title: Komisjoni soovitus (EL) 2022/554, 5. aprill 2022, Venemaa sissetungi tõttu Ukrainast põgenevate inimeste kvalifikatsiooni tunnustamise kohta

text:
               6.4.2022

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               LI 107/1

      KOMISJONI SOOVITUS (EL) 2022/554,
      5. aprill 2022,
      Venemaa sissetungi tõttu Ukrainast põgenevate inimeste kvalifikatsiooni tunnustamise kohta
      EUROOPA KOMISJON,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 292,
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  24. veebruaril 2022. aastal alanud Venemaa provotseerimata sõjalise agressiooni ja Ukrainasse sissetungi tõttu, mille Euroopa Liit on kõige karmimalt hukka mõistnud, seisab Euroopa Liit silmitsi sõja eest põgenevate ja kaitset otsivate inimeste enneolematu sissevooluga. Kodust välja aetud ja Ukrainast põgenema sunnitud inimeste arv on jõudnud umbes nelja miljonini.

                  (2)

                  8. märtsi 2022. aasta teatises „Euroopa solidaarsus Ukraina pagulaste ja sõjapõgenikega“ (1) tegi komisjon teatavaks ELi ulatusliku toetuse Venemaa sissetungi eest Ukrainast põgenevate inimeste ning neid vastuvõtvate liikmesriikide aitamiseks. See hõlmab otsest humanitaarabi, erakorralist kodanikukaitseabi, toetust piiril ning sõja eest põgenejatele kindla õigusliku seisundi andmist, et võimaldada neil saada ELis viivitamatut kaitset.

                  (3)

                  Oma 23. märtsi 2022. aasta teatises „Ukrainas toimuva sõja eest põgenevate inimeste vastuvõtmine: Euroopa ettevalmistamine vajaduste katmiseks“ (2) nägi komisjon ette meetmed, millega abistada Venemaa sissetungi tõttu Ukrainast põgenenud inimesi ja anda neile võimalus oma õigusi tulemuslikult kasutada. Teatises ei olnud kõne all üksnes vahetud meetmed, nagu peavari, humanitaarabi ja juurdepääs tervishoiuteenustele, vaid ka sammud, millega tagada inimeste sujuv integreerimine vastuvõtvatesse riikidesse ning juurdepääs haridusele, eluasemele ja tööle. Liikmesriikide valitsusasutused, valitsusvälised organisatsioonid ja vabatahtlikud, eelkõige esmase sisenemise riikides (Poola, Rumeenia, Slovakkia ja Ungari), aga ka lõppsihtkohtades, teevad kõik endast oleneva, et Venemaa sissetungi eest Ukrainast põgenevaid inimesi toetada ja kaitsta.

                  (4)

                  Nõukogu rakendusotsusega (EL) 2022/382, (3) millega aktiveeriti direktiivis 2001/55/EÜ (4) sätestatud ajutise kaitse mehhanism, antakse Venemaa sissetungi eest Ukrainast põgenevatele inimestele selge õiguslik seisund niipea, kui nad Euroopa Liitu saabuvad. Ajutine kaitse kestab algul ühe aasta, kuid see võib automaatselt pikeneda kaks korda kuue kuu võrra. Ajutine kaitse hõlmab elamisluba, sotsiaalabi ja tervishoidu ning juurdepääsu eluasemele, haridusele ja tööle.

                  (5)

                  Direktiivi 2001/55/EÜ artiklis 12 on sätestatud, et liikmesriigid peavad lubama ajutist kaitset saavatel isikutel tegutseda töötaja või füüsilisest isikust ettevõtjana kooskõlas asjaomase kutseala eeskirjadega ning võtta osa muudest tegevustest, näiteks täiskasvanute õpe, kutseõpe ja praktiline koolitus töökohal.

                  (6)

                  Õigus pääseda tööturule on ajutise kaitse põhiaspekte. Kogemused näitavad, et kolmandate riikide kodanikud ja eelkõige pagulased peavad sageli tegema tööd, mis jääb allapoole nende kvalifikatsioonitaset (5). Lihtsa ja kiire tunnustamismehhanismi loomine aitab palju kaasa sellele, et ajutist kaitset saavad inimesed võiksid töötada töökohtadel, mille jaoks nad on kvalifitseeritud. See hõlbustab nende integreerimist ja aitab paremini kasutada nende oskusi, tuues kasu nii üksikisikutele kui ka vastuvõtvale kogukonnale. Samuti annab see inimestele võimaluse omandada ajutise kaitse perioodil asjakohaseid kogemusi ja oskusi, mis väärindab nende kvalifikatsiooni kodumaale tagasipöördumisel.

                  (7)

                  2021.–2027. aasta integratsiooni ja kaasamise tegevuskavas (6) tunnistab komisjon, et kolmandates riikides omandatud kvalifikatsioonide tunnustamise lihtsustamine ja nende võrreldavuse parandamine ELi kvalifikatsioonidega on pagulaste ja rändajate kiirema ja õiglasema tööturule kaasamise seisukohast väga oluline. Samuti tunnistab komisjon, et paljud kõrgelt haritud rändajad ja pagulased, eelkõige naised, on oma tööks ülekvalifitseeritud, mis võib viia oskuste kadumiseni. Tegevuskavas julgustatakse liikmesriike tagama, et välismaiste kvalifikatsioonide tunnustamise menetlused oleksid kiired, õiglased, läbipaistvad ja taskukohased.

                  (8)

                  Kui liikmesriik on otsustanud mõnda kutseala reguleerida, (7) tuleb ajutist kaitset saaval isikul sellel kutsealal töötajana või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemiseks lasta oma kutsekvalifikatsiooni tunnustada. Sõltuvalt liikmesriigist võib see hõlmata näiteks tervishoiu, õpetamise, õiguse, sotsiaalsfääri või käsitööga seotud kutsealasid. Kolmandate riikide kodanike kutsekvalifikatsioonide tunnustamine toimub riiklikul tasandil, kohaldades vastuvõtva liikmesriigi õigust ja menetlusi, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse rahvusvahelisi lepinguid.

                  (9)

                  Reguleerimata kutsealade puhul ei reguleerita tööhõivenõudeid seadusega ja need võivad olla nii väga spetsiifilised kui ka väga üldised. Nende kutsealade puhul puuduvad regulatiivsed takistused sellise isiku töölevõtmisel, kelle kvalifikatsiooni ei ole tunnustatud, ning reguleerimata kutsealadele tööle asumisel puudub ühtne kvalifikatsioonide tunnustamise menetlus (8).

                  (10)

                  Mõnes liikmesriigis ja piirkonnas esineb kogu tööstuse valdkonnas mitmetel ametikohtadel suur töötajate puudus, (9) sealhulgas mitmetel reguleeritud kutsealadel. Kutsekvalifikatsioonide tunnustamine võib aidata mõnes valdkonnas puudust vähendada ja tööturgu tasakaalustada.

                  (11)

                  Kutsekvalifikatsioonide tunnustamist peaks täiendama raamistik, millega võimaldada inimestel kutsealal tegelikult tööle asuda, vältida bürokraatlikke takistusi ja anda huvilistele asjakohast nõu.

                  (12)

                  Sõja eest põgenevate inimeste jaoks ei ole kvalifikatsiooni tunnustamine kõige suurem probleem. Siiski on oluline anda inimestele kätte viidad ja põhiteave, mida vajaduse korral kasutada. Lisaks liikmesriikide pakutavale teabele on komisjon loonud veebisaidi „ELi solidaarsus Ukrainaga“ (10).

                  (13)

                  Lisaks Ukraina kodanikele on nõukogu rakendusotsuses (EL) 2022/382 sätestatud, et liikmesriigid peavad kohaldama kas ajutist kaitset või siseriikliku õiguse kohast piisavat kaitset muude ELi mittekuuluvate riikide kodanike suhtes, kes saavad alalise elamisloa alusel tõendada, et nad elasid enne 24. veebruari 2022 seaduslikult Ukrainas. Seega julgustab komisjon liikmesriike kohaldama käesolevat soovitust, niivõrd kui see on siseriikliku õiguse kohaselt võimalik, mitte ainult nende suhtes, kes saavad ajutist kaitset, vaid ka inimeste suhtes, kes on põgenenud Venemaa sissetungi eest Ukrainast ja saavad kooskõlas kõnealuse otsusega siseriikliku õiguse alusel piisavat kaitset.

                  (14)

                  Direktiivi 2005/36/EÜ (11) ei kohaldata kolmandate riikide kodanike suhtes, sealhulgas nende suhtes, kellele on antud ajutine kaitse. Selles on sätestatud reeglid ELi kodanike poolt kolmandas riigis omandatud kvalifikatsiooni tunnustamiseks. Sellega keelatakse liikmesriikidel tunnustada III jaotise III peatükis loetletud kutsealadega seotud kvalifikatsioone, mille on omandanud ELi või kolmandate riikide kodanikud, kui ei ole täidetud kõnealuses peatükis sätestatud koolituse miinimumnõuded. Need kutsealad on järgmised: üldarstid, teatavad eriarstid, üldõed, hambaarstid, veterinaararstid, ämmaemandad, proviisorid ja arhitektid. Kui Venemaa agressiooni eest põgenenud spetsialist ei vasta nendele koolituse miinimumnõuetele, tuleb kiiresti leida võimalus, kuidas ta saaks omandada puuduvad oskused või kuidas teha võimalikuks kiire ja nõuetekohane sisenemine tööturule.

                  (15)

                  Praegust olukorda iseloomustab väga suure hulga inimeste kiire sissevool, kusjuures paljud neist võivad olla korraliku kvalifikatsiooniga. Liikmesriikide pikalt ette valmistatud tunnustamissüsteemid ja -menetlused ei pruugi suuta nii suurt hulka taotlusi korraga menetleda. Muu hulgas ei pruugi vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused olla võimelised hindama igaüht juhtumipõhiselt ega tegema vastavat üksikasjalikku analüüsi.

                  (16)

                  Et liikmesriigid saaksid menetlusi sujuvamaks muuta ja kvalifikatsioonide tunnustamise taotlusi kiiresti hinnata, on vaja saada teavet Ukraina kvalifikatsioonide, Ukraina kvalifikatsioonisüsteemi ja Ukraina kvalifikatsiooniraamistiku kohta.

                  (17)

                  Ukraina on Bologna protsessi raames loodud Euroopa kõrgharidusruumi liige. Bologna protsess tagab Euroopa piirkonna kõrgharidussüsteemide sidususe ning soodustab kvalifikatsioonide õiglast ja läbipaistvat tunnustamist. Selle peamisi eesmärke on toetada töötajate ja üliõpilaste liikuvust. Bologna protsessis osalevad riigid on nõustunud tagama kvalifikatsioonide vastastikuse tunnustamise akadeemilistel eesmärkidel. Kõrghariduse kvalifikatsioonide tunnustamise reeglid nii kutsealasel kui ka täiendõppe eesmärgil on sätestatud kõrgharidusega seonduvate kvalifikatsioonide Euroopa regioonis tunnustamise konventsioon (Lissaboni konventsioon), (12) mille osaliste hulgas on kõik liikmesriigid peale Kreeka, samuti Ukraina ja teisi ELi mittekuuluvaid riike.

                  (18)

                  ENIC-NARIC-võrgustikus (Euroopa regiooni akadeemilise tunnustamise teabekeskuste ja ELi akadeemilise tunnustamise teabekeskuste võrgustik) on töötatud välja programmi „Erasmus+“ Q-entry andmebaas, millest saab teavet kõrghariduse omandamiseks vajalike kvalifikatsioonide kohta liikmesriikides ja ELi mittekuuluvate riikides. Sellest andmebaasist võib leida teavet Ukraina kvalifikatsioonide kohta ja seda saab kasutada ajutise kaitse saanud inimeste kvalifikatsiooni tunnustamisel.

                  (19)

                  Liikmesriikides võib tekkida olukord, et taotlejad ei saa esitada kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente. Venemaa sissetungi eest Ukrainast põgenenud inimesed võisid olla sunnitud lahkuma ilma kvalifikatsiooni tõendava originaaldokumendita. Lissaboni konventsiooni VII artikliga kohustatakse konventsiooniosalisi võtma oma õigusliku süsteemi piires ja õigusaktide kohaselt kõik võimalikud ja mõistlikud meetmed, et töötada juhul, kui kvalifikatsioone ei ole võimalik dokumentaalselt tõendada, välja pagulase kvalifikatsiooni hindamiseks alternatiivne kord. „Soovitus pagulaste kvalifikatsiooni tunnustamise kohta Lissaboni konventsiooni alusel ja seletuskiri“ (13) annab täiendavaid juhiseid, kuidas peaksid liikmesriigid sellises olukorras konventsiooni VII artiklit rakendama.

                  (20)

                  Ukraina on Euroopa Koolitusfondi pikaajalisi partnerriike. Euroopa Koolitusfond on loonud ressursikeskuse, (14) millega toetada Ukrainas saadud kvalifikatsioonide, omandatud oskuste ja läbitud õpingute tunnustamist. Ressursikeskus hakkab pakkuma teavet ja dokumente, näiteks aruandeid ja hinnanguid, Ukraina kvalifikatsioonide kohta, teavet Ukraina kvalifikatsioonisüsteemi ja -raamistiku kohta ning laiemat ülevaadet Ukraina haridus- ja koolitussüsteemist. Samuti koondatakse sinna tööturu uuringuid ja analüüse, projektiaruandeid, kontaktandmeid ja linke seotud veebisaitidele, nagu kvalifikatsioonide andmebaasid. Samuti võib sealt leida programmi „Erasmus+“ raames riiklike akadeemilise tunnustamise infokeskuste (NARIC) välja töötatud vahendeid, nagu projekt „Scand-D“, mis sisaldab üle 300 Ukraina diplomi. Ressursikeskus sisaldab linke asjakohastele andmebaasidele ja teabele Ukraina kõrgharidussüsteemi ja selle akadeemiliste kvalifikatsioonide kohta ning need on kättesaadavad veebisaidil Your Europe (15) ja ENIC-NARIC-võrgustiku veebisaidil (16).

                  (21)

                  Komisjoni välja töötatud eTranslationi tõlkemootorile on lisatud keelevalikusse ukraina keel. Samuti on võimalik tõlkida vene keelest, mis võib olla kasulik seetõttu, et paljud Ukraina spetsialistid on omandanud hariduse vene keeles. Tõlkemootor tunneb ära teksti piltidel ja skaneeritud dokumentides (optiline märgituvastus). See võimaldab pädevatel asutustel säästa aega ja protsesse kiirendada.

                  (22)

                  Et vastata Venemaa sissetungi tõttu Ukrainast põgenenud inimeste esmavajadustele, on vaja üha rohkem tervishoiutöötajaid. Mitmesuguse taustaga kvalifitseeritud spetsialistid saavad nende vajaduste rahuldamisele kaasa aidata. Erilist tähelepanu tuleb pöörata pediaatriale ja sellega seotud meditsiinierialadele, kuna Venemaa sissetungi tõttu Ukrainast põgenevate inimeste hulgas on palju lapsi, ning vaimse tervise teenustele, kuna sõja eest põgenevatel inimestel võib olla raskeid traumaatilisi üleelamisi. Et kahju oleks minimaalne, ei tohiks selliste inimeste kiirel ravimisel saada takistuseks keelebarjäär. Juhtudel, kus usalduse loomiseks ja edukaks raviks on vaja otsest suulist suhtlust, võiksid vajalikku teenust pakkuda ukraina keelt kõnelevad spetsialistid.

                  (23)

                  Komisjon avaldas COVID-19 kriisi ajal suunised, milles käsitletakse ELi- ja EFTA-välises riigis omandatud kvalifikatsiooniga tervishoiutöötajate tunnustamist (17).

                  (24)

                  Arvestades sõja ajal Ukrainast põgenenud laste arvu, valitseb suur nõudlus ukraina keelt kõnelevate õpetajate järele, kes aitaksid neid lapsi kooli panna ja võimalikult kiiresti igapäevaellu sulanduda. Eksperdid on rõhutanud, kui tähtis on lastele kooliskäimise harjumus ja kuidas see neid raskel ja hirmutaval ajal emotsionaalselt toetab (18). Väga tähtis on, et valitsustel ja muudel ametiasutustel oleksid vahendid ja suutlikkus pakkuda nii põgenikele kui ka kohalikule elanikkonnale juurdepääsu täiemahulisele, õiglasele ja kvaliteetsele haridusele. See kehtib kõigil tasanditel – alusharidus, lapsehoid ning alg-, kesk-, kutse- ja kõrgharidus. Sellise hariduse andmiseks ja kultuuridevahelise mõistmise parandamiseks vastuvõtvas haridussüsteemis peaksid ametiasutused põgenike hulgas olevaid õpetajaid ja teisi haridustöötajaid võimalikult hästi rakendama (19). Kui kontaktõppeks võimalusi pole, võib kaaluda kaugõpet. Erasmus+-platvorm School Education Gateway pakub õpetajatele ja teistele töötajatele juurdepääsu abimaterjalile, juhenditele ja õppevahenditele, sh ka ukrainakeelsetele.

                  (25)

                  Komisjoni 19. märtsi 2007. aasta otsusega loodi kutsekvalifikatsioonide tunnustamise koordinaatorite rühm, (20) et muu hulgas luua koostöö liikmesriikide asutuste ja komisjoni vahel kutsekvalifikatsioonide tunnustamise küsimustes. Liikmesriikidel võivad olla juba välja töötatud ulatuslikud süsteemid kolmandate riikide kvalifikatsioonide hindamiseks ja tunnustamiseks. Kõnealune rühm võib olla komisjonile ja liikmesriikidele kohaks, kus pidada pidevat dialoogi ja jälgida käesoleva soovituse tulemuslikku rakendamist. Soovituste tulemuslikuks rakendamiseks on väga tähtis kaasata Venemaa agressiooni eest põgenevate inimeste, Ukraina pädevate asutuste ja kodanikuühiskonna esindajaid.

                  (26)

                  Komisjon võib anda liikmesriikidele soovituste rakendamiseks tehnilise toe instrumendi raames taotluse korral vajaduspõhist oskusteavet.

            ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

         AJUTISE KAITSE SAANUD ISIKUTE KUTSEKVALIFIKATSIOONI TUNNUSTAMISE KORRALDAMINE

                  1.

                  Komisjon kutsub liikmesriike üles tagama direktiivi 2001/55/EÜ alusel ajutist kaitset saavatele spetsialistidele juurdepääsu töökohtadele, mis vastaksid nende kvalifikatsioonile, tuginedes seejuures tõhusale, kiirele ja hästi toimivale kutsekvalifikatsioonide tunnustamise süsteemile. Sellega seoses peaksid liikmesriigid võtma meetmeid saabuvate spetsialistide arvu prognoosimiseks, et tagada piisav suutlikkus tunnustamistaotluste menetlemiseks.

                  2.

                  Komisjon soovitab liikmesriikidel võtta kiiresti vastu tunnustamisotsused saabuvatele spetsialistidele, kes on saanud ajutise kaitse. Kui spetsialisti päritoluriigis läbitud koolituse ja vastuvõtvas liikmesriigis sama tegevuse jaoks nõutava koolituse vahel on suuri erinevusi, peaksid liikmesriigid tegema otsuse rakendada mis tahes korrigeerivat meedet niipea kui võimalik ja soovitavalt mitte hiljem kui üks kuu pärast tunnustamistaotluse esitamist.

                  3.

                  Komisjon soovitab liikmesriikidel viia kutsekvalifikatsioonide tunnustamisega seotud formaalsused miinimumini. Selleks kutsutakse liikmesriike üles:

                              —

                              protsessi kiirendama, kehtestades ajutist kaitset saavate spetsialistide taotluste kiirmenetlused;

                              —

                              nõudma ainult hädavajalikke dokumente;

                              —

                              aktsepteerima muid tõendeid peale originaaldokumentide (nt digitaalsed koopiad);

                              —

                              loobuma teatavatest nõuetest, nt mitte nõudma kinnitatud tõlkeid;

                              —

                              kulusid (nt taotlemislõiv) võimaluse korral vähendama või nendest loobuma.

                        Kui tekib kahtlus kvalifikatsiooni ehtsuses, peaks kontroll olema kiire ja tõhus. Selleks võib kasutada digivahendeid, nagu FRAUDOC – diplomiveskite ja haridusdokumentide võltsingute tuvastamise suunised kvalifikatsioonide hindajatele (21).

                  4.

                  Komisjon kutsub liikmesriike üles kohtlema ajutise kaitse saanud saabuvaid spetsialiste paindlikult, et lühikese aja jooksul ja positiivse tulemusega menetleda suurt hulka juhtumeid. Eelkõige peaksid liikmesriigid kaaluma spetsialistide kvalifikatsiooni kontrollimist ainult siis, kui see on hädavajalik, ning kõrvaldama kõik piirangud ja nõuded, mis ei ole hädavajalikud. Komisjon meenutab vastuvõtvatele liikmesriikidele, et neil on lubatud, kuid mitte kohustuslik kontrollida nende spetsialistide kvalifikatsiooni, kelle kohta puuduvad koolituse ühtlustatud miinimumnõuded.

                  5.

                  Komisjon kutsub liikmesriike üles tegema kindlaks olukorrad, kus tunnustamistaotluste põhjalik hindamine ei ole hädavajalik, eriti kui liikmesriik on teatava kutseala kvalifikatsiooni varem hinnanud ega kahtle tõsiselt selle samaväärsuses võrreldava kvalifikatsiooniga vastuvõtvas liikmesriigis. Kui varasema hindamise tulemus oli positiivne, ei tohiks põhjalik hindamine olla vajalik.

                  6.

                  Komisjon kutsub liikmesriike üles kiirele ja tõhusale tunnustamismenetlusele ka siis, kui kvalifikatsiooni on vaja põhjalikult hinnata. Sellisel hindamisel võiks vastuvõttev liikmesriik järgida samasugust lähenemisviisi nagu direktiivi 2005/36/EÜ kohase tunnustamise üldsüsteemi puhul.

         AJUTIST KAITSET SAAVATE INIMESTE AKADEEMILISE TUNNUSTAMISE HÕLBUSTAMINE

                  7.

                  Komisjon soovitab liikmesriikide vastutavatel asutustel kasutada akadeemiliseks tunnustamiseks kiireid, paindlikke ja tõhusaid tunnustamismenetlusi.

                  8.

                  Komisjon soovitab liikmesriikidel automaatselt tunnustada Ukraina kõrghariduskvalifikatsioone, mis vastavad kõigile Bologna protsessi nõuetele.

                  9.

                  Komisjon soovitab liikmesriikidel rohkem toetada riiklikke akadeemilise tunnustamise infokeskusi (NARIC), et neil oleksid vajalikud vahendid ja suutlikkus suurema arvu tunnustamistaotluste menetlemiseks ning et nad pakuksid kvalifikatsioonide hindajatele tuge, suuniseid ja koolitust.

                  10.

                  Komisjon soovitab, niivõrd kui see on võimalik ja kooskõlas siseriikliku õigusega, aktsepteerida ühes liikmesriigis tehtud tunnustamisotsust ka teistes liikmesriikides.

         TEABE ANDMINE JA ELEKTROONILISTE VAHENDITE KASUTAMINE

                  11.

                  Komisjon soovitab liikmesriikidel anda esmatasandi teenuseosutajatele asjakohast ja lihtsat ukrainakeelset teavet tunnustamismenetluste kohta nende territooriumil. Teave peaks olema ka digitaalselt kättesaadav ning kohandatud Ukrainast saabuvate inimeste vajadustele ja olukorrale, kirjeldades eelkõige erinevusi Ukraina ja vastuvõtva riigi vahel.

                  12.

                  Komisjon soovitab liikmesriikidel kasutada tunnustamisprotsessi kiirendamiseks tõlkemootorit eTranslation (22). Võimaluse korral tuleks pidada masintõlget piisavaks.

                  13.

                  Komisjon soovitab liikmesriikidel olla suhetes üksteise ja komisjoniga läbipaistvad ning jagada olemasolevat teavet Ukraina kvalifikatsioonide ja haridussüsteemi kohta. Euroopa Koolitusfond on komisjoni taotlusel loonud Ukraina kvalifikatsioonide alase teabekeskuse, kus teavet jagada.

         TEGELEMINE PUUDULIKE KVALIFIKATSIOONITÕENDITEGA

                  14.

                  Kui tõendid omandatud kvalifikatsiooni kohta puuduvad, soovitab komisjon liikmesriikidel kõigepealt kontrollida, kas Ukraina ametiasutustelt on võimalik saada kvalifikatsiooni kohta usaldusväärset kinnitust. Selle hõlbustamiseks teevad komisjon ja liikmesriigid koostööd Ukraina ametiasutuste ja kvalifikatsiooni andvate asutustega, et saada kinnitust puuduva dokumentatsiooni kohta, ning uurivad, kas Euroopa digitaalseid kvalifikatsioonitunnistusi (23) saab kasutada kvalifikatsioonitõendite digitaalseks kordusväljastamiseks.

                  15.

                  Komisjon meenutab liikmesriikidele, et kui muud lahendust ei leita, võimaldab Euroopa Nõukogu ja partnerite välja töötatud Euroopa kutsekvalifikatsiooni pass pagulastele (24) hinnata keskhariduse järgset kvalifikatsiooni olemasolevate dokumentide ja struktureeritud intervjuu alusel. Kuigi kutsekvalifikatsiooni pass ise ei tähenda ametlikku tunnustamist, aitab see hinnata pagulase tõenäolist kvalifikatsiooni ning seda võib kasutada ka ajutist kaitset saavate inimeste puhul. Kaaluda võib ka muid vahendeid, nagu UNESCO välja töötatud kvalifikatsioonipass (25) ja programmi „Erasmus+“ raames välja töötatud sarnased süsteemid (nt REACT – pagulased ja tunnustamine) (26).

         ERINÕUDED TEATAVATELE KUTSEALADELE

                  16.

                  Komisjon soovitab liikmesriikidel otsida võimalusi ajutist kaitset saavate inimeste kasutamiseks tervishoiuteenuste osutamises, sealhulgas:

                              —

                              teha kindlaks head tavad, kuidas kolmandate riikide kodanikud saaksid osaleda tervishoiuvaldkonna kiirkoolitusprogrammides, et hõlbustada nendel kutsealadel tegutsemist;

                              —

                              hinnata selliste eksterritoriaalsete tervishoiuasutuste teostatavust, kus ajutist kaitset saavad tervishoiutöötajad võiksid ravida Ukrainast põgenenud inimesi (nt liikmesriigi pinnal tegutsevad Ukraina välihaiglad);

                              —

                              hinnata Ukraina meditsiinitöötajate koolituskavasid ja töötada võimalusel välja lühiajalisi oskuste täiendamise programme, et vastata teatavate kutsealade minimaalsetele koolitusstandarditele.

                  17.

                  Spetsialistide puhul, kelle kvalifikatsioon ei vasta direktiivis 2005/36/EÜ sätestatud koolituse miinimumnõuetele, soovitab komisjon liikmesriikidele sama lähenemisviisi, mis COVID-19 kriisi suunistes ELi- ja EFTA-välises riigis omandatud kvalifikatsiooniga tervishoiutöötajate tunnustamiseks. Liikmesriigid võivad lubada ajutist kaitset saavatel isikutel sooritada tegevusi, andes neile kutseala täisliikme staatusest erineva staatuse. Näiteks võib kolmanda riigi kvalifitseeritud meditsiiniõel, kelle koolitus ei vasta miinimumnõuetele, lubada töötada hooldustöötajana.

                  18.

                  Komisjon kutsub liikmesriike üles uurima eri viise, kuidas anda õpetajatele ja teistele haridustöötajatele kiire juurdepääs asjaomasele tegevusvaldkonnale, näiteks:

                              —

                              võttes Ukrainas õpetajakutse saanud ja ajutist kaitset saavaid inimesi tööle koolidesse, kuhu on paigutatud Venemaa sissetungi eest põgenenud Ukraina lapsed;

                              —

                              pakkudes õpetajatele keeleõpet;

                              —

                              paigutades ukraina keelt kõnelevaid õpetajaid koolidesse, kus on täiendav suutlikkus ja õpetajate nappus;

                              —

                              muutes Ukrainas kutsekvalifikatsiooni omandanud ja vastuvõtvas riigis ajutiselt abiõpetajana tööle võetud õpetajate lepingud kohe pärast kutsekvalifikatsiooni tunnustamist kvalifitseeritud õpetaja lepinguks;

                              —

                              toetades ajutist kaitset saavaid õpetajakoolituses osalejaid juurdepääsul vastuvõtva riigi õpetajaharidusele ja -koolitusele.

                  19.

                  Komisjon kutsub liikmesriike üles hõlbustama ajutist kaitset saavate haridustöötajate töölevõtmist ametlikku alusharidust ja lapsehoidu pakkuvatesse asutustesse, nagu lastesõimed ja lasteaiad, ning mitteametlikesse struktuuridesse, nagu mängutoad, võttes arvesse nende kutsealade suurt mitmekesisust Euroopas.

                  20.

                  Komisjon rõhutab, et ajutist kaitset saavate haridustöötajate ja õpetajate töölevõtmise hõlbustamise meetmete puhul tuleb arvesse võtta laste ja noorte kaitset käsitlevaid siseriiklikke sätteid.

         REGULEERITUD KUTSEALADEL TEGUTSEMISE HÕLBUSTAMINE

                  21.

                  Komisjon kutsub liikmesriike üles andma spetsialistidele võimalus tegutseda oma kutsealal ja pääseda pärast kutsekvalifikatsiooni tunnustamist tööturule ilma tarbetute haldustõketeta ja neile vajaliku toetuse abil.

                  22.

                  Komisjon soovitab liikmesriikidel mitte kehtestada ega säilitada nõuet, et ettevõtjad tõendaksid enne ajutist kaitset saava isiku värbamist, et nad ei saa tööle võtta ELi kodanikku.

                  23.

                  Komisjon soovitab, et liikmesriigid hindaksid ja võtaksid arvesse ajutist kaitset saavate inimeste kõiki asjakohaseid ametialasi oskusi ja pädevusi, olenemata sellest, kas need on omandatud formaalse, informaalse või mitteformaalse õppe kaudu. Komisjon kutsub liikmesriike üles toetama inimesi nende oskuste ja kvalifikatsioonide registreerimisel ning pakkuma ka üks-ühele tugiteenuseid. Oskuste ja pädevuste kogumiseks ja hindamiseks võib kasutada Europassi (27) ja ELi vahendit kolmandate riikide kodanike kutsekirjelduse koostamiseks (28).

                  24.

                  Komisjon soovitab liikmesriikidel võtta meetmeid, et hõlbustada kutsealal tegutsemist sellistel ajutist kaitset saavatel isikutel, kes ei valda või valdavad puudulikult vastuvõtva riigi keelt, korraldades näiteks keelekursuseid või võimaldades kutsealal tegutsemist järelevalve all või olukorras, kus vastuvõtva riigi keel ei ole vajalik.

         JÄRELMEETMED

                  25.

                  Komisjon kutsub liikmesriike üles tegema tihedat koostööd Ukraina ametiasutustega, Ukraina kodanikuühiskonna esindajatega, sh Ukraina diasporaaga, ning komisjoniga, et leida praktilisi lahendusi kvalifikatsioonide tunnustamiseks ja ajutist kaitset saavate inimeste sujuvaks integreerimiseks tööturule.

                  26.

                  Komisjon algatab ja koordineerib kutsekvalifikatsioonide tunnustamise koordinaatorite rühma spetsiaalseid koosolekuid. Rühm kohtub korrapäraselt vastavate riiklike tavade arutamiseks ja vahetamiseks. Komisjon kutsub nendele kohtumistele Ukraina asjaomaste ametiasutuste esindajaid. Arutelu ja vastastikune õpe peab toimuma ka muudes asjakohastes struktuurides, näiteks Euroopa haridusruumi töörühmades ja akadeemilise tunnustamise infokeskuste võrgustikus (ENIC-NARIC).

                  27.

                  Et kiirendada protsessi ja vältida dubleerimist, palub komisjon liikmesriikidel jagada sihtotstarbelistel kohtumistel oma eksperditeadmisi. Praeguses etapis on väga tähtis koostöö, head tavad ja laialdane teabevahetus.

         Brüssel, 5. aprill 2022

               Komisjoni nimel

               komisjoni liige

            Thierry BRETON

         (1)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa solidaarsus Ukraina pagulaste ja sõjapõgenikega“ (COM(2022) 107 final).

         (2)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Ukrainas toimuva sõja eest põgenevate inimeste vastuvõtmine: Euroopa ettevalmistamine vajaduste katmiseks“, COM(2022) 131 final.

         (3)  Nõukogu 4. märtsi 2022. aasta rakendusotsus (EL) 2022/382, millega määratakse kindlaks Ukrainast lähtuva põgenike massilise sissevoolu olemasolu direktiivi 2001/55/EÜ artikli 5 tähenduses ning nähakse selle tulemusena ette ajutine kaitse (ELT L 71, 4.3.2022, lk 1).

         (4)  Nõukogu 20. juuli 2001. aasta direktiiv 2001/55/EÜ miinimumnõuete kohta ajutise kaitse andmiseks ümberasustatud isikute massilise sissevoolu korral ning meetmete kohta liikmesriikide jõupingutuste tasakaalustamiseks nende isikute vastuvõtmisel ning selle tagajärgede kandmisel (EÜT L 212, 7.8.2001, lk 12).

         (5)  OECD (2019), Ready to Help?: Improving Resilience of Integration Systems for Refugees and other Vulnerable Migrants, OECD Publishing, Paris, https://doi.org/10.1787/9789264311312-en

         (6)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Integratsiooni ja kaasamise tegevuskava aastateks 2021–2027“ (COM(2020) 758 final).

         (7)  Direktiivi 2005/36/EÜ artikli 3 lõike 1 punkti a kohaselt on reguleeritud kutseala – kutsetegevus või -tegevuste hulk, millel tegutsema hakkamist või tegutsemist või tegutsemise üht moodustest reguleerivad spetsiaalse kutsekvalifikatsiooni omamist kas otseselt või kaudselt käsitlevad õigus- või haldusnormid; tegutsemise moodus on eelkõige kutsealal tegutsemine kutsenimetuse all, kui sellise nimetuse kasutamine on õigus- või haldusnormidega lubatud üksnes vastavat kutsekvalifikatsiooni omavatel isikutel.

         (8)  https://www.enic-naric.net/non-regulated-professions.aspx

         (9)  Teadete kohaselt on puudus mh torulukkseppadest, õendustöötajatest, keevitajatest, ehitusinseneridest, üldarstidest, müüriladujatest, elektrikutest, raamatupidajatest ja katusepanijatest. Vt Euroopa Tööjõuamet (2021), Report on Labour Shortages and Surpluses, november 2021, https://www.ela.europa.eu/sites/default/files/2021-12/2021%20Labour%20shortages%20%20surpluses%20report.pdf

         (10)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/stronger-europe-world/eu-solidarity-ukraine_et

         (11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiiv 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (ELT L 255, 30.9.2005, lk 22).

         (12)  https://www.coe.int/en/web/higher-education-and-research/lisbon-recognition-convention

         (13)  https://rm.coe.int/recommendation-on-recognition-of-qualifications-held-by-refugees-displ/16807688a8

         (14)  https://www.etf.europa.eu/en/education-and-work-information-ukrainians-and-eu-countries/education-and-work-eu-support-ukraine

         (15)  https://europa.eu/youreurope/citizens/work/professional-qualifications/index_et.htm

         (16)  https://www.enic-naric.net/ukraine.aspx?srcval=ukraine

         (17)  Komisjoni teatis „Suunised tervishoiutöötajate vaba liikumise ja väljaõppe miinimumnõuete ühtlustamise kohta seoses COVID-19 pandeemia erakorraliste meetmetega – soovitused direktiivi 2005/36/EÜ kohta“ (ELT C 156, 8.5.2020, lk 1).

         (18)  UNHCR (2011), Refugee Education: A Global Review, https://www.unhcr.org/4fe317589.pdf

         (19)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele, „Väärikas elu: abist sõltumise asemel iseseisvaks. Sundränne ja arenguabi“, COM(2016) 234 final.

         (20)  Komisjoni 19. märtsi 2007. aasta otsus, millega moodustatakse kutsekvalifikatsioonide tunnustamise koordinaatorite rühm (ELT L 79, 20.3.2007, lk 38).

         (21)  http://www.cimea.it/it/progetti-in-evidenza/fraudoc/fraudoc-project.aspx

         (22)  https://ec.europa.eu/info/resources-partners/machine-translation-public-administrations-etranslation_en

         (23)  https://europa.eu/europass/et/europass-digital-credentials. Euroopa digitaalsetel kvalifikatsioonitunnistustel on e-tempel ja seega kuuluvad nad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta määruse (EL) nr 910/2014 (e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalike usaldusteenuste kohta siseturul ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 1999/93/EÜ) (ELT L 257, 28.8.2014, lk 73) artikli 35 kohaldamisalasse. Seega tuleks neid aktsepteerida kui kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente.

         (24)  https://www.coe.int/en/web/education/recognition-of-refugees-qualifications

         (25)  https://en.unesco.org/themes/education-emergencies/qualifications-passport

         (26)  https://www.nokut.no/globalassets/nokut/artikkelbibliotek/utenlandsk_utdanning/veiledere/toolkit_for_recognition_of_refugees_qualifications.pdf. Vt ka projekt „REACT“ (REACT – pagulased ja tunnustamine | Nokut)

         (27)  https://europa.eu/europass

         (28)  https://ec.europa.eu/migrantskills/


title: Nõukogu soovitus, 5. aprill 2022, euroala majanduspoliitika kohta 2022/C 153/01

text:
               7.4.2022

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 153/1

      NÕUKOGU SOOVITUS,
      5. aprill 2022,
      euroala majanduspoliitika kohta
      (2022/C 153/01)
      EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 136 koostoimes artikli 121 lõikega 2,
      võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,
      võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,
      võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,
      võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,
      võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Pärast 2020. aasta väga sügavat majanduslangust on euroala majandus kindlalt ja kiiresti taastumas. Sisemajanduse koguprodukt (SKP) kasv ületas 2021. aasta teises kvartalis ootusi ja komisjoni talituste 2021. aasta sügise majandusprognoosi kohaselt pidanuks euroala SKP olema 2021. aastal kasvanud 5,0 %. 2021. aasta viimases kvartalis jõudis euroala majandus kriisieelsele SKP tasemele. 2021. aasta teiseks kvartaliks oli kriisieelsele tasemele jõudnud juba seitsme euroala riigi SKP. Prognooside kohaselt peaks euroala SKP 2022. aastal kasvama 4,3 %, kuid eeldatakse, et taastumine on riikide ja sektorite lõikes ebaühtlane. SKP kasvu peamine tõukejõud on sisenõudlus, mis on seotud COVID-19 pandeemiaga seotud piirangute leevendamisega pärast vaktsiinide kasutuselevõttu, tööturgude olukorra järkjärgulise paranemisega, liikumispiirangute ajal kogunenud säästude kasutuselevõtuga ning investeeringute tugeva kasvuga, mida soodustavad soodsad rahastamistingimused ja nõukogu määrusega (EL) 2020/2094 (3) loodud taasterahastu „NextGenerationEU“ toetus. Nagu soovitatud, on euroala liikmesriigid võtnud nii eraldi kui ka eurorühmas ühiselt meetmeid, et tagada COVID-19 kriisist taastumist toetav poliitiline hoiak. Vaadates tulevikku, on ebakindluse tase endiselt suur ning hõlmab märkimisväärseid riske, sealhulgas pandeemia arenguga seotud riske nii liidus kui ka väljaspool seda, ning seda taset on vaja hoolikalt jälgida.

                  (2)

                  2021. aastal põrkas sisenõudluse kiire kasv kokku kitsaskohtadega (nii sisendite nappus kui ka logistikahäired) pakkumise poolel. Lisaks on mõnes sektoris ja mõnes liikmesriigis üha põletavamaks muutunud tööjõu ja oskuste nappus. Pärast mitme aasta väga madalaid intressimäärasid on inflatsioon euroalal alates 2021. aasta algusest kiirenenud, eelkõige baasefektide, energiahindade tõusu ja tarneprobleemide tõttu, mis osutab ajutisele nähtusele, mis on seotud liikumispiirangute järgse kohanemisprotsessiga. 2021. aasta novembris jõudis inflatsioon euroalal 4,9 %ni. Komisjoni 2021. aasta sügise majandusprognoosi kohaselt peaks see 2022. aastal vähenema 2,2 %-le ja 2023. aastal 1,4 %-le.

                  (3)

                  2021. aastal keskenduti Euroopa majanduse elavdamise strateegias taasterahastu „NextGenerationEU“ ning selle suurima instrumendi, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/241 (4) loodud taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisele. 2021. aasta novembri keskpaigaks oli nõukogu pärast komisjoni positiivset hinnangut vastu võtnud 22 liikmesriigi, sealhulgas 18 euroala riigi taaste- ja vastupidavuskavad. Järgnevatel aastatel avaldavad taaste- ja vastupidavusrahastu raames tõhusalt rakendatud reformid ja tehtud investeeringud euroala liikmesriikide majanduse toimimisele tugevat positiivset mõju. Võttes arvesse vahendite jaotamisel kasutatavat valemit, edendab taaste- ja vastupidavusrahastu tõhus rakendamine euroala liikmesriikides ülespoole suunatud majanduslikku ja sotsiaalset lähenemist. Samuti on taaste- ja vastupidavusrahastu suurendanud usaldust ning aidanud toetada majanduskasvu ja makromajanduslikku finantsstabiilsust, tasakaalustades seega eri poliitikameetmeid ja täiendades Euroopa Keskpanga (EKP) tegevust. Lisaks majanduse taastumise toetamisele on taaste- ja vastupidavusrahastu eesmärk muuta liikmesriikide majandust struktuurselt, eelkõige seoses rohe- ja digipöörde elluviimisega. Taaste- ja vastupidavusrahastu kohaste sidusate investeeringute ja reformide rakendamisega ning ühtekuuluvuspoliitika vahendite kasutamisega tahetakse suurendada euroala tulevastele vapustustele vastupanu võimet, püsivalt suurendada potentsiaalset majanduskasvu, toetada tööhõivet ja lahendada sotsiaalseid probleeme. Lisaks suurendab liidu eurodes nomineeritud võlakohustuste emiteerimine taaste- ja vastupidavusrahastu rahastamiseks Euroopa kapitaliturgude sügavust ja likviidsust ning aitab tugevdada eurot rahvusvahelise vääringuna. Roheliste võlakirjade emiteerimine taasterahastu „NextGenerationEU“ raames aitab veelgi edendada kestlikke investeeringuid.

                  (4)

                  Taaste- ja vastupidavuskavades sisalduvate reformide ja investeeringute rakendamine võimaldab teha taaste- ja vastupidavusrahastust väljamakseid ning aitab tulemuslikult kaasa euroala prioriteetsete poliitikaeesmärkide saavutamisele, sealhulgas euroala majanduspoliitikat käsitlevate nõukogu 13. juuli 2021. aasta soovitustes esitatud poliitikaeesmärkise saavutamisele (5). Selline rakendamine hõlmab muu hulgas riiklike institutsiooniliste raamistike tugevdamist, kvaliteetsete avaliku sektori investeeringute toetamist ning poliitikameetmeid sotsiaalse ühtekuuluvuse ja õiglase rohe- ja digipöörde toetamiseks. Nimetatud rakendamine peaks aitama tagada kestliku ja kaasava taastumise, säilitada kasvupotentsiaali ja suurendada vastupanuvõimet. See on kooskõlas komisjoni 24. novembri 2021. aasta teatisega „2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüs“ ja konkurentsivõimelise kestlikkuse nelja mõõtmega, eelkõige keskkonnakestlikkuse, tootlikkuse, õigluse ja makromajanduslik stabiilsusega.

                  (5)

                  Sobivalt toetav ja vastastikku tugevdav majanduspoliitika on taganud tulemusliku makromajandusliku stabiliseerimise ning vähendanud mõju tööturu võimalustele, leevendanud nn armistumise ohtu ja toetanud majanduse kiiret taastumist. Euroala nõuetekohaseks toimimiseks on jätkuvalt oluline jõuliselt kombineerida raha- ja eelarvepoliitikat ning struktuurireforme ja rahanduspoliitikat, järgides täielikult liikmesriikide ja institutsioonide vastavaid rolle, mis tulenevad aluslepingust.

                  (6)

                  EKP rahapoliitika meetmete eesmärk on tagada finantsturu eri segmentide sujuv toimimine ja hoida rahaülekandekanalid muutumatuna ning kokkuvõttes kindlustada keskpikas perspektiivis hinnastabiilsus. 2021 aasta juulis avaldas EKP oma uue rahapoliitika strateegia, milles võetakse vastu keskpika perspektiivi sümmeetrilise 2 % inflatsiooni eesmärk. EKP nõukogu kinnitas samuti, et EKP intressimäärad jäävad peamiseks rahapoliitika instrumendiks. 2021. aasta oktoobris käivitas EKP digieuro võimalikku väljalaset käsitleva kaheaastase uurimisetapi. Digieuro loomine nõuaks liidu seadusandjate sekkumist ja komisjon kavatseb teha seadusandliku ettepaneku aluslepingu artikli 133 alusel. Olenevalt selle ülesehitusest võiks selline keskpanga digiraha pakkuda muu hulgas avaliku sektori raha kättesaadavust digitaalsel kujul, toetada Euroopa majanduse digitaliseerimist ja aktiivselt soodustada innovatsiooni jaemaksete valdkonnas. Lisaks aitaks see tugevdada euro rahvusvahelist rolli ja liidu avatud strateegilist autonoomiat.

                  (7)

                  Komisjon võttis 19. oktoobril 2021 vastu teatise „COVID-19-järgne ELi majandus – tagajärjed majanduse juhtimisele“, käivitades uuesti arutelu majanduse juhtimise paketi läbivaatamise üle, et saavutada laiapõhjaline konsensus selles, kuidas tõhustada majanduse juhtimise raamistikku, tegeleda makromajandusliku tasakaalustamatusega ning käsitleda eelarveprobleeme ülemineku- ja majanduskasvusõbralikul viisil, võttes arvesse COVID-19 kriisist saadud õppetunde.

                  (8)

                  Prognoositi, et kogu euroala valitsemissektori eelarvepuudujääk jõuab 2021. aastal 7,1 %ni SKPst, kuid väheneb 2022. aastal 3,9 %ni SKPst. Euroala eelarvepoliitika pidi komisjoni 2021. aasta sügise majandusprognoosi kohaselt jääma toetavaks, andes SKP kasvu 2021. aastal üle 1,75 % SKPst ja 2022. aastal peaaegu 1 % SKPst. 2022. aastal tuleneb toetav poliitika nii riiklikest kui ka liidu rahastatavatest avaliku sektori investeeringutest. Alates 2021. aasta novembrist antakse nõukogu poolt selleks ajaks heaks kiidetud 18 euroala riigi taaste- ja vastupidavuskavaga kuni 2026. aastani euroala liikmesriikidele ulatuslikku rahalist toetust kuni 262 miljardi euro ulatuses toetustena ja 139 miljardi euro ulatuses laenudena. Riikide eelarvepoliitika koordineerimine, järgides täielikult stabiilsuse ja kasvu pakti, on COVID-19 kriisi põhjustatud majandusšokile tulemuslikuks reageerimiseks, kestlikuks taastumiseks ning majandus- ja rahaliidu nõuetekohaseks toimimiseks äärmiselt oluline. Üldine vabastusklausel jääb jõusse ka 2022. aastal, kuid see peaks deaktiveeritama 2023. aastal. Kuna majanduse taastumine on peatunud, suunatakse eelarvepoliitika ajutistelt erakorralistelt meetmetelt sihipärastele majanduse taastumise toetusmeetmetele. Toodangu vähenemise ja laiaulatuslikule COVID-19 šokile reageerimiseks vajaliku poliitilise reageeringu koosmõju tõttu on valitsemissektori võla suhe suurenenud 85,5 %-lt SKPst 2019. aastal 100 %-le SKPst 2021. aastal. Kuna aga võlasuhe oli mõnes euroala liikmesriigis kõrge juba enne nimetatud šokki, on võla järkjärguline, pidev ja majanduskasvu soodustav vähendamine peaaegu kogu euroala poliitiline eesmärk.

                  (9)

                  Selles kontekstis näib eriti asjakohane parandada riikide rahanduse struktuuri, sealhulgas edendada investeeringuid, parandada eelarvemeetmete kvaliteeti ja tagada keskpikas ja pikas perspektiivis riikide rahanduse kestlikkus, pidades muu hulgas silmas kliimamuutusi ning rohe- ja digipööret. Roheline eelarvestamine, kulude läbivaatamine, hästi toimivad avaliku sektori investeeringute haldamise kavad ja tulemuslikud riigihankeraamistikud võivad parandada riigi rahanduse läbipaistvust ja tõhusust ning anda eelarvepoliitilist manööverdamisruumi täiendavate avaliku sektori investeeringute jaoks. COVID-19 kriisi järel on reformid tulemuslikuma ja õiglasema tulupoliitika nimel muutunud üha olulisemaks. Euroala maksusüsteeme tuleks muuta majanduskasvu- ja keskkonnasõbralikumaks, eelkõige tuleks tegeleda maksumoonutustega ja vähendada tööjõu maksukiilu, mis on enamikus euroala liikmesriikides endiselt suur. Agressiivse maksuplaneerimise, maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidumise vastased meetmed võivad muuta maksusüsteemid tõhusamaks ja õiglasemaks, toetades samal ajal majanduse taastumist ja tulude suurendamist. Üleilmastumise tõttu on vaja maksuraamistikku kohandada, et see sobiks üha enam digitaliseeritud majandusega. Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni ja G20 maksubaasi kahanemist ja kasumi ümberpaigutamist käsitleva kaasava raamistiku raames on saavutatud kokkulepe ülemaailmse maksustamise reformimiseks, et käsitleda majanduse digitaliseerimisest tingitud maksustamisprobleeme ja piirata kahjulikku maksukonkurentsi.

                  (10)

                  Kiire ja jõuline poliitiline reageerimine riiklikul ja liidu tasandil, sealhulgas taasterahastu „NextGenerationEU“ kaudu, on aidanud tulemuslikult leevendada kriisi mõju kodumajapidamistele ja ettevõtetele. Tänu sellisele koordineeritud tegevusele on lõhed suurenenud oodatust vähem ning leevendatud on pikaajalist armistavat mõju. Poliitiline toetus, sealhulgas lühendatud tööaja kavade ja muude töökohtade säilitamise meetmete kujul, on aidanud hoida ettevõtteid kogu kriisi vältel tegevuses ning on piiranud töötuse määra tõusu ja netotulu vähenemist. Kuigi maksejõuetuse määr on kasvanud, on selle kasv olnud 2021. aastal siiski piiritletud, hoolimata toetusmeetmete järkjärgulisest lõpetamisest. Ka tööturu olukord on järk-järgult paranenud: 2021. aasta teiseks kvartaliks jõudis tööhõive määr 72,1 % tasemele (2019. aasta neljandas kvartalis oli see 72,9 %, mis oli COVID-19 eelne haripunkt). Digitehnoloogia kiirem kasutuselevõtt COVID-19 kriisi ajal võib avaldada tootlikkusele positiivset mõju, kui see jääb kestma pikemaks ajaks. Nimetatud kriisil on siiski olnud oluline territoriaalne, valdkondlik ja jaotuslik mõju, mis nõuab ümberjaotamist nii riikide sees kui ka riikide ja sektorite vahel, ning sellega kaasnevad märkimisväärsed üleminekukulud töötajatele ja ettevõtetele.

                  (11)

                  Kuigi pankrotid ei ole seni oluliselt sagenenud, on COVID-19 kriis nõrgestanud paljude ettevõtete bilansse, mis võib lähitulevikus piirata nende võimet investeerimisprojekte rahastada ja see võib seada ohtu nende tagasimaksevõime. Majanduse taastudes tuleks toetus järk-järgult kaotada ja suunata seda täpsemalt. Võlainstrumentide väiksem kasutamine piiraks tingimuslikke kohustusi ja aitaks säilitada ettevõtete investeerimissuutlikkust. Poliitiliste toetusmeetmete õigeaegne lõpetamine on tasakaalustav samm, hõlmates investeeringute ja tööhõive toetamist ning elujõuliste ettevõtete maksejõuetuse vältimist, takistamata keskpikas perspektiivis elujõuetute ettevõtete korrakohast turult lahkumist. Sellega seoses on väga oluline parandada äriühingute juurdepääsu rahastamisele, tugevdada äriühingute bilansse ning suurendada maksejõuetusraamistike suutlikkust ja tulemuslikkust. Euroala liikmesriikide maksejõuetuskorrad on väga erinevad ning tõhusa haldus- ja kohtusüsteemi hõlbustamiseks on vaja meetmeid, mis suurendaksid suutlikkust. Maksejõuetusraamistike parandamine võib aidata tugevdada bilansse ka pangandussektoris, sellel aga on positiivne mõju laenupakkumisele. Saneerimist ja maksujõuetust käsitlev Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL ) 2019/1023, (6) mille eesmärk on kehtestada liikmesriikides ettevõtjate ennetava saneerimise ja võlgadest vabastamise miinimumnõuded, tuleb liikmesriikide õigusesse üle võtta 17. juuliks 2022. Lisaks on liidu kapitaliturgude integratsioon ülioluline selleks, et pakkuda ettevõtjatele alternatiivseid rahastamisallikaid, mis täiendaksid pangalaene. Kapitaliturgude liidu edusammud võivad parandada euroala ettevõtete juurdepääsu rahastamisele, kaasata pikaajalisi investeeringuid uutesse ja rohetehnoloogiasse ning -taristusse, edendada omakapitaliinvesteeringuid ja kõrvaldada piiriülesed investeerimistõkked, sealhulgas maksejõuetusmenetlusi käsitleva materiaalõiguse teatavate aspektide ühtlustamise kaudu.

                  (12)

                  Kuigi tööhõive taastub kiiresti, jäävad mõned sektorid, teatavad töötajate kategooriad ja piirkonnad COVID-19 kriisist ja majanduse keskkonnahoidlikumaks muutmise ja digitaliseerimise kiirendamise tugevast survest tõenäoliselt pikaajaliselt mõjutatuks. See on eriti mõjutanud noori, samuti madala kvalifikatsiooniga inimesi ja rändetaustaga inimesi. Loodavad uued töökohad võivad erineda selle kriisi tõttu kadunud töökohtadest. Mõned rühmad, sealhulgas naised, kogevad endiselt struktuurseid probleeme tööturule integreerimisel. Tarneahela kitsaskohad ja kasvavad energiahinnad võivad teatavates sektorites aeglustada tööhõive taastumist. Poliitikameetmed, mis hõlbustavad töökohavahetust ja tööturule naasmist, on seega keskse tähtsusega, et toetada kohanemist ja leevendada sotsiaalset mõju, pidades eelkõige silmas rohe- ja digipööret. Komisjon esitas soovituse (EL) 2021/402 (7) toimivate tööhõive aktiivse toetamise meetmete kohta pärast COVID-19 kriisi, kutsudes liikmesriike üles töötama välja sidusad poliitikapaketid, mis sisaldavad meetmeid, mille eesmärk on ületada oskuste nappus ja aidata üksikisikutel edukalt rohe- ja digipööret juhtida. Sellised paketid koosneksid kolmest osast: i) tähtajalised ja hästi kavandatud värbamise ja tööturustaatuste vahelise liikumise stiimulid ning ettevõtluse toetamine; ii) tööturu vajadustega seotud oskuste täiendamise ja ümberõppe võimalused; ning iii) tööturuasutuste suurem toetus. Samal ajal on sotsiaalkaitse euroala ühtsuse seisukohast jätkuvalt väga oluline nii tervishoiu- ja majanduskriisi järellainetuses kui ka selleks, et tagada õiglane rohe- ja digipööre. Euroopa sotsiaalõiguste sammas on jätkuvalt suunanäitaja tööhõive, oskuste ja sotsiaalpoliitika meetmete puhul, millega edendatakse liikmesriikides ülespoole suunatud majanduslikku ja sotsiaalset lähenemist ning paremaid töö- ja elutingimusi. 2021. aasta märtsis vastu võetud Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskavas määrati kindlaks liidu kolm peamist eesmärki: i) tööhõive, ii) täiskasvanuharidus ja iii) vaesuse vähendamine 2030. aastaks, millele aitavad kaasa asjakohased poliitikameetmed. Need eesmärgid kiideti heaks liidu juhtide 8. mai 2021. aasta sotsiaaltippkohtumisel Portos ja Euroopa Ülemkogu 24.–25. juuni 2021. aasta kohtumisel.

                  (13)

                  Liikmesriigid on koostanud ambitsioonikad reformi- ja investeerimiskavad, mida toetatakse rahaliselt ja poliitiliselt taaste- ja vastupidavusrahastust ning nende rakendamine on äärmiselt oluline. Institutsioonide kvaliteedi parandamine, eelkõige haldussuutlikkuse suurendamise kaudu, on väga oluline, selleks et tagada asjaomaste vahendite kiire kasutamine, vältides samas dubleerimist ja sekkumist muudesse liidu instrumentidesse. Liikmesriigid saavad parandada erainvesteeringute raamtingimusi, parandades ettevõtluskeskkonda. Ühtse turu sujuva toimimise tagamiseks on lisaks avatud turgudele oluline säilitada ja tugevdada ühtsel turul tarneahela vastupanuvõimet, avastades ja kõrvaldades tarnepuudujäägid ja kitsaskohad, lähendades standardeid ning suurendades mitmekesisust, ringlust ja ressursitõhusust. Jätkuvalt on asjakohane nõukogu 13. juuli 2021. aasta soovitus euroala majanduspoliitika kohta, milles kutsutakse üles veelgi rohkem integreerima kaupade ja teenuste ühtset turgu, sealhulgas digitaalset ühtset turgu, kõrvaldades tarbetud piirangud, tõhustades turujärelevalvet ja tagades piisava haldussuutlikkuse.

                  (14)

                  Varasemate reformide tulemusel on pangandussektor näidanud oma üldist vastupanuvõimet tõsise majandusstressi korral. Ulatuslik poliitiline toetus kriisi haripunktis ja 2021. aastal täheldatud tugev taastumine on seni leevendanud muret ettevõtete nõrgemate bilansside pärast. Siiski on võimalik, et euroala pankade varade kvaliteet mõnevõrra halveneb. Pangandussektori stabiilsuse ja majanduse taastumise rahastamise suutlikkuse säilitamiseks on oluline riskide õigeaegne jälgimine, võlgnike ennetav kaasamine ja viivislaenude aktiivne haldamine ning suurem kasumlikkus ja tugev õigusraamistik.

                  (15)

                  Euroala majanduslik suurus ja integratsioon ning kriisile reageerimiseks võetud meetmed on kogu COVID-19 kriisi vältel olnud kogu maailmas stabiliseerivad tegurid. Arvestades riikide majanduse omavahelist seotust, peavad euroala liikmesriigid lähiaastatel tegema kokkulepitud investeeringuid ja reforme, et väljuda kriisist tugevamana, süvendades samal ajal veelgi majandus- ja rahaliitu, et suurendada selle tulevastele šokkidele vastupanu võimet ja võimet olla rahvusvahelisel areenil tugevam. Arenenud ja tärkava turumajandusega riikides toimuvatel arengutel on euroalale otsene mõju mitme kanali kaudu (sealhulgas tervishoiu- ja vaktsineerimispoliitika, rahapoliitika suundumused, rahavood, üleilmsed väärtusahelad ja kaubandus). Üleilmsete tarneahelate kitsaskohad, mis tekkisid koos majanduse taastumisega, annavad tunnistust üha suurenevast ülemaailmsest majanduslikust seotusest. Samal ajal on euroala jooksevkonto ülejääk järk-järgult vähenenud ja jõudnud 2020. aastal peaaegu samale tasemele, nagu ennustasid põhinäitajad. Prognooside kohaselt suureneb see aastatel 2020–2023 siiski 2,6 %-lt 3,4 %-le. Viimastel aastatel üldjoontes stabiilsena püsinud euro rahvusvahelise rolli tugevdamine, sealhulgas digieuro arendamise teel, võib suurendada euroala ja liidu majanduslikku ja finantsautonoomiat ning parandada ülemaailmset finantsstabiilsust.

                  (16)

                  Endiselt on väga oluline süvendada majandus- ja rahaliitu. Pangandusliit ja kapitaliturgude liit on üksteist vastastikku tugevdavad projektid, mille eesmärk on edendada majanduskasvu, kaitsta finantsstabiilsust ning toetada tõelist majandus- ja rahaliitu. Seniste lünkade täitmine suurendaks veelgi euroala stabiilsust ja vastupanuvõimet, aitaks euroala riikidel jõudsalt areneda ja tugevdaks euro rahvusvahelist rolli. Endiselt on väga oluline pangandusliidu väljakujundamine koos Euroopa stabiilsusmehhanismi asutamislepingu (8) muutmislepingute ja osamaksete ühtsesse kriisilahendusfondi ülekandmise ja ühiskasutusse võtmise lepingu, mis sõlmiti 21. mail 2014 Brüsselis, õigeaegse ratifitseerimise ja kapitaliturgude liidu loomisega. Selle loomine toetab ka rohe- ja digipööret, mis nõuab olulisi investeeringuid. 25. juuni 2021. aasta euroala tippkohtumisel kinnitati pühendumust pangandusliidu väljakujundamisele ning kutsuti laiendatud koosseisus eurorühma üles leppima viivitamata ja konsensuse alusel kokku kõigi lahendamata küsimuste etapiviisilises ja ajaliselt piiritletud töökavas. Samuti kutsuti üles kiiresti rakendama komisjoni 24. septembri 2020. aasta teatises „Inimeste ja ettevõtete hüvanguks toimiv kapitaliturgude liit - uus tegevuskava“ esitatud kapitaliturgude liidu 2020. aasta tegevuskava, lähtudes nõukogu 3. detsembri 2020. aasta järeldustes nimetatud tegevuskava prioriteetidest. Nõukogu 13. juuli 2021. aasta soovitus euroala majanduspoliitika kohta, milles kutsutakse üles viima lõpule majandus- ja rahaliidu loomine ning tugevdama euro rahvusvahelist rolli, on endiselt asjakohane,

            SOOVITAB euroala liikmesriikidel võtta aastatel 2022–2023 individuaalselt, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade rakendamise kaudu, ja eurorühmas ühiselt järgmisi meetmeid.

                  1)

                  Jätkata liikmesriikide eelarvepoliitika rakendamist ja koordineerimist, et toetada tõhusalt majanduse kestlikku ja kaasavat taastumist. Säilitada 2022. aastal euroalal mõõdukalt toetav eelarvepoliitika, võttes arvesse riikide eelarveid ning taaste- ja vastupidavusrahastust saadavaid vahendeid. Suunata fiskaalmeetmed järk-järgult investeeringutele, mis edendavad kestlikku ja kaasavat majanduse taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, pöörates erilist tähelepanu eelarvemeetmete kvaliteedile. Võttes arvesse ebakindluse taset, hoida eelarvepoliitikat ärksana, et suuta reageerida COVID-19 pandeemia arengule. Mitmekesistada eelarvepoliitikat, võttes arvesse majanduse taastumise tugevust, tagades riigi rahanduse kestlikkuse ja suurendades investeeringuid, pidades samal ajal silmas vajadust vähendada erinevusi.

                  2)

                  Edendada poliitikat, millega võideldakse agressiivse maksuplaneerimise, maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vastu, et tagada õiglased ja tõhusad maksusüsteemid. Töötada kahjuliku maksukonkurentsi piiramise suunas, sealhulgas rakendades selleks ülemaailmset konsensusel põhinevat lahendust, et tegeleda majanduse digitaliseerimisest ja üleilmastumisest tulenevate maksuprobleemidega. Vähendada tööjõu maksukiilu ja edendada üleminekut tööjõu maksustamiselt vähem moonutavatele maksudele. Minna tööturul üle erakorralistelt meetmetelt majanduse taastumise meetmetele, tagades tõhusa aktiivse tööturupoliitika: i) toetades töökohavahetust, eelkõige seoses rohe- ja digipöördega, ii) kombineerides oskuste nappuse vähendamise meetmeid, tugevdades täiendus- ja ümberõpet, pakkudes sihitud värbamisstiimuleid, ning iii) suurendades riiklike tööturuasutuste suutlikkust tegeleda ebakõladega tööturul. Tugevdada kvaliteetseid kaasava hariduse ja koolituse süsteeme. Edendada noorte, naiste ja haavatavate elanikkonnarühmade integreerimist tööturule, tagada sobivad töötingimused ja tegeleda tööturu killustatusega, arendada ja vajaduse korral kohandada sotsiaalkaitsesüsteeme ning parandada nendele juurdepääsu, et tegeleda COVID-19 kriisi ning rohe- ja digipöördega seotud väljakutsetega. Tagada sotsiaalpartnerite tulemuslik kaasamine poliitika kujundamisse, tugevdada sotsiaaldialoogi ja edendada kollektiivläbirääkimisi. Tagada tööturu ja sotsiaalpoliitika selliste heade tavade jagamine ja lähendamine, mis suurendavad majanduslikku ja sotsiaalset kerksust.

                  3)

                  Jälgida ettevõtetele suunatud poliitiliste toetuspakettide tulemuslikkust, keskenduda COVID-19 kriisi ajal surve alla sattunud elujõuliste ettevõtete maksevõime sihipärasemale toetamisele ning kasutada rohkem omakapitalipõhiseid instrumente. Suurendada maksejõuetusraamistike suutlikkust tegeleda tõhusalt ja õigeaegselt pankroti ja võlgade restruktureerimisega, maksimeerida väärtuse säilitamist ning edendada kapitali tõhusat jaotamist reaalmajanduses ja piiriüleseid investeeringuid. Teha kiireid edusamme kapitaliturgude liidu süvendamisel, mille kohta komisjon on teinud seadusandlikke ettepanekuid, keskendudes majanduse rahastamise toetamisele, ettevõtete ja üksikisikute investeerimisvõimaluste suurendamisele ning ühtsel turul investeeringuid takistavate põhjendamatute piiriüleste tõkete kõrvaldamisele.

                  4)

                  Jätkata riiklike institutsiooniliste raamistike tugevdamist ja reformide läbiviimist, et kõrvaldada investeeringute ja kapitali ümberjaotamise kitsaskohad ning tagada liidu vahendite tõhus ja õigeaegne kasutamine. Vähendada ettevõtete halduskoormust ja parandada ettevõtluskeskkonda. Tugevdada avaliku halduse tõhusust ja digitaliseerimist. Parandada avaliku sektori finantsjuhtimist, sealhulgas rohelise eelarvestamise ja avaliku sektori investeeringute haldamise raamistike tõhususe suurendamise kaudu, ning kasutada kulude läbivaatamist, et parandada riigi rahanduse struktuuri ja kvaliteeti, eelkõige avaliku sektori investeeringute kvaliteeti ning investeeringuid inimestesse ja oskustesse, ning suunata avaliku sektori kulutused paremini taastumis- ja vastupidavusvajadustele.

                  5)

                  Tagada makromajanduslik finantsstabiilsus ja säilitada krediidikanalid majanduses, jätkates viivislaenude käsitlemist muu hulgas varade kvaliteedi jälgimise, raskustes olevate (eelkõige elujõuliste) võlgnike õigeaegse ja ennetava kaasamise ning viivislaenude järelturgude edasise arendamise kaudu. Jätkata tööd pangandusliidu väljakujundamiseks, tuginedes etapiviisilisele ja ajaliselt piiratud töökavale kõigi vajalike veel lahendamata elementide kohta, ja tegutsedes sama ambitsioonikalt, ning euro rahvusvahelise rolli tugevdamiseks. Toetada jätkuvalt digieuro võimalikku kasutuselevõttu käsitlevat uurimistööd.

            Majandus- ja rahaliidu süvendamiseks võetavate edasiste meetmete puhul tuleks arvesse võtta kogemusi, mis on saadud liidu terviklikust majanduspoliitilisest reageerimisest COVID-19 kriisile. Majandus- ja rahaliidu süvendamiseks tehtavate edusammude puhul tuleks austada täielikult liidu siseturgu ning tegutseda avatult ja läbipaistvalt euroalasse mittekuuluvate liikmesriikide suhtes.

         Koostatud Luxembourgis, 5. aprill 2022

               Nõukogu nimel

               eesistuja

            B. LE MAIRE

         (1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

         (2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

         (3)  Nõukogu 14. detsembri 2020. aasta määrus (EL) 2020/2094, millega luuakse Euroopa Liidu taasterahastu COVID-19 kriisi järgse taastumise toetuseks (ELT L I 433, 22.12.2020, lk 23).

         (4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

         (5)  ELT C 283, 15.7.2021, lk 1.

         (6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/1023, mis käsitleb ennetava saneerimise raamistikke, võlgadest vabastamist ja äritegevuse keeldu ning saneerimis-, maksejõuetus- ja võlgadest vabastamise menetluste tõhususe suurendamise meetmeid ning muudetakse direktiivi (EL) 2017/1132 (saneerimise ja maksejõuetuse direktiiv) (ELT L 172, 26.6.2019, lk 18).

         (7)  Komisjoni 4. märtsi 2021. aasta soovitus (EL) 2021/402 toimivate tööhõive aktiivse toetamise meetmete (EASE) kohta pärast COVID-19 kriisi (ELT L 80, 8.3.2021, lk 1).

         (8)  Belgia Kuningriigi, Saksamaa Liitvabariigi, Eesti Vabariigi, Iirimaa, Kreeka Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Malta, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Portugali Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi ja Soome Vabariigi vaheline Euroopa stabiilsusmehhanismi asutamisleping, mis on allkirjastatud 2. veebruaril 2012 Brüsselis.


title: Euroopa Keskpanga Soovitus, 29. märts 2022, Euroopa Liidu Nõukogule, Lietuvos bankase välisaudiitorite kohta (EKP/2022/15) 2022/C 153/02

text:
               7.4.2022

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 153/7

      EUROOPA KESKPANGA SOOVITUS,

      29. märts 2022,
      Euroopa Liidu Nõukogule, Lietuvos bankase välisaudiitorite kohta
      (EKP/2022/15)
      (2022/C 153/02)
      EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
      võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artiklit 27.1,
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Euroopa Keskpanga (EKP) ja eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide keskpankade raamatupidamist auditeerivad sõltumatud välisaudiitorid, keda soovitab EKP nõukogu ja kiidab heaks Euroopa Liidu Nõukogu.

                  (2)

                  Lietuvos bankase praeguste välisaudiitorite (Ernst & Young Baltic UAB) volitused lõpevad pärast 2021. majandusaasta auditeerimist. Seetõttu tuleb määrata välisaudiitorid alates 2022. majandusaastast.

                  (3)

                  Lietuvos bankas on valinud oma välisaudiitoriks majandusaastateks 2022 kuni 2024 UAB ROSK Consulting,

            ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:
      Lietuvos bankase välisaudiitoriks soovitatakse majandusaastateks 2022 kuni 2024 määrata UAB ROSK Consulting.

         Frankfurt Maini ääres, 29. märts 2022

               EKP president

            Christine LAGARDE


title: Komisjoni soovitus (EL) 2022/561, 6. aprill 2022, glükoalkaloidide esinemise seire kohta kartulites ja neist saadud toodetes

text:
               7.4.2022

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 108/66

      KOMISJONI SOOVITUS (EL) 2022/561,
      6. aprill 2022,
      glükoalkaloidide esinemise seire kohta kartulites ja neist saadud toodetes
      EUROOPA KOMISJON,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 292,
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Toiduahelas olevaid saasteaineid käsitlev Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) teaduskomisjon (CONTAM) võttis 2020. aastal vastu riskihinnangu glükoalkaloidide kohta söödas ja toidus, eelkõige kartulites ja neist saadud toodetes (1).

                  (2)

                  Glükoalkaloidid (α-solaniin ja α-sakoniin) põhjustavad inimestel ägedaid toksilisi seedetrakti nähte, nagu iiveldus, oksendamine ja kõhulahtisus. CONTAM-komisjon määras kindlaks, et selliste nähtude tekkimiseks on vähim täheldatav kahjulikku toimet avaldav doos 1 mg kartuli glükoalkaloide kehamassi kilogrammi kohta päevas, mis on võrdluspunktiks ägeda kokkupuute riski korral. Kokkupuute ohutuspiir üle 10 näitab, et ohtu tervisele ei ole. Kokkupuute ohutuspiiri puhul 10 võetakse arvesse ekstrapoleerimist vähimast täheldatavat kahjulikku toimet avaldavast doosist mitteavalduva kahjuliku mõju tasemeni (koefitsient 3) ning toksidünaamika individuaalset varieeruvust (koefitsient 3,2). Arvestades, et teatavate kokkupuutestsenaariumite puhul oli ägeda kokkupuute hinnangute tulemuseks kokkupuute ohutuspiir alla 10, on tegemist tervise seisukohalt probleemiga.

                  (3)

                  CONTAM-komisjon soovitas koguda rohkem andmeid glükoalkaloidide ja nende aglükoonide esinemise kohta turul kättesaadavates kartulisortides, aretuskatsete tulemusena saadud uutes kartulisortides ja töödeldud kartulitoodetes, sealhulgas imikutoitudes.

                  (4)

                  Head põllumajandustavad, head ladustamis- ja transporditingimused ning head tootmistavad võivad vähendada glükoalkaloidide esinemist kartulites ja töödeldud kartulitoodetes. Siiski tuleb koguda rohkem teavet tegurite kohta, mis põhjustavad glükoalkaloidide suhteliselt suurt sisaldust kartulites ja töödeldud kartulitoodetes, et oleks võimalik kindlaks teha meetmed, mida tuleb võtta, et hoida ära või vähendada glükoalkaloidide esinemist nendes toiduainetes. Võimaluse korral peaks analüüsima eelkõige töödeldud kartulitoodetes ka lagunemissaadusi β- ja γ-solaniini ja sakoniini ning aglükoon solanidiini, kuna neil ühenditel on samasugune toksilisus kui α-solaniinil ja α-sakoniinil.

                  (5)

                  Glükoalkaloidide seire tulemused peavad olema usaldusväärsed ja võrreldavad. Seepärast on asjakohane anda juhiseid nende ekstraheerimise kohta ja esitada nende analüüsi nõuded. Kuna glükoalkaloidide sisaldus koorimata kartulites on suurem kui kooritud kartulites ning väikestes kartulites suurem kui suuremates kartulites, on oluline esitada glükoalkaloidide esinemise juhtumitest teatamise korral teavet selliste tegurite kohta.

                  (6)

                  Selleks et anda nõu, millal oleks asjakohane teha kindlaks glükoalkaloidide suhteliselt suurt sisaldust põhjustavad tegurid, on asjakohane kehtestada glükoalkaloidide sisalduse soovituslik väärtus kartulite jaoks. Samuti on asjakohane saada rohkem teavet selle kohta, kuidas kartulite töötlemine mõjutab glükoalkaloidide sisaldust neis.

                  (7)

                  Seepärast on asjakohane soovitada jälgida glükoalkaloidide esinemist kartulites ja kartulitoodetes ja teha kindlaks glükoalkaloidide suurt sisaldust põhjustavad tegurid ning koguda rohkem teavet töötlemise mõju kohta glükoalkaloidide sisaldusele kartulites ja kartulitoodetes.

            ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

                  (1)

                  Liikmesriigid peaksid toidukäitlejate aktiivsel osalusel jälgima glükoalkaloidide α-solaniini ja α-sakoniini esinemist kartulites ja kartulitoodetes. Võimaluse korral tuleks eelkõige töödeldud kartulitoodete puhul analüüsida ka lagunemissaadusi β- ja γ-solaniini ja sakoniini ning aglükoon solanidiini.

                  (2)

                  Selleks hoida ära α-sakoniini ensümaatilist lagunemist eelkõige toore kartuli (koorimata/kooritud) analüüsimisel, tuleks kartulitele nende segamisel ja homogeenimisel enne ekstraheerimist ja puhastamist lisada 1 % sipelghappe lahust metanoolis suhtega 1:2 (maht : mass). Soovitatavad analüüsimeetodid on vedelikkromatograafia ultraviolettfotodioodrividetektoriga (LC-UV-DAD) või vedelikkromatograafia massispektromeetriaga (LC-MS). Kasutada võib ka muid analüüsimeetodeid, kui on olemas tõendid selle kohta, et need annavad usaldusväärseid tulemusi üksikute glükoalkaloidide kohta. Määramispiir iga glükoalkaloidi määramiseks peaks eelistatavalt olema ligikaudu 1 mg/kg ega tohiks ületada 5 mg/kg.

                  (3)

                  Liikmesriigid peaksid toidukäitlejate aktiivsel osalusel viima läbi uuringuid, et teha kindlaks tegurid, mille tõttu kartulites ja töödeldud kartulitoodetes sisalduv α-solaniini ja α-sakoniini sisaldus ületab soovituslikku taset 100 mg/kg.

                  (4)

                  Liikmesriigid ja toidukäitlejad peaksid esitama Euroopa Toiduohutusametile iga aasta 30. juuniks andmed eelmise aasta kohta, et liita need ühtsesse andmebaasi, järgides toiduohutusameti toidu ja sööda proovikirjeldusstandardi juhises esitatud nõudeid ja toiduohutusameti täiendavaid erinõudeid aruannete esitamise kohta (2). Kartulite ja töödeldud kartulitoodete puhul on oluline märkida kartulite sort ja suurus (kartuli keskmine kaal, eelkõige koorimata kartulite puhul), kas on tegemist varajase kartuli või laokartuliga (st valminud ja/või pikemat aega säilitatud kartulid), proovivõtukoht (tootja, hulgimüük, jaemüük) ning kas kartul on kooritud või koorimata (3).

         Brüssel, 6. aprill 2022

               Komisjoni nimel

               komisjoni liige

            Stella KYRIAKIDES

         (1)  EFSA CONTAM Panel (Toiduahelas olevaid saasteaineid käsitlev Euroopa Toiduohutusameti teaduslik komisjon), 2020. Scientific Opinion – Risk assessment of glycoalkaloids in feed and food, in particular in potatoes and potato-derived products (Teaduslik arvamus – riskihinnang glükoalkaloidide kohta söödas ja toidus, eelkõige kartulites ja neist saadud toodetes). EFSA Journal 2020;18(8):6222, 190 lk. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2020.6222

         (2)  https://www.efsa.europa.eu/en/call/call-continuous-collection-chemical-contaminants-occurrence-data-0

         (3)  Katseid koorimise mõju kohta glükoalkaloidide sisaldusele tuleks teha (kartuli)koorijaga.