title: Komisjoni soovitus, 23. juuni 2009 , Euroopa statistikasüsteemi viitamismetaandmete kohta (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               30.6.2009

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 168/50

      KOMISJONI SOOVITUS,
   23. juuni 2009,
   Euroopa statistikasüsteemi viitamismetaandmete kohta
   (EMPs kohaldatav tekst)
   (2009/498/EÜ)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 211,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Ühenduse ja riiklike statistikaasutuste jaoks koostatud Euroopa statistika tegevusjuhises (1) loetletakse 15 põhimõtet, mis käsitlevad institutsioonilist keskkonda, statistilisi protsesse ja tulemusi.

               (2)

               Euroopa statistika tegevusjuhise 15. põhimõte käsitleb Euroopa statistika kättesaadavust ja selgust, rõhutades ühtlasi vajadust dokumenteerida kaasnevad metaandmed standardsüsteeme järgides.

               (3)

               Viitamismetaandmete süsteem on iga statistikaasutuse metaandmesüsteemi lahutamatu osa.

               (4)

               Ühenduse ja riiklikud statistikaasutused on Euroopa statistika tegevusjuhise vastuvõtmisega võtnud kohustuse tagada kõrgetasemelise statistika tootmine, millega kaasneb ka nõue tagada läbipaistvam ja ühtsem andmete kvaliteedist aruandmine.

               (5)

               Toetamaks ühtsete viitamismetaandmete loomist ja rakendamist Euroopa statistikasüsteemis on SDMX-algatuse raames (mille eesmärk on ühtse tehnika- ja statistikastandardi loomine Rahvusvaheliste Arvelduste Panga, Euroopa Keskpanga, ühenduse statistikaasutuse (Eurostat), Rahvusvahelise Valuutafondi, Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni ja Maailmapanga avaldatud andmete ja metaandmete vastastikuseks vahetamiseks ja ühiskasutuseks) välja töötatud SDMX sisulisi küsimusi käsitlevad suunised.

               (6)

               Tõhusust saaks märkimisväärselt suurendada, kui Euroopa statistikasüsteemi raames lähtutaks viitamismetaandmete loomisel ühtsest statistikamõistete loetelust, samas võimaldades riiklikel ja ühenduse statistikaasutustel vajaduse korral seda loetelu mõnes konkreetses statistikavaldkonnas siiski täiendada.

               (7)

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määruses (EÜ) nr 223/2009 Euroopa statistika kohta (2) on sätestatud raamistik käesoleva soovituse elluviimiseks,

         SOOVITAB LIIKMESRIIKIDELE JÄRGMIST:

               1)

               Riiklikke statistikaasutusi kutsutakse üles rakendama lisas loetletud statistikamõisteid ja alammõisteid viitamismetaandmete koostamisel eri statistikavaldkondades ning viitamismetaandmete ühiskasutusel Euroopa statistikasüsteemi raames või väljaspool seda.

               2)

               Riiklikud statistikaasutused peaksid vajaduse korral lisama statistikamõisteid eespool nimetatud mõistete ja alammõistete loetelusse mõnes konkreetses statistikavaldkonnas.

               3)

               Riiklikke statistikaasutusi kutsutakse üles komisjoni (Eurostat) korrapäraselt teavitama lisas loetletud mõistete ja alammõistete rakendamisest.

      Brüssel, 23. juuni 2009

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Joaquín ALMUNIA

      (1)  Komisjoni 25. mai 2005. aasta soovitus siseriiklike ja ühenduse statistikaasutuste sõltumatuse, terviklikkuse ja vastutuse kohta (KOM(2005) 217 (lõplik)).

      (2)  ELT L 87, 31.3.2009, lk 164.

      LISA

         Statistikamõistete ja alammõistete loetelu (koos määratlustega)

                  Number

                  Mõiste

                  Alammõiste

                  Kirjeldus

                  1.

                  Kontakt

                  Üksikisiku või organisatsiooni kontaktpunktid juurdepääsuks andmetele või metaandmetele, k.a teave selle kohta, kuidas kontaktpunktiga ühendust võtta.

                  1.1.

                  Kontaktorganisatsioon

                  Organisatsiooni nimi, kellel on kontaktpunktid juurdepääsuks andmetele või metaandmetele.

                  1.2.

                  Kontaktorganisatsiooni üksus

                  Organisatsiooni osa, millel on aadress pöördumiseks.

                  1.3.

                  Kontaktnimi

                  Andmete või metaandmete kontaktpunkti nimi.

                  1.4.

                  Kontaktisiku funktsioon

                  Kontaktisiku tehniline vastutusala, nt metoodika, andmebaasihaldus või andmelevi.

                  1.5.

                  Kontaktpunkti postiaadress

                  Andmete või metaandmete kontaktpunkti postiaadress.

                  1.6.

                  Kontaktpunkti e-posti aadress

                  Andmete või metaandmete kontaktpunkti e-posti aadress.

                  1.7.

                  Kontakttelefon

                  Andmete või metaandmete kontaktpunkti telefoninumber.

                  1.8.

                  Kontaktfaks

                  Andmete või metaandmete kontaktpunkti faksinumber.

                  2.

                  Metaandmete uuendamine

                  Metaandmeelemendi andmebaasi lisamise või selle muutmise kuupäev.

                  2.1.

                  Metaandmete viimane sertifitseerimine

                  Domeenihalduri viimase sertifitseerimise kuupäev, mis kinnitab, et esitatud metaandmed on kehtivad, ja seda ka juhul, kui sisu ei ole muudetud.

                  2.2.

                  Metaandmete viimane esitamine

                  Metaandmete viimase edastamise kuupäev.

                  2.3.

                  Metaandmete viimane uuendamine

                  Metaandmete sisu viimase uuendamise kuupäev.

                  3.

                  Statistiline esitus

                  3.1.

                  Andmete kirjeldus

                  Andmekogu peamiste omaduste kergesti mõistetav kirjeldus, kus viidatakse avaldatavatele andmetele ja näitajatele.

                  3.2.

                  Klassifitseerimissüsteem

                  Objektide rühmadesse korraldamine või jaotamine nende ühistest omadustest lähtudes.

                  3.3.

                  Sektorite katvus

                  Peamised majandus- või muud sektorid, mida statistika hõlmab.

                  3.4.

                  Statistika mõisted ja määratlused

                  Statistiliste vaatluste statistilised näitajad.

                  3.5.

                  Statistiline ühik

                  Ühik, mille kohta kogutakse teavet ja seejärel koostatakse statistikat.

                  3.6.

                  Statistiline populatsioon

                  Määratletud inimeste, objektide või sündmuste klassi kõik liikmed või populatsioon või „üldkogum”.

                  3.7.

                  Vaadeldav piirkond

                  Riik või geograafiline piirkond, mida mõõdetud statistilised näitajad iseloomustavad.

                  3.8.

                  Ajaline katvus

                  Ajavahemik, mille kohta on andmed olemas.

                  3.9.

                  Baasperiood

                  Indekseerimise aluseks olev ajavahemik (mil konkreetset andmekogumisarja vaadeldakse).

                  4.

                  Mõõtühik

                  Andmete väärtuste mõõtmise ühik.

                  5.

                  Vaatlusperiood

                  Ajavahemik või ajahetk, mida vaatlemisega seotud mõõtmised hõlmavad.

                  6.

                  Institutsiooniline volitus

                  Eeskirjad või muud ametlikud suunised, millega on organisatsioonile antud vastutus ja pädevus statistika kogumiseks, töötlemiseks ja levitamiseks.

                  6.1.

                  Õigusaktid ja muud kokkulepped

                  Eeskirjad või muud ametlikud või mitteametlikud kokkulepped, millega on asutusele antud vastutus ja pädevus statistika kogumiseks, töötlemiseks ja levitamiseks.

                  6.2.

                  Andmete ühiskasutus

                  Andmeid tootvate asutuste vahelise andmete ühiskasutuse ja koordineerimise kord või menetlused.

                  7.

                  Konfidentsiaalsus

                  Andmete omadus, mis näitab, mil määral nende loata avaldamine võib kahjustada andmeallika või muude asjaomaste isikute huvisid.

                  7.1.

                  Konfidentsiaalsus: meetmed

                  Õiguslikud või muud ametlikud meetmed, mis takistavad selliste andmete, mis avalikustavad isiku või majandusüksuse nime, loata avaldamist.

                  7.2.

                  Konfidentsiaalsus: andmetöötlus

                  Statistika konfidentsiaalsust ja andmete loata avaldamise takistamist tagavad andmetöötluseeskirjad.

                  8.

                  Avaldamispõhimõtted

                  Eeskirjad statistiliste andmete edastamiseks huvitatud isikutele.

                  8.1.

                  Avaldamiskalender

                  Statistilise teabe avaldamise ajakava.

                  8.2.

                  Juurdepääs avaldamiskalendrile

                  Juurdepääs avaldamiskalendris olevale teabele.

                  8.3.

                  Kasutaja juurdepääs

                  Andmete kasutajale kättesaadavaks tegemise kord, andmelevi ulatus (st üldsusele, teatavale kasutajarühmale), kuidas kasutajaid teavitatakse andmete edastamisest ning kas selle korraga nähakse ette statistikaandmete kättesaadavaks tegemist kõigile kasutajatele.

                  9.

                  Levitamise sagedus

                  Mitu korda teatava ajavahemiku jooksul statistikat edastatakse.

                  10.

                  Levitamise vorming

                  Statistikaandmete ja metaandmete levitamise vahend.

                  10.1.

                  Pressiteated

                  Korrapärased ja sihtotstarbelised pressiteated andmete kohta.

                  10.2.

                  Väljaanded

                  Korrapärased ja sihtotstarbelised väljaanded, milles andmed üldsusele avaldatakse.

                  10.3.

                  Elektroonilised andmebaasid

                  Teave elektrooniliste andmebaaside kohta, kus levitatud andmed on kättesaadavad.

                  10.4.

                  Juurdepääs mikroandmetele

                  Teave selle kohta, kas mikroandmeid ka avaldatakse.

                  10.5.

                  Muud

                  Viited muudele andmelevi viisidele.

                  11.

                  Juurdepääs dokumentidele

                  11.1.

                  Metoodika dokumenteerimine

                  Viited olemasolevatele metoodikadokumentidele ja nende kirjeldus.

                  11.2.

                  Kvaliteedi dokumenteerimine

                  Kvaliteedijuhtimis- ja -hindamismenetlusi käsitlevad dokumendid.

                  12.

                  Kvaliteedijuhtimine

                  Statistikatoodete ja -protsesside kvaliteedi kontrollimise süsteemid ja raamistikud, mille organisatsioon on kehtestanud.

                  12.1.

                  Kvaliteedi tagamine

                  Kogu üldsusele nähtav süstemaatiline tegevus, mis tagab kindlustunde, et statistika tootmise protsessile esitatavad nõuded on täidetud.

                  12.2.

                  Kvaliteedi hindamine

                  Andmete kvaliteedi üldine hindamine standardkriteeriumite alusel.

                  13.

                  Olulisus

                  Millisel määral statistika vastab kasutajate olemasolevatele ja võimalikele vajadustele.

                  13.1.

                  Kasutajate vajadused

                  Kasutajate ja nende vajaduste kirjeldus seoses statistiliste andmetega.

                  13.2.

                  Kasutajate rahulolu

                  Meetmed kasutajate rahulolu kindlakstegemiseks.

                  13.3.

                  Terviklikkus

                  Millises ulatuses on kogu vajaminev statistika kättesaadav.

                  14.

                  Täpsus ja usaldusväärsus

                  Täpsus: arvutuste ja hinnangute täpsus võrreldes täpse või tegeliku väärtusega, mida statistikavahenditega mõõta taheti.
                  Usaldatavus: esialgsel hindamisel ja sellele järgneval hindamisel saadud väärtuste lähedus.

                  14.1.

                  Üldine täpsus

                  Täpsuse hindamine, kui hinnatakse teatava andmekogumi või domeeni mitmeid komponente üheskoos.

                  14.2.

                  Valikuviga

                  Osa erinevusest populatsiooniväärtuse ja selle hinnangu vahel, mis tuleneb juhuslikust valimist asjaolu tõttu, et vaadeldakse ainult populatsiooni alarühma.

                  14.3.

                  Valikust sõltumatu viga

                  Viga uuringu hinnangutes, mida ei saa omistada valimi kõikuvustele.

                  15.

                  Ajakohasus ja õigeaegsus

                  15.1.

                  Ajakohasus ja õigeaegsus

                  Ajavahemik andmete kättesaadavaks saamise ja sündmuse või nähtuse, mida need andmed kirjeldavad, ilmnemise vahel.

                  15.2.

                  Õigeaegsus

                  Ajavahemik andmete tegeliku esitamise ja ametlikult ette nähtud esitamise tähtaja vahel.

                  16.

                  Võrreldavus

                  Erinevate statistiliste mõistete ning mõõtmisvahendite ja menetluste mõju arvestamine, kui võrreldakse eri geograafiliste piirkondade või ajavahemike statistikat.

                  16.1.

                  Geograafiline võrreldavus

                  Millisel määral on statistika võrreldav vaadelduna geograafiliste piirkondade kaupa.

                  16.2.

                  Ajaline võrreldavus

                  Millisel määral on statistika võrreldav või kokkusobiv vaadelduna ajavahemike kaupa.

                  17.

                  Ühtsus

                  Kas andmeid saab erineval viisil ja eri otstarbel kasutamiseks usaldusväärselt kombineerida.

                  17.1.

                  Valdkondadevaheline ühtsus

                  Millisel määral on statistika kokkusobiv muudest andmeallikatest või valdkondadest saadud statistikaga.

                  17.2.

                  Sisemine ühtsus

                  Millisel määral on tagatud statistika ühtsus andmekogumi sees.

                  18.

                  Kulud ja koormus

                  Teatava statistikatoote kogumise ja tootmise kulud ning vastajate koormus.

                  19.

                  Andmete läbivaatamine

                  Üldsusele avaldatud statistikaandmete mis tahes muudatus.

                  19.1.

                  Andmete läbivaatamise põhimõtted

                  Meetmed, mille eesmärk on tagada avaldatud andmete läbipaistvus; kõigepealt kogutakse esialgsed andmed ning need vaadatakse hiljem läbi.

                  19.2.

                  Andmete läbivaatamise elluviimine

                  Teave andmete läbivaatamise toimumise kohta.

                  20.

                  Statistiline töötlemine

                  20.1.

                  Allikandmed

                  Statistiliste koondandmete koostamiseks kasutatavate algandmete omadused ja koostisosad.

                  20.2.

                  Andmete kogumise sagedus

                  Algandmete kogumise sagedus.

                  20.3.

                  Andmete kogumine

                  Andmete kogumise süstemaatiline protsess ametliku statistika koostamiseks.

                  20.4.

                  Andmete valideerimine

                  Andmete koostamisprotsessi jälgimine ning statistiliste tulemuste kvaliteedi tagamine.

                  20.5.

                  Andmete koostamine

                  Andmete töötlemine teatavaid eeskirju järgides uue teabe saamiseks.

                  20.6.

                  Kohandamine

                  Statistiliste andmete muutmiseks kasutatavad protseduurid, et tagada vastavus riiklikele või rahvusvahelistele standarditele või et tasandada andmete kvaliteedierinevusi konkreetsete andmekogumite koostamisel.

                  21.

                  Märkused

                  Kirjeldav tekst, mille võib andmetele või metaandmetele lisada.


title: Nõukogu soovitus, 10. juuli 2012 , milles käsitletakse Malta 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Malta stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta

text:
               24.7.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 219/61

         NÕUKOGU SOOVITUS,
   10. juuli 2012,
   milles käsitletakse Malta 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Malta stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta
   2012/C 219/18
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,
   võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,
   võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,
   võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,
   pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia, s.o strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

               (2)

               Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta; (2) mõlemaid dokumente koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.

               (3)

               Nõukogu võttis 12. juulil 2011 vastu soovituse (3) Malta 2011. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Malta ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta.

               (4)

               Komisjon võttis 23. novembril 2011 vastu teise iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt strateegiale „Euroopa 2020” tähistab majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise teise Euroopa poolaasta algust. 14. veebruaril 2012 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määruse (EL) nr 1176/2011 (makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta) (4) alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Maltat ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

               (5)

               Nõukogu võttis 1. detsembril 2011 vastu järeldused, milles kutsutakse sotsiaalkaitsekomiteed esitama koostöös tööhõivekomitee ja muude komiteedega oma seisukohad strateegia „Euroopa 2020” poliitikatsükli raames soovitatud meetmete kohta. Nimetatud seisukohad on osa tööhõivekomitee arvamusest.

               (6)

               Euroopa Parlament on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1466/97 nõuetekohaselt kaasatud Euroopa poolaasta raames toimuvasse ning 15. veebruaril 2012 võttis ta vastu resolutsiooni tööhõive- ja sotsiaalsete aspektide kohta 2012. aasta majanduskasvu analüüsis ja resolutsiooni 2012. aasta majanduskasvu analüüsi täiendamise kohta.

               (7)

               Euroopa Ülemkogu kiitis 2. märtsil 2012 heaks finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve konsolideerimise prioriteedid ning majanduskasvu hoogustamise meetmed. Ülemkogu toonitas vajadust saavutada diferentseeritud ja majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine, taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegeleda töötuse probleemiga ja majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust.

               (8)

               2. märtsil 2012 kutsus Euroopa Ülemkogu laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike üles esitama õigeaegselt kohustused, mis tuleb lisada nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse.

               (9)

               Malta esitas 30. aprillil 2012 oma stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2012–2015 ja 23. aprillil 2012 oma 2012. aasta riikliku reformikava. Selleks et võtta arvesse kõnealuse kahe dokumendi omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (10)

               Tuginedes määruse (EÜ) nr 1466/97 kohasele stabiliseerimisprogrammi hindamisele, on nõukogu seisukohal, et eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on võrreldes komisjoni prognoositud potentsiaalse majanduskasvuga optimistlik, eriti stabiilsusprogrammi lõpuaastate suhtes. Stabiilsusprogrammis kirjeldatud eelarvestrateegia eesmärk on pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi kavandatud korrigeerimist 2011. aastal järk-järgult vähendada puudujääki, nii et see jõuaks 2015. aastal 0,3 protsendini SKPst. Stabiilsusprogrammis kinnitatakse varasemat keskpika perioodi eelarve-eesmärki ehk eelarve struktuurse tasakaalu saavutamist, milleni tahetakse jõuda pärast programmiperioodi lõppu. Keskpika perioodi eelarve-eesmärk (KPEE) kajastab stabiilsuse ja kasvu pakti eesmärke. On aga oht, et eelarvepuudujääk võib osutuda stabiilsusprogrammis kavandatust suuremaks. See võib tuleneda: i) oodatust väiksemaks jäänud tuludest, sest makromajanduslik stsenaarium oli pisut liiga optimistlik; ii) jooksvate esmaste kulude ületamisest; ja iii) riigile kuulva lennuliini (Air Malta) käimasolevast restruktureerimisest ja energiatarnija (Enemalta) finantsseisundist. KPEE poole kavatsetakse liikuda (ümberarvutatud) eelarve struktuurset tasakaalu (5) arvestades nii, et iga-aastane edasiminek oleks kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktis sätestatud sihtmääraga 0,5 % SKPst.
               Arvestades komisjoni hinnangu kohaselt eelarve eesmärkides sisalduvaid ühekordseid meetmeid, on edasiminek keskpika perioodi eesmärgi saavutamise suunas pisut kiirem (¾ % SKPst), kuid see jaotub väga ebaühtlaselt: 2012. aastal edasiminekut ei ole, samas kui 2013. aastal on see 1¼ % SKPst. Programmis esitatud teabe kohaselt on valitsemissektori kulude kasv kogu programmiperioodi jooksul kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktis sätestatud sihtmääraga, kui võtta arvesse suvakohaseid tulumeetmeid. Eelarve-eesmärkidega seotud riske arvestades võib aga keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks tehtavate kohanduste keskmine tempo jääda aeglasemaks kui vaja. Valitsemissektori koguvõlg, mis ulatus 2011. aastal 72 protsendini SKPst, peaks programmi kohaselt hakkama vähenema ning jõudma 2015. aastaks 65,3 protsendini SKPst (mis on ikka suurem kui aluslepingu järgne kontrollväärtus, mis on 60 % SKPst).
               Stabiilsusprogrammis esitatud kavade kohaselt liigub Malta piisavas tempos, et saavutada üleminekuperioodi lõpuks (2015) stabiilsuse ja kasvu paktiga ettenähtud võla vähendamise sihttase, kuid kõnealust hinnangut võib ohustada see, kui võlatase osutub kavandatust kõrgemaks tingituna võimalikust suuremast puudujäägist ja kõrgemast võlakoormuse ja eelarvepositsiooni muutuse näitajast. Malta keskpika perioodi eelarveraamistik ei ole endiselt siduvat laadi, mis näitab, et eelarvepoliitikat planeeritakse suhteliselt lühikeses perspektiivis. Stabiilsusprogrammis osutatakse, et Malta valitsus kavatseb muuta iga-aastast eelarvemenetlust. Tahetakse muuta tähtaegu ning kasutusele võtta järelevalve- ja parandusmehhanisme hõlmav põhiseadusega ettenähtud eelarveeeskiri, mis on kooskõlas viimase aja muudatustega euroala juhtimise raamistikus.

               (11)

               Riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse osas prognoositakse, et pikemas perspektiivis ületab Malta elanikkonna vananemisega seotud kulutuste suurenemine märgatavalt ELi keskmise. Probleemi süvendab veelgi eakate töötajate, sealhulgas eakate naiste väga tagasihoidlik osalemine tööturul, suhteliselt madal tööturult lahkumise iga ja ennetähtaegselt pensionile jäämise võimaluste kasutamine. Sõltumatu pensionide töörühm esitas 2010. aasta detsembris pensionireformi jätkamise kohta oma ettepanekud, mille hulka kuuluvad pensioniea ja oodatava eluea seostamine ning uute pensionisammaste loomine. Ettepanekuid tuleb arutada sidusrühmadega, kuid valitsus ei ole oma seisukohti veel esitanud. Lisaks ei ole riiklikus reformikavas ette nähtud igakülgset aktiivsena vananemise strateegiat. Tuleb märkida, et Malta on võtnud meetmeid võitluseks deklareerimata töö vastu. Selline töötamine avaldab liigset survet riigi rahanduse jätkusuutlikkusele.

               (12)

               Malta majanduse ümberkorraldamise tagajärjel on tööturul tekkinud tööjõu nõudluse ja töötajate oskuste lahknevus, mida veelgi süvendab vähene kolmanda taseme hariduse omandamine ja suur koolist väljalangevus. Püsivate tulemuste saavutamiseks tuleks jätkata jõupingutusi haridussüsteemi vastavusseviimiseks tööturu vajadustega. Malta peaks 2012. aasta lõpuks esitama strateegia kooli poolelijätmise vähendamiseks. Seni puudub selles valdkonnas teabe kogumise ja selle analüüsimise kõikehõlmav süsteem.

               (13)

               Naiste ja vanemaealiste töötajate Malta tööturul osalemise määr on ikka liiga väike. Malta võtab küll meetmeid naiste tööturule tagasitoomiseks, tunnistades vanemate naistega seotud probleeme. Naiste ja meeste tööhõive erinevus avaldab siiski suuremat mõju naistele, kuna puudub piisav valik taskukohaseid lapsehoiuvõimalusi, koolijärgseid lastehoiuasutusi ei ole piisavalt ning liiga vähe kasutatakse peresõbralikku töökorraldust nagu paindlik tööaeg ja kaugtöö.

               (14)

               Malta on üks väheseid liikmesriike, kus veel kasutatakse üldist palkade indekseerimise mehhanismi. Kuigi kõnealune mehhanism sisaldab vahendeid indekseerimise mõju leevendamiseks, kätkeb see siiski palga-hinna spiraali ohtu, eriti kuna indekseerimisel arvestatakse ka importtoodete hindu. See aga võib kahjustada eelkõige tööjõumahukate sektorite konkurentsivõimet. Ametiasutused on probleemi uurinud, kuid tulemusi ei ole veel avaldatud ning konkreetseid reformiettepanekuid ei ole veel arutatud.

               (15)

               Energiavarustus sõltub Maltal peaaegu täielikult importnaftast ning taastuvaid energiaallikaid kasutatakse endiselt vähe. Kõrge elektri hind võib ohustada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate konkurentsivõimet. Kõrvaldada tuleks ka puudused energiatõhususe valdkonnas. See aitaks saavutada kahte eesmärki – suurendada konkurentsivõimet ning täita energia- ja kliimaeesmärgid. Nendes valdkondades on juba tehtud algatusi. Nii näiteks toetatakse päikeseenergia tootmist ja tuuleparkide arendamist, elektriühenduse loomist Sitsiiliaga ning kütusesäästlike autode kasutuselevõttu. Esialgu on aga veel liiga vara hinnata kõnealuste algatuste mõju ja nende rakendamist tuleb tähelepanelikult jälgida.

               (16)

               Malta majanduse suurusega võrreldes on Malta pangandussüsteem väga suur. Selle varade kogumaksumus on ligikaudu 800 % SKPst. Sektori suuruse tõttu võivad finantsstabiilsuse häired avaldada riigi majandusele ebaproportsionaalselt suurt mõju. Üleilmne majanduslangus süvendas halbade laenude arvu, kuid pankade kapitalireserve ei ole suurendatud. Pankadele avaldab eriti suurt mõju kinnisvaraturg, mille arvele langeb üle poole elanikele antud laenudest. Pangad on haavatavad eriti seetõttu, et kinnisvarahindade langus võib jätkuda, kuid eluruumide pakkumine võib praegu olla suurem kui nõudlus nende järele.

               (17)

               Malta on võtnud mitmeid kohustusi laiendatud euroala pakti raames. Need kohustused ja 2011. aastal võetud kohustuste täitmine on seotud konkurentsivõime suurendamise, tööhõive toetamise ja riigi rahanduse jätkusuutlikumaks muutmisega. Komisjon on hinnanud laiendatud euroala pakti raames võetud kohustuste täitmist. Soovitustes on arvesse võetud kõnealuse hindamise tulemusi.

               (18)

               Komisjon hindas Euroopa poolaasta raames põhjalikult Malta majanduspoliitikat. Komisjon hindas 2012. aasta stabiilsusprogrammi ja 2012. aasta riiklikku reformikava. Hindamisel võeti arvesse kõnealuste dokumentide asjakohasust Malta eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi eeskirjadele ja juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada ELi üldist majandusjuhtimist, andes ELi tasandi panuse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad 1.–6. soovituses.

               (19)

               Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu läbi vaadanud Malta 2012. aasta stabiilsusprogrammi ning nõukogu arvamus (6) kajastub eelkõige 1. soovituses,

         SOOVITAB Maltal võtta aastatel 2012–2013 järgmisi meetmeid.

               1.

               Tugevdada 2012. aastal eelarvestrateegiat täiendavate alaliste meetmetega, et tagada piisav edasiminek KPEE saavutamise suunas ja viia eelarvepuudujääk alla 3 % SKPst, ilma ühekordseid meetmeid kasutamata. Jätkata seejärel eelarve konsolideerimist vajalikus tempos, et piisavalt edeneda keskpika perioodi eesmärgi saavutamise suunas, kaasa arvatud kulueesmärgi täitmine, ning võla vähendamise sihttaseme saavutamise suunas, määrates kindlaks konkreetsed meetmed, kuidas toetada eelarvepuudujääki käsitelevaid eesmärke alates 2013. aastast ning olla valmis võtma täiendavaid meetmeid kõrvalekallete korral. Hiljemalt 2012. aasta lõpuks rakendada siduv eeskirjapõhine mitmeaastane eelarveraamistik. Parandada maksukohustuste täitmist ja võidelda maksudest kõrvalehoidmise vastu ning vähendada võlgnevusi soodustavaid tegureid seoses ettevõtete maksustamisega.

               2.

               Võtta viivitamata meetmeid pensionisüsteemi pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamiseks. Selleks tuleb tõsta tegelikku pensioniiga, sealhulgas kiirendades oluliselt ametliku pensioniea järkjärgulist tõstmist võrreldes kehtivates õigusaktides sätestatuga, sidudes selgelt ametliku pensioniea keskmise eeldatava elueaga ning võttes meetmeid erapensioni kogumise soodustamiseks. Võtta meetmeid, mis võimaldavad vanemaealistel töötajatel kauem töötada, ja vähendada ennetähtaegselt pensionile jäämise kavade kasutamist.

               3.

               Tegutseda selle nimel, et vähendada kooli poolelijätmise suurt määra. Jätkata haridussüsteemis jõupingutusi töötajate oskuste kohandamiseks tööturu nõuetega. Edendada taskukohast lastehoidu ja suurendada kooliväliste lastehoiuasutuste arvu, et vähendada naiste ja meeste tööhõive erinevust.

               4.

               Võtta vajalikke meetmeid, et konsulteerides sotsiaalpartneritega ja kooskõlas riigi tavadega ümber korraldada palgaläbirääkimiste süsteem ja palkade indekseerimise süsteem nii, et võetaks paremini arvesse tööviljakuse muutumist ning väheneks impordihindade mõju indekseerimisele.

               5.

               Toetada jõupingutusi energiatõhususe edendamiseks ja suurendada taastuvatest allikatest toodetava energia osakaalu, et vähendada Malta sõltuvust importnaftast. Seejuures tuleks hoolikalt jälgida stimuleerivaid mehhanisme ja seada prioriteetsele kohale infrastruktuuri arendamine, sealhulgas Sitsiiliaga elektriühenduse loomise lõpuleviimine.

               6.

               Tugevdada pangandussektorit, võttes meetmeid, mis aitavad leevendada riske, mida võib põhjustada kinnisvaraturg. Võtta meetmeid, et veelgi suurendada kapitalireserve laenukahju katmiseks.

      Brüssel, 10. juuli 2012

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         V. SHIARLY

      (1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

      (2)  Kehtivad 2012. aastal vastavalt 26. aprilli 2012. aasta nõukogu otsusele 2012/238/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 119, 4.5.2012, lk 47).

      (3)  ELT C 215, 21.7.2011, lk 10.

      (4)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

      (5)  Tsükliliselt kohandatud eelarveseisund pärast ühekordsete ja ajutiste meetmete arvessevõtmist, arvutatuna komisjoni talituste poolt ümber programmis esitatud teabe alusel ja ühiselt kokkulepitud metoodikat kasutades.

      (6)  Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.


title: Nõukogu soovitus (EL) 2016/212, 12. veebruar 2016, mis käsitleb komisjoni tegevuse heakskiitmist seoses Euroopa Arengufondi (kümnes EAF) meetmete rakendamisega 2014. eelarveaastal

text:
               16.2.2016

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 39/61

         NÕUKOGU SOOVITUS (EL) 2016/212,
   12. veebruar 2016,
   mis käsitleb komisjoni tegevuse heakskiitmist seoses Euroopa Arengufondi (kümnes EAF) meetmete rakendamisega 2014. eelarveaastal
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud 23. juunil 2000 Cotonous (1) ning mida on muudetud 25. juunil 2005 Luxembourgis (2),
   võttes arvesse sisekokkulepet nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate vahel ühenduse abi rahastamise kohta mitmeaastase finantsraamistiku (2008–2013) alusel vastavalt AKV-EÜ koostöölepingule ning finantsabi eraldamise kohta nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse EÜ asutamislepingu neljandat osa (3) (edaspidi „sisekokkulepe”), millega asutati muu hulgas kümnes Euroopa Arengufond (kümnes EAF), eriti selle artikli 11 lõiget 8,
   võttes arvesse 18. veebruari 2008. aasta määrust (EÜ) nr 215/2008, mis käsitleb 10. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (4) eriti selle artikleid 142–144,
   olles läbi vaadanud kümnenda EAFi meetmete tulude ja kulude aruande, 2014. aasta 31. detsembri seisuga koostatud bilansi ning 2014. eelarveaastat käsitleva Euroopa Kontrollikoja aastaaruande 8., 9., 10. ja 11. Euroopa Arengufondist (EAF) rahastatud tegevuste kohta koos selles sisalduvate komisjoni vastustega (5),
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt sisekokkuleppe artikli 11 lõikele 8 annab Euroopa Parlament nõukogu soovitusel komisjonile heakskiidu kümnenda EAFi finantshaldamise täitmise kohta.

               (2)

               2014. eelarveaastal on komisjon kümnenda EAFi meetmeid üldiselt rahuldavalt rakendanud,

         SOOVITAB Euroopa Parlamendil kiita heaks komisjoni tegevus seoses kümnenda EAFi meetmete rakendamisega 2014. eelarveaastal.

      Brüssel, 12. veebruar 2016

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         J.R.V.A. DIJSSELBLOEM

      (1)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.

      (2)  ELT L 209, 11.8.2005, lk 27.

      (3)  ELT L 247, 9.9.2006, lk 32.

      (4)  ELT L 78, 19.3.2008, lk 1.

      (5)  ELT C 373, 10.11.2015, lk 289.


				|

		52013PC0632

			Soovitus: NÕUKOGU OTSUS, millega kiidetakse heaks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Albaania Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu protokolli (millega võetakse arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga) sõlmimine komisjoni poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel /* COM/2013/0632 final */

			   	SELETUSKIRI
24. septembril 2012 volitas nõukogu komisjoni
alustama Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Horvaatia Vabariigi nimel
läbirääkimisi Albaaniaga, et sõlmida ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende
liikmesriikide ning teiselt poolt Albaania Vabariigi vahelise stabiliseerimis-
ja assotsieerimislepingu (1. aprill 2009) protokoll, millega võetakse arvesse
Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga.
Läbirääkimised toimusid 19. novembril 2012 ja
10. jaanuaril 2013. Pärast täiendavaid tehnilisi selgitusi ja kirjavahetust
teavitasid Albaania ametiasutused oma nõusolekust protokolli eelnõuga, milleks
komisjon 18. juunil 2013 ettepaneku tegi. Protokolli eelnõu tekst on lisatud
käesolevale otsustele.
Komisjon teeb ettepaneku, et nõukogu teeks
otsuse Euroopa Liidu nimel protokollile allakirjutamise ja protokolli ajutise
kohaldamise kohta ning sõlmiks protokolli Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide
nimel. Euroopa Aatomienergiaühendus (EURATOM) on samuti stabiliseerimis- ja
assotsieerimislepingu osaline. Protokolli sõlmimiseks Euroopa
Aatomienergiaühenduse nimel teeb komisjon ettepaneku, et nõukogu annaks
EURATOMi asutamislepingu artikli 101 teise lõigu alusel selleks oma heakskiidu.

Kooskõlas EURATOMi asutamislepingu artikliga
101 võtab lepingu allakirjutamise otsuse vastu komisjon, lepingu sõlmimise
otsuse aga võtab vastu komisjon nõukogu heakskiidul. Seepärast on vaja võtta
vastu eraldi otsused protokolli allakirjutamise ning protokolli sõlmimise kohta
ELi ja EURATOMi poolt.
Selleks et Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel
protokoll sõlmida, teeb komisjon ettepaneku, et nõukogu:
·
annaks EURATOMi asutamislepingu artikli 101 alusel
oma heakskiidu.
Soovitus:
NÕUKOGU OTSUS,
millega kiidetakse heaks ühelt poolt Euroopa
ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Albaania Vabariigi
vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu protokolli (millega võetakse
arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga) sõlmimine komisjoni
poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse
asutamislepingut, eriti selle artikli 101 teist lõiku,
võttes arvesse komisjoni soovitust
ning arvestades järgmist:
(1)       24. septembril 2012 volitas
nõukogu komisjoni alustama läbirääkimisi Albaaniaga, et sõlmida ühelt poolt
Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Albaania Vabariigi
vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu protokoll, millega võetakse
arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga.
(2)       Kõnealused läbirääkimised on
edukalt lõpule viidud.
(3)       Seepärast tuleks protokoll
sõlmida – ka Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel, seoses Euratomi
asutamislepingu reguleerimisalasse kuuluvate küsimustega.
(4)       Protokolli allakirjutamine ja
sõlmimine toimub eraldi menetluse korras seoses Euroopa Liidu lepingu ja
Euroopa Liidu toimimise lepingu reguleerimisalasse kuuluvate küsimustega.
(5)       Protokolli sõlmimine
komisjoni poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel tuleks heaks kiita,
ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:
Ainus artikkel
Käesolevaga kiidetakse heaks ühelt poolt
Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Albaania Vabariigi
vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu protokolli (millega võetakse
arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga) sõlmimine komisjoni
poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel.
Protokolli tekst on lisatud nõukogu otsusele
ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt
Albaania Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu
protokolli (millega võetakse arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa
Liiduga) allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja