

               (3)

               Euroopa Komisjon on avaldanud uued pestitsiidide jääkide analüüsi kvaliteedikontrolli korra suunised. (4) EFTA riikide analüüse tegevad laborid peaksid kõnealuseid suuniseid rakendama võimalikult ulatuslikult ning need tuleks seireprogrammide rakendamise kogemusi silmas pidades pidevalt läbi vaadata.

               (4)

               Direktiivi 90/642/EMÜ artikli 4 lõike 2 punktis a ning direktiivi 86/362/EMÜ artikli 7 lõike 2 punktis a nõutakse, et EFTA riigid täpsustaksid oma riiklike seireprogrammide koostamisel kasutatud kriteeriume. See teave peab sisaldama: i) kriteeriume, mida on kasutatud võetavate proovide ja tehtavate analüüside arvu kindlaksmääramisel, samuti teatamiskünniste kohaldamisel, ning kriteeriume, mille alusel teatamiskünnised on kindlaks määratud; ii) üksikasju analüüse tegevate laborite akrediteerimise kohta vastavalt EMP lepingu II lisa XII peatüki punktis 54n viidatud seadusele (nõukogu 29. oktoobri 1993. aasta direktiiv 93/99/EMÜ toiduainete ametlikku kontrolli käsitlevate lisameetmete kohta); (5) iii) asjakohaste õiguserikkumiste arvu ja iseloomu ning võetud meetmeid.

               (5)

               Teavet seireprogrammide tulemuste kohta on eriti kohane töödelda, säilitada ja edastada elektrooniliste/infotehnoloogiliste meetoditega. On välja töötatud vormid andmete edastamiseks EÜ liikmesriikidelt komisjonile elektronposti teel. EFTA riigid võiksid kasutada sama vormi ning neil peaks olema võimalik saata oma aruanded EFTA järelevalveametile standardvormis. Sellise standardvormi väljatöötamine on kõige tõhusam, kui töötatakse välja suunised,

         SOOVITAB EFTA RIIKIDELE JÄRGMIST:

               1.

               Võtta proovid käesoleva soovituse lisas sätestatud toiduaine/pestitsiidide jäägi kombinatsioonidest ja neid analüüsida, võttes igast tootest vähemalt 12 proovi, mis kajastab vastavalt riigi, EMP ja kolmanda riigi osa EFTA riigi turul.
               Juhul kui avastatakse eriti ohtlikke pestitsiide (nt fosfororgaanilised estrid, endosulfaan ja N-metüülkarbamaadid) ja eriti, kui on tegemist ühe tootja toodetega, tuleb valitud konkreetse toiduaine (õunad, tomatid, lehtsalat, porrulauk ja peakapsas) proovide puhul analüüsida ka teise laboriproovi ühikuid eraldi. Ühikute arv peab vastama EMP lepingu II lisa XII peatüki punktis 54zz viidatud seadusele (komisjoni 11. juuli 2002. aasta direktiiv 2002/63/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse proovivõtumeetodid taimsetes ja loomsetes saadustes sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide ametlikuks kontrollimiseks ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 79/700/EMÜ). (6)

               Tuleb võtta kaks laboriproovi. Kui esimene laboriproov sisaldab uuritavat pestitsiidi tuvastataval määral, tuleks teise laboriproovi osasid analüüsida eraldi.

               2.

               Esitada käesoleva soovituse lisas toodud toote/pestitsiidide jäägi kombinatsioonide kaupa uuritud proovide analüüsi tulemused hiljemalt 31. augustiks 2005 ning seejuures märkida:

                           a)

                           kasutatud analüüsimeetodid ja saavutatud teatamiskünnised vastavalt pestitsiidijääkide analüüsi kvaliteedikontrolli korras sätestatud kvaliteedikontrolli protseduurile;

                           b)

                           asjakohaste õiguserikkumiste arv ja iseloom ning võetud meetmed.

                     Aruanne koostatakse vormis, kaasa arvatud elektroonilisel kujul, mis vastab EMP riikidele antud suunistele (7) seoses kooskõlastatud seireprogrammi käsitlevate soovituste rakendamisega.

               3.

               Saata hiljemalt 31. augustiks 2004 EFTA järelevalveametile ja EFTA riikidele direktiivi 86/362/EMÜ artikli 7 lõike 3 ja direktiivi 90/642/EMÜ artikli 4 lõike 3 alusel nõutud teave 2003. aasta seire kohta, et tagada vähemalt kontrollproovide võtmise abil vastavus pestitsiidijääkide piirnormidele, sealhulgas:

                           a)

                           pestitsiidijääke käsitlevate riiklike programmide tulemused;

                           b)

                           teave EFTA riikide laborite kvaliteedikontrolli korra kohta, eelkõige teave pestitsiidijääkide analüüsi kvaliteedikontrolli korraga seotud suuniste nende aspektide kohta, mida EFTA riigid ei ole suutnud kohaldada või mille kohaldamisel on esinenud raskusi;

                           c)

                           teave analüüsilaborite akrediteerimise kohta vastavalt direktiivi 93/99/EMÜ artikli 3 sätetele (sealhulgas akrediteerimise liik, akrediteerimisasutus ja akrediteerimistunnistuse koopia);

                           d)

                           teave tasemekatsete ja laboritevaheliste võrdluste kohta, milles labor on osalenud.

               4.

               Saata hiljemalt 30. septembriks 2004 EFTA järelevalveametile 2005. aastaks kavandatavad riiklikud seireprogrammid direktiividega 90/642/EMÜ ja 86/362/EMÜ kindlaks määratud pestitsiidijääkide piirnormide jälgimiseks, sealhulgas järgmine teave:

                           a)

                           kriteeriumid, mida on kohaldatud võetavate proovide ja tehtavate analüüside arvu kindlaksmääramisel;

                           b)

                           kohaldatud teatamiskünnised ja nende teatamiskünniste kindlaksmääramise kriteeriumid;

                           c)

                           üksikasjad analüüsilaborite akrediteerimise kohta vastavalt direktiivile 93/99/EMÜ.

      Käesolev soovitus on adresseeritud Islandile, Liechtensteinile ja Norrale.
      Brüssel, 30. märts 2004

            EFTA järelevalveameti nimel

            kolleegiumi liige

         Bernd HAMMERMANN

            direktor

         Niels FENGER

      (1)  EÜT L 221, 7.8.1986, lk 37.

      (2)  EÜT L 350, 14.12.1990, lk 71.

      (3)  Codex Alimentarius, Pestitsiidijäägid toiduainetes, Rooma 1994, ISBN 92-5-203271-1; 2. köide, lk 372.

      (4)  Dokument nr SANCO/10476/2003, http://europa.eu.int/comm/food/plant/protection/resources/qualkontrol_en.pdf

      (5)  EÜT L 290, 24.11.1993, lk 14.

      (6)  EÜT L 187, 16.7.2002, lk 30.

      (7)  Esitatud ja arvestades toiduahela ja loomatervishoiu alalist komiteed (SCFCAH) igal aastal.

      LISA
      Kontrollitavad pestitsiidide ja toodete kombinatsioonid

                  Analüüsitavad pestitsiidide jäägid

                  Aasta

                  2004

                  2005 (1)

                  2006 (1)

                  Atsefaat

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Aldikarb

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Metüülasiinfoss

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Asoksüstrobiin

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Benomüülrühm

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Bromopropülaat

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Kaptaan

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Klorotaloniil

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Kloropürifoss

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Metüülkloropürifoss

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Tsüpermetriin

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Tsüprodiniil

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Deltametriin

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Diasinoon

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Diklofluaniid

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Dikofool

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Dimetoaat

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Difenüülamiin (2)

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Endosulfaan

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Fenheksamiid

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Folpeet

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Imasaliil

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Iprodioon

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Metüülkresoksiim

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Lambdatsühalotriin

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Malatioon

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Maneebrühm

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Mekarbaam

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Metamidofoss

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Metalaksüül

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Metidatioon

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Metiokarb

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Metomüül

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Müklobutaniil

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Ometoaat

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Oksüdemetoonmetüül

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Paratioon

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Permetriin

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Foraat

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Pirimifossmetüül

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Protsümidoon

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Propüsamiid

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Spiroksamiin

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Tiabendasool

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Tolüülfluaniid

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Triasofoss

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                  Vinklosoliin

                  (c)

                  (a)

                  (b)

                              (a)

                              Pirnid, banaanid, oad (värsked või külmutatud), kartulid, porgandid, apelsinid/mandariinid, virsikud/nektariinid, spinat (värske või külmutatud).

                              (b)

                              Lillkapsas, piprad, nisu, baklažaanid, riis, viinamarjad, kurk, herned (värsked/külmutatud, kaunteta).

                              (c)

                              Õunad, tomatid, aedsalat, maasikad, porrulauk, apelsinimahl, peakapsas, rukis/kaer.

         (1)  Soovituslik 2005. ja 2006. aastaks vastavalt nendeks aastateks soovitatud programmidele.

         (2)  Difenüülamiini määratakse ainult õuntes ja pirnides.

                  (a)

                  Pirnid, banaanid, oad (värsked või külmutatud), kartulid, porgandid, apelsinid/mandariinid, virsikud/nektariinid, spinat (värske või külmutatud).

                  (b)

                  Lillkapsas, piprad, nisu, baklažaanid, riis, viinamarjad, kurk, herned (värsked/külmutatud, kaunteta).

                  (c)

                  Õunad, tomatid, aedsalat, maasikad, porrulauk, apelsinimahl, peakapsas, rukis/kaer.


title: Nõukogu soovitus, 10. juuli 2012 , milles käsitletakse Saksamaa 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Saksamaa stabiilsusprogrammi (2012–2016) kohta

text:
               24.7.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 219/35

         NÕUKOGU SOOVITUS,
   10. juuli 2012,
   milles käsitletakse Saksamaa 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Saksamaa stabiilsusprogrammi (2012–2016) kohta
   2012/C 219/10
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,
   võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,
   võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,
   võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,
   pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia, s.o strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

               (2)

               Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta, (2) mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.

               (3)

               Nõukogu võttis 12. juulil 2011 vastu soovituse (3) Saksamaa 2011. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Saksamaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2015) kohta.

               (4)

               Komisjon võttis 23. novembril 2011 vastu teise iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt strateegiale „Euroopa 2020” tähistab majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise teise Euroopa poolaasta algust. 14. veebruaril 2012 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määruse (EL) nr 1176/2011 (makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta) (4) alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Saksamaad ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

               (5)

               Nõukogu võttis 1. detsembril 2011 vastu järeldused, milles kutsutakse sotsiaalkaitsekomiteed üles esitama koostöös tööhõivekomitee ja muude komiteedega oma seisukohad strateegia „Euroopa 2020” poliitikatsükli raames soovitatud meetmete kohta. Nimetatud seisukohad on osa tööhõivekomitee arvamusest.

               (6)

               Euroopa Parlament on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1466/97 nõuetekohaselt kaasatud Euroopa poolaasta raames toimuvasse ning 15. veebruaril 2012 võttis ta vastu resolutsiooni tööhõive- ja sotsiaalsete aspektide kohta 2012. aasta majanduskasvu analüüsis ja resolutsiooni 2012. aasta majanduskasvu analüüsi täiendamise kohta.

               (7)

               Euroopa Ülemkogu kiitis 2. märtsil 2012 heaks finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve konsolideerimise prioriteedid ning majanduskasvu hoogustamise meetmed. Ülemkogu toonitas vajadust saavutada diferentseeritud ja majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine, taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegelda töötuse probleemiga ja majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust.

               (8)

               Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 2. märtsil 2012 üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammi ja riiklikusse reformikavasse.

               (9)

               Saksamaa esitas 18. aprillil 2012 oma stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2012–2016 ja 12. aprillil 2012 oma riikliku reformikava 2012. aastaks. Selleks et võtta arvesse kõnealuse kahe dokumendi omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (10)

               Vastavalt 2012. aastal Saksamaa poolt 2008.-2011. aasta eelarvepuudujäägi ja võla arvnäitajate kohta esitatud esimesele teatisele ülemäärase eelarve puudujäägi kohaldamiseks, jäi valitsemissektori ülemäärane eelarvepuudujääk 2011. aastal allapoole aluslepingu kohast kontrollväärtust 3 % SKPst. Lisaks jääb komisjoni talituste 2012. aasta kevadprognoosi kohaselt valitsemissektori eelarvepuudujääk allapoole aluslepingu kohast kontrollväärtust ning langeb prognoosiperioodi jooksul veelgi. Selle tulemusena ning kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti sätetega võttis komisjon 30. mail vastu soovituse nõukogu otsuse kohta, millega tunnistatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu käsitlev otsus aluslepingu artikli 126 lõike 12 alusel kehtetuks (5).

               (11)

               Tuginedes määruse (EÜ) nr 1466/97 kohasele stabiilsusprogrammi hindamisele, on nõukogu seisukohal, et kõnealuse programmi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik. Stabiilsusprogrammi 2012.–2013. aasta prognoosid on üldiselt kooskõlas komisjoni talituste 2012. aasta kevadprognoosiga nii majanduskasvu tempo ja mustri kui ka tööturu arengu osas. Stabiilusprogrammi lõpuaastate majanduskasvuprognoos on üldiselt kooskõlas komisjoni prognoosiga Saksamaa keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu määra kohta. Stabiilsusprogrammis kirjeldatud eelarvestrateegia eesmärk on täita keskpika perioodi eelarve-eesmärk juba 2012. aastal ja jõuda alates 2014. aastast nominaalselt praktiliselt tasakaalus eelarveni, alustades 2011. aastal nominaalsest puudujäägist 1,0 % SKPst, st allpool aluslepingu kohast kontrollväärtust (3 % SKPst), mis on oluliselt varem tähtajast 2013. aastal. Stabiilsusrogrammis täpsustatakse eelmist keskpika perioodi eesmärki (struktuurne puudujääk ½ % SKPst, tõlgendatud kitsa vahemikuna 0,5 % ümber SKPst), mis vastab asjakohaselt stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetele, viidates puudujäägile, mis ei ületa 0,5 % SKPst. Ohud puudujäägi ja võlaga seonduvatele eesmärkidele võivad suureneda märkimisväärselt, kui vajalikuks osutuvad finantssektori täiendavad stabiliseerimismeetmed. Vastavalt (ümberarvutatud) struktuurilisele eelarvetasakaalule (6) kavatseb Saksamaa terve stabiilsusprogrammi perioodi jooksul järgida oma keskpika perioodi eesmärki, mis peaks riskihinnangu kohaselt nii ka olema. Stabiilsusprogrammis esitatud teabe kohaselt ja võttes arvesse ka riskihinnangut, ületaks valitsemissektori kulude kasvumäär, arvestades kaalutlusõiguse raames võetud tulumeetmeid, stabiilsuse ja kasvu pakti kulueesmärki 2012. aastal, samas kui 2013. aastal peetaks sellest kinni.
               Prognoosi kohaselt suureneb koguvõlg 2012. aastal 0,8 protsendipunkti võrra 82,0 protsendini SKPst, langedes seejärel 2013. aastal 80 protsendini SKPst ja jätkates seejärel langustrendi. Pärast ülemäärase puudujäägi korrigeerimist on Saksamaal üleminekuperiood ja ta teeb kavakohaselt piisavaid edusamme stabiilsuse ja kasvu pakti kohase võla vähendamise sihttaseme saavutamisel.

               (12)

               Liiduvalitsus on võtnud meetmeid riiklike tervishoiukulude tõhususe parandamiseks ja on esitanud pikaajalise hoolduse reformi ettepaneku. Selleks et piirata kulude oodatavat edasist kasvu, on vaja täiendavaid jõupingutusi tervishoiu tõhususe parandamiseks. Kulude oodatava tulevase kasvuga toimetulekuks ei piisa ka väljapakutud pikaajalise hoolduse reformist. Maksusüsteemi tõhusust on võimalik parandada. Oma kohustuse täitmisel suurendada majanduskasvu elavdavaid kulusid haridusele ja teadusele on liiduvalitsus ajakavas. Samas on endiselt oluline, et ka liidumaad ja kohalikud omavalitsused, mis kannavad lõviosa haridus- ja teaduskuludest, tagaksid neis valdkondades vahendite asjakohase ja tõhusa kasutamise. Uue põhiseaduse kohase võlataseme piirmäära kehtestamine on Saksamaa eelarveraamistikku veelgi tugevdanud. Sellest hoolimata ei ole eelarvet käsitleva nõude rakendamisel liidumaade tasandil erilisi edusamme tehtud.

               (13)

               Suur avaliku sektori toetus finantssektorile koos sektori enda kohanemiseks tehtud jõupingutustega ja Saksamaa majanduse taastumise kasulik mõju on stabiliseerinud tervet sektorit. Üldiselt suhteliselt stabiilsest finantssektorist ja laenuturu kriisi puudumisest hoolimata esineb endiselt nõrkusi, eelkõige mõne liidumaa pankade (Landesbanken) struktuurseid probleeme, millest nimetamisväärsemad on elujõulise ärimudeli puudumine, nõrgad juhtimisstruktuurid ja haavatavus suure pankadevahelisest finantseerimisest sõltumise tõttu.

               (14)

               Saksa tööturu hea toimimine (suurenev tööhõive ja mõõdukas töötus) ei ole toonud selle kõigile osalistele samaväärset kasu ja töötasu suurenemine ei ole alati olnud kooskõlas tootlikkuse suurenemisega. Maksukiilust tulenevad fiskaalsed demotiveerivad tegurid, mis on eelkõige põhjustatud kõrgetest sotsiaalkindlustusmaksetest, takistavad jätkuvalt eelkõige madalapalgaliste töötajate integratsiooni tööturule. Osalise tööajaga töö ulatuslik kasutamine vähendab omandatavaid pensioniõigusi. Seetõttu on vaja parandada üleminekut osalise tööajaga töölt stabiilsematele lepinguvormidele. Tööturumeetmete hiljutine reform peaks toetama kõigi töövõimalusi. Haridussüsteemi tõhususe ja ebasoodsas olukorras olevate inimeste haridusvõimaluste parandamine on Saksamaa jaoks suur väljakutse. Keskmises kuni pikas perspektiivis on demograafiliste muutuste poolt potentsiaalsele majanduskasvule avalduva negatiivse mõju leevendamiseks äärmiselt oluline tagada kvalifitseeritud tööjõu kättesaadavus. Muret tekitab naiste madal täisajaga osalemine tööturul. Leibkonna teise palgasaaja maksustiimulite ning täisaja lapsehoiuteenuste ja pikapäevarühmadega koolide puudumine takistavad naiste osalemist tööturul.

               (15)

               Saksamaa on energiasüsteemi kaaluka reformi teel. Energiasüsteemi ümberkorraldamise majanduslik kogukulu tuleks hoida minimaalsena, kiirendades riigisisese ja piiriülese võrgu laiendamist, jätkuvalt suurendades kliima- ja taastuvenergiapoliitika kulutõhusust, tehes otsustavaid samme energiatõhususe edasisel suurendamisel ja suurendades konkurentsi energiaturgudel. Saksamaa keskset geograafilist asendit arvestades on tema raudteesüsteemil märkimisväärne mõju tervele Euroopa raudteesüsteemile. Konkurents reisijate- ja kaubaveoturul on endiselt väga väike, mis tuleneb peamiselt sellest, et taristuhaldaja ja raudtee-ettevõtja ei ole tõhusalt eraldatud. Möödunud aastate edusammudest, muu hulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul (7) (teenuste direktiiv) rakendamise tulemusel tehtud edusammudest hoolimata on mõnes teenindussektoris (nt ehituses) võimalik konkurentsi ja tootlikkuse kasvu veelgi elavdada.

               (16)

               Saksamaa on laiendatud euroala pakti raames võtnud mitmeid kohustusi. Kõnelaused kohustused ja 2011. aastal võetud kohustuste täitmine on seotud tööhõive edendamise, konkurentsivõime parandamise, riigi rahanduse jätkusuutlikkuse suurendamise ja finantsstabiilsuse tugevdamisega. Komisjon on hinnanud laiendatud euroala pakti raames võetud kohustuste täitmist. Allpool esitatud soovitustes on arvesse võetud kõnealuse hindamise tulemusi.

               (17)

               Komisjon hindas Euroopa poolaasta raames põhjalikult Saksamaa majanduspoliitikat. Hinnati stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava. Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste dokumentide asjakohasust Saksamaa fiskaal- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi eeskirjadele ja juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada liidu üldist majandusjuhtimist, lisades ELi tasandi panuse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad allpool 1.–4. soovituses.

               (18)

               Võttes arvesse kõnealust hinnangut, on nõukogu läbi vaadanud stabiilsusprogrammi ning nõukogu arvamus (8) kajastub eelkõige 1. soovituses,

         SOOVITAB Saksamaal võtta ajavahemikus 2012–2013 järgmisi meetmeid:

               1.

               Jätkata konservatiivset eelarvepoliitikat, et saavutada keskpika perioodi eelarve-eesmärk 2012. aastaks. Rakendada sel eesmärgil eelarvestrateegiat kavakohaselt, tagades kulueesmärgi täitmise ja piisavad edusammud võla vähendamise sihttaseme saavutamise suunas. Jätkata majanduskasvusõbralikul konsolideerimiskursil, tehes täiendavaid jõupingutusi avaliku sektori tervishoiukulude ja pikaajalise hoolduse kulude tõhususe parandamiseks ja kasutades seni kasutamata potentsiaali maksusüsteemi tõhususe parandamiseks. Kasutada olemasolevaid võimalusi suuremateks ja tõhusamateks majanduskasvu elavdavateks kuludeks haridusele ja teadusele kõigil valitsustasanditel. Viia lõpule võlataseme piirmäära ühetaoline rakendamine kõigis liidumaades, tagades õigeaegsed ja asjakohased kontrollimenetlused ning korrigeerimismehhanismid.

               2.

               Kõrvaldada allesjäänud struktuursed puudused finantssektoris, muu hulgas jätkates nende liidumaapankade restruktureerimist, kes vajavad piisavalt rahastatud elujõulist ärimudelit, vältides seejuures liigset finantsvõimenduse vähendamist.

               3.

               Vähendada eelarveneutraalsel viisil eelkõige madalapalgaliste töötajate suurt maksukiilu ning säilitada eelkõige pikaajalistele töötutele suunatud asjakohased aktiveerimis- ja integreerimismeetmed. Luua tingimused palkade kasvuks kooskõlas tootlikkuse suurenemisega. Võtta meetmeid ebasoodsas olukorras olevate inimeste haridusvõimaluste parandamiseks, eelkõige tagades võrdsed võimalused haridus- ja koolitussüsteemis. Kaotada järk-järgult leibkonna teiste palgasaajate fiskaalsed demotiveerivad tegurid ning parandada täisaja lapsehoiuteenuste ja pikapäevarühmadega koolide kättesaadavust.

               4.

               Jätkata jõupingutusi energiasüsteemi ümberkorraldamise majandusliku kogukulu minimaalsena hoidmiseks, muu hulgas kiirendades riigisiseste ja piiriüleste elektri- ja gaasivõrkude laiendamist. Tagada, et institutsiooniline raamistik kindlustaks tõhusa konkurentsi raudteeturul. Võtta meetmeid konkurentsi täiendavaks stimuleerimiseks teenindussektoris, sealhulgas kutseteenuste ja teatavate oskustööde (eelkõige ehitussektoris) puhul.

      Brüssel, 10. juuli 2012

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         V. SHIARLY

      (1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

      (2)  Kehtivad 2012. aastal vastavalt26. aprilli 2012. aasta nõukogu otsusele 2012/238/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 119, 4.5.2012, lk 47).

      (3)  ELT C 212, 19.7.2011, lk 9.

      (4)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

      (5)  Vastav nõukogu otsus 2012/369/EL võeti vastu 22. juunil 2012 (ELT L 179, 11.7.2012, lk 17).

      (6)  Tsükliliselt kohandatud eelarveseisund pärast ühekordsete ja ajutiste meetmete arvessevõtmist, arvutatuna komisjoni talituste poolt ümber programmis esitatud teabe alusel ja ühiselt kokkulepitud metoodikat kasutades.

      (7)  ELT L 376, 27.12.2006, lk 36.

      (8)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.


title: Soovitus: NÕUKOGU SOOVITUS Eesti 2011. aasta riikliku reformikava kohtaja nõukogu arvamusEesti stabiilsusprogrammi (2011-2015) kohta

text:
   EUROOPA KOMISJON
                                    Brüssel, 7.6.2011
                                    SEK(2011) 804 lõplik
                          Soovitus:
                NÕUKOGU SOOVITUS
      Eesti 2011. aasta riikliku reformikava kohta
                    ja nõukogu arvamus
      Eesti stabiilsusprogrammi (2011-2015) kohta
                  {SEK(2011) 715 lõplik}
ET                                                       ET
 ---pagebreak---                                                     Soovitus:
                                           NÕUKOGU SOOVITUS
                               Eesti 2011. aasta riikliku reformikava kohta
                                             ja nõukogu arvamus
                              Eesti stabiilsusprogrammi (2011-2015) kohta
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148
   lõiget 4,
   võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi
   järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,1 eriti
   selle artikli 5 lõiget 3,
   võttes arvesse Euroopa komisjoni soovitust2,
   võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,
   võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,
   pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega
   ning arvestades järgmist:
   (1)     Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks Euroopa Komisjoni ettepaneku
           käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia – Euroopa 2020. aasta strateegia –,
           mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub
           esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku
           majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.
   (2)     Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu
           majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril
           2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta3; mõlemaid dokumente
           koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid
           arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitika kujundamisel.
   1
            EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.
   2
            ELT C,.. , lk .
   3
            Kehtivus 2011. aastal tagatud nõukogu 19. mai 2011. aasta otsusega 2011/308/EL.
ET                                                       2                                          ET
 ---pagebreak---    (3) Komisjon võttis 12. jaanuaril 2011 vastu esimese iga-aastase majanduskasvu analüüsi,
       mis tähistab ELi majanduse juhtimise uue tsükli ja majanduspoliitika integreeritud
       eelkoordineerimise esimese Euroopa poolaasta algust; majanduspoliitika parem
       koordineerimine on ette nähtud Euroopa 2020. aasta strateegiaga.
   (4) Euroopa Ülemkogu kiitis 25. märtsil 2011 heaks eelarve konsolideerimise ja
       struktuurireformide prioriteedid (kooskõlas nõukogu 15. veebruari ja 7. märtsi 2011.
       aasta järelduste ning komisjoni iga-aastase majanduskasvu analüüsiga). Ülemkogu
       rõhutas vajadust pidada esmatähtsaks eelarve usaldusväärsuse ja riigi rahanduse
       jätkusuutlikkuse taastamist, tööturureformide abil töötuse määra vähendamist ning
       uute jõupingutuste tegemist majanduskasvu toetamiseks. Ta kutsus liikmesriike üles
       viima neid prioriteete ellu konkreetsete meetmete abil, mis lisatakse nende stabiilsus-
       või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse.
   (5) Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 25.
       märtsil 2011 üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või
       lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse.
   (6) Eesti esitas 29. aprillil 2011 oma stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2011–2015 ja
       riikliku reformikava 2011. aastaks. Vastastikuse seose arvessevõtmiseks hinnati neid
       kaht programmi üheaegselt.
   (7) Eestit tabas üleilmne finantskriis eriti rängalt ning võimendas riigisisese kinnisvara- ja
       tarbimisbuumi negatiivset mõju. 2009.–2008. aastal vähenes SKP kokku 19 % ning
       töötuse määr kasvas peaaegu neli korda ja jõudis 2010. aastal 16,8 % tasemele.
       Majandus on aga kiiresti elavnenud ning SKP reaalkasv peaks järgmistel aastatel
       kiirenema. Majanduse elavnemist on peamiselt toetanud eksport, kuid sisenõudlus
       kasvab peamiselt tänu suurtele investeeringutele. Paranenud kasvuväljavaated on
       andnud positiivse tõuke tööturu elavnemisele. Tööhõivemäär on viimasel ajal
       märkimisväärselt suurenenud, kuigi pikaajalise töötuse määr on endiselt kõrge. Kuigi
       inflatsioon kiirenes eelmise aastaga võrreldes, peaks see aeglustuma kooskõlas
       toorainehindade arenguga maailmaturul.
   (8) [Võttes aluseks nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 kohase stabiilsusprogrammi
       hindamise, on nõukogu arvamusel, et] eelarveprognooside aluseks olev
       makromajanduslik stsenaarium on usutav. Programmi kohane keskpika perioodi
       eelarvestrateegia on saavutada keskpika perioodi eesmärk (s.t struktuurne tasakaal)
       aastaks 2013 ja säilitada see kogu ülejäänud programmiperioodi jooksul, seades
       eesmärgiks struktuurse ülejäägi 2013. aastal ja pärast seda. Prognooside kohaselt
       peaks valitsemissektori eelarvepositsioon olema alates 2013. aastast ülejäägis, kuigi
       eeldatakse, et valitsemissektori eelarve puudujääk suureneb mõnevõrra lühikeses
       perspektiivis       tulenevalt         CO2-arvestusühikute         müügiga         seotud
       keskkonnainvesteeringute ühekordsest mõjust. Programmi kohane eelarve
       kohandamine põhineb valitsemissektori tarbimiskulude kasvu piiramisel. Programmis
       on esitatud teavet eesmärgiks seatud eelarvepositsiooni saavutamiseks võetavate
       meetmete kohta ning varasemate eelarveeesmärkide saavutamine leevendab ohtu, et
       eesmärke tulevastel aastatel ei saavutata. Eelkõige on kavandatud reformide eesmärk
       suurendada tõhusust mitmes valdkonnas, näiteks hariduse ja aktiivse tööturupoliitika
       valdkonnas. Seega tundub, et eelarve-eesmärkidega seotud ohud on üldiselt
       tasakaalustatud. Tulevaste eelarvete seisukohast on siiski oluline esitada põhilised
ET                                               3                                                ET
 ---pagebreak---         üksikasjad selliste meetmete kohta, mille eesmärk on veelgi kärpida avaliku sektori
        kulutusi ja seega toetada stabiilsusprogrammi rakendamist.
   (9)  Pikaajalise töötuse määr on kõrge ning piirkonniti on töötuse määr olnud pidevalt üsna
        erinev. Kuigi alates 2009. aastast on olukord märgatavalt paranenud, on aktiivse
        tööturupoliitika rahastamise tase üks madalaimaid ELis ning seetõttu on aktiivset
        toetust saavate töötute osakaal väike. Eesti tööturg on üsna paindlik, mida toetab otsus
        lükata kuni 2013. aastani edasi tööseaduste paketiga ettenähtud töötushüvitise
        suurenemine. Sellisest paindlikkusest hoolimata on Eestis tööjõu maksukoormus üsna
        suur, mis võib tööjõupakkumist ja -nõudlust negatiivselt mõjutada. See probleem on
        eriti terav, arvestades kõrget töötuse määra noorte ja madala kvalifikatsiooniga
        inimeste hulgas, keda ohustab vaesusrisk. Sotsiaalmaksete vähendamiseks kavandatud
        reformid on samm õiges suunas, kuid need tuleb ellu viia koos eelarvepositsiooni
        tugevdamisega. Tõhusust oleks võimalik suurendada tulude rangema arvestamisega, et
        paremini hõlmata muud hüvitised.
   (10) Eestis on energiamahukuse näitaja üks suuremaid ELis. See on osaliselt tingitud
        sellest, et tootmisstruktuur hõlmab põhiliselt energiamahukaid sektoreid ja
        tööstusharusid. Teine oluline tegur on sektorite vähene energiatõhusus. Eesti riiklikus
        reformikavas on seatud eesmärgiks saavutada 2016. aastal energiasääst 9 % (riiklikus
        reformikavas prognoositakse 2010. aastaks 16 %). See ei hõlma aga olulisi sektoreid ja
        selliseid suure säästupotentsiaaliga valdkondi nagu ehitus ja transport. Peale selle on
        vähe teavet selle kohta, kuidas ja millal meetmed rakendatakse ning milline on nende
        eeldatav mõju. Seega on potentsiaali energiatõhususe suurendamiseks.
        Energiatõhususe suurendamisel on tõenäoliselt positiivne mõju keskkonnale ja
        energiavarustuse kindlusele, kuid see aitaks ka vähendada inflatsioonisurvet ja
        parandada hinnakonkurentsi.
   (11) Hoolimata kolmanda taseme haridusega inimeste üldiselt suurest osakaalust, aitaks
        haridussüsteemi täiendav reformimine vähendada probleeme, mis on seotud
        kutseoskuste vajakajäämistega, koolide ja kolmanda taseme haridust andvate asutuste
        arvukusega ning vähese keskendumisega kutseharidusele, mis kõik tingib
        kutsekvalifikatsioonita inimeste suure osakaalu (32 % aastal 2009). Praegusi
        demograafilisi suundumusi arvestades on oluline parandada inimkapitali kvaliteeti, et
        suurendada potentsiaalset majanduskasvu keskpika perioodi jooksul. Majanduse
        praegust tasakaalustamist avatud sektorite suunas aitaks toetada majanduse
        võtmevaldkondadele (nt inseneriteadus) keskendumine kolmanda taseme hariduse
        puhul. Haridusreformi rakendamine aitaks ka tõhustada avalikku sektorit, kuna praegu
        on kohaliku tasandi haridusjuhtimissüsteem ehk liiga killustatud, millest on tingitud
        toetuste ebatõhusus ning teenuste madal kvaliteet.
   (12) Eesti on laiendatud euroala pakti raames võtnud mitmeid kohustusi 4. Need hõlmavad
        meetmeid, mis on ette nähtud riigi rahanduse jätkusuutlikkuse, tööhõive ja
        konkurentsivõimega seotud probleemide lahendamiseks. Paktiga on võetud kohustus
        saavutada eelarve tasakaal 2013. aastaks ja ülejääk 2014. aastaks, viia riigieelarve
        baasseadusesse sisse avaliku sektori eelarve tasakaalu nõue, teha esimesi samme
        eripensionide süsteemi reformimiseks. Tööhõive soodustamiseks on kavandatud
        teatavad maksustiimulid. Konkurentsivõime suurendamist käsitlevad meetmed
   4
        Laiendatud euroala pakti raames võetud kohustuste üksikasjad on esitatud dokumendis SEK(2011) 715
ET                                                  4                                                     ET
 ---pagebreak---         hõlmavad innovatsiooni, kõrgharidust ja avaliku teenistuse süsteemi reformi. Paktist
        tulenevad kohustused kajastuvad riikliku reformikava raames esitatud tegevuskavas.
        Paktis sätestatud eesmärke aitaksid saavutada täiendavad meetmed, mille eesmärk on
        tugevdada tööturupoliitikat ning lahendada ressursitõhususe ja energiaturuga seotud
        probleeme. Laiendatud euroala pakti raames võetud kohustusi on hinnatud ja
        soovitustes arvesse võetud.
   (13) Komisjon on hinnanud stabiilsusprogrammi, riiklikku reformikava ja laiendatud
        euroala pakti raames võetud kohustusi5. Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste
        dokumentide asjakohasust Eesti fiskaal-, sotsiaal- ja majanduspoliitika
        jätkusuutlikkuse seisukohast ning ka seda, kuidas neis järgitakse ELi eeskirju ja
        juhiseid, pidades silmas vajadust tugevdada ELi majanduse üldist juhtimist ELi
        tasandi panuse lisamise kaudu tulevastesse riigi tasandi otsustesse. Komisjon leiab, et
        kuigi tulevastes eelarvetes tuleb täpsustada meetmeid, mille abil saavutada eesmärgiks
        seatud eelarvepositsioon, leevendavad Eesti varasemad eelarvetulemused ohtu, et
        eesmärke ei saavutata. Tuleks võtta täiendavaid meetmed, et tugevdada
        tööturupoliitikat, rohkem stimuleerida töötamist, tugevdada ulatusliku haridusreformi
        abil inimkapitali ning lahendada ressursitõhususe ja energiaturuga seotud probleemid.
   (14) Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu läbi vaadanud Eesti 2011. aasta
        stabiilsusprogrammi ning nõukogu arvamus6 kajastub eelkõige punktis 1 esitatud
        soovituses. Võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 25. märtsi 2011. aasta järeldusi, on
        nõukogu läbi vaadanud Eesti riikliku reformikava,
   SOOVITAB Eestil võtta aastatel 2011–2012 järgmisi meetmeid:
   (1)    Saavutada hiljemalt 2013. aastaks struktuurne ülejääk, piirates eelarvepuudujääki
          2012. aastal kõige rohkem 2,1 %ni SKPst, hoides kulutused rangelt kontrolli all ja
          veelgi kärpides avaliku sektori kulutusi.
   (2)    Võtta meetmeid tööjõunõudluse toetamiseks, vähendades eelkõige madala ja
          keskmise sissetulekuga inimeste maksukoormust ja sotsiaalmakseid eelarve
          seisukohast neutraalselt. Tõhustada aktiivset tööturupoliitikat, võttes meetmeid, mis
          hõlmavad noori ja pikaajalisi töötuid ning suure tööpuudusega piirkondi, et
          vähendada vaesusriski.
   (3)    Tagada kavandatud stiimulite rakendamine energiamahukuse vähendamiseks ja
          majanduse energiatõhususe suurendamiseks eelkõige ehitus- ja transpordisektoris,
          tagades muu hulgas turu parema toimimise.
   (4)    Seada haridussüsteemi reformi rakendamisel prioriteediks alus- ja kutsehariduse
          kvaliteedi ja kättesaadavuse parandamise ning tugevdada kutsekvalifikatsioonide
          süsteemi. Viia haridustulemused paremini kooskõlla tööturu vajadustega ja luua
          madala kvalifikatsiooniga töötajatele võimalusi elukestvas õppes osalemiseks.
   5
        SEK(2011) 715.
   6
        Ettenähtud nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikega 3.
ET                                                 5                                            ET
 ---pagebreak---    Brüssel,
            Nõukogu nimel
            eesistuja
ET            6           ET