title: Nõukogu soovitus, 20. september 2016, riiklike tootlikkuse komiteede loomise kohta

text:
               24.9.2016

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 349/1

         NÕUKOGU SOOVITUS,
   20. september 2016,
   riiklike tootlikkuse komiteede loomise kohta
   (2016/C 349/01)
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 292 koostoimes artikli 121 lõikega 2 ja artikliga 136,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Potentsiaalne majanduskasv euroalal ja liidus tervikuna on alates 2000. aastast märgatavalt aeglustunud. Potentsiaalse majanduskasvu langustrend on peamiselt tingitud kogutootlikkuse pidevast vähenemisest. Alates 2008. aastast on majanduskasvu veelgi nõrgestanud investeeringute vähenemine. Tulevikku vaadates sõltub majanduskasv lõppkokkuvõttes tootlikkuse suurendamisest. Tootlikkuse suurendamine on mitmetahuline ülesanne, mis nõuab tasakaalustatud poliitikameetmeid, mis on eelkõige suunatud innovatsiooni toetamisele, oskuste suurendamisele, jäikuse vähendamisele töö- ja tooteturgudel ning vahendite parema jaotamise võimaldamisele. Ehkki tootlikkust ja konkurentsivõimet liidus on vaja parandada, tõi hiljutine kriis esile selle, et eriti neis liikmesriikides, kelle vääringuks on euro (edaspidi „euroala liikmesriigid”), võib tekkida makromajanduslikku tasakaalustamatust ja selle kiiret kõrvaldamist, mis võib üle kanduda ka teistesse euroala liikmesriikidesse ja euroalasse mittekuuluvatesse liikmesriikidesse. Kuna puudub paindlik nominaalne vahetuskurss, vajavad euroala liikmesriigid asjakohaseid kohandamismehhanisme, et tulla toime riigispetsiifiliste vapustustega. Tootlikkuse ja konkurentsivõime dünaamika on oluline nii makromajandusliku tasakaalustamatuse järkjärgulise suurenemise ja korrigeerimise (nt kaubandusbilansi ja jooksevkonto puudujääk, omamaised kohustused ja väliskohustused) kui ka asümmeetriliste vapustustega tõhusa kohanemise seisukohast. Tootlikkuse ja konkurentsivõime dünaamikat mõjutava poliitika uurimine ja analüüs peaks panema aluse arengule, mis on kooskõlas majandus- ja rahaliidu sujuva toimimise eesmärgiga.

               (2)

               Ehkki käesolev soovitus on adresseeritud euroala liikmesriikidele, ergutatakse ka euroalasse mittekuuluvaid liikmesriike kindlaks määrama või looma samalaadseid organeid. Euroalasse mittekuuluvad liikmesriigid, kes teatavad oma kavatsusest võtta käesoleva soovituse põhjal järelmeetmeid, peaksid saama võrdsetel tingimustel osaleda tootlikkuse nõukogudega seonduva koostöö kõigis aspektides.

               (3)

               Euroopa poolaastaga, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustes (EL) nr 1176/2011 (1) ja (EL) nr 1174/2011 (2) sätestatud makromajandusliku tasakaalustamatuse menetlusega on loodud integreeritud majanduspoliitika koordineerimise ja järelevalve raamistik. Struktuurireformide edendamist silmas pidades peaksid olemasolevad mehhanismid saama kasu tugevast riiklikkust isevastutusest. Sel eesmärgil on sõltumatu analüüsi tagamine riigi tasandil ja poliitilise dialoogi tugevdamine liikmesriikides põhjendatud.

               (4)

               Selliste riiklike tootlikkuse komiteede loomine, kelle ülesandeks on jälgida tootlikkuse ja konkurentsivõime valdkonnas toimuvat arengut ja innustada selles valdkonnas riiklikke arutelusid, peaks aitama suurendada vajalike poliitikameetmete ja reformide omaksvõtmist riiklikul tasandil ning parandada liidu majanduspoliitika koordineerimist käsitlevat teadmistebaasi. Nimetatud komiteed peaksid analüüsima tootlikkuse ja konkurentsivõime arengut, sealhulgas võrreldes ülemaailmsete konkurentidega, võttes arvesse liikmesriikide eripära ja väljakujunenud tavasid.

               (5)

               Tootlikkuse komiteede hindamise ja analüüsi ulatus hõlmab tootlikkuse ja konkurentsivõime laiahaardelist mõistet. Nad peaksid võtma arvesse tootlikkust ja konkurentsivõimet soodustavaid ja võimaldavaid pikaajalisi tegureid, sealhulgas innovatsiooni, investeeringute ligimeelitamise suutlikkust, ettevõtjaid ja inimkapitali ning käsitlema kulupõhiseid ja mittekulupõhised tegureid, mis võivad mõjutada kaupade ja teenuste hindu ja kvaliteeti, sealhulgas võrreldes ülemaailmsete konkurentidega lühikeses perspektiivis.

               (6)

               Lisaks suurendab poliitiliste väljakutsete sõltumatu kvaliteetne majandusanalüüs poliitiliste arutelude läbipaistvust. Poliitiliste väljakutsete hindamine võib suurendada kõigi sidusrühmade teadlikkust. Sellel võib olla positiivne mõju üldsuse toetusele ja vastutusele vajalike reformide suhtes. Samuti, kui ja kuivõrd see on nende riiklikes volitustes ette nähtud, võiksid tootlikkuse komiteed hinnata poliitiliste valikute mõju, väljendades sõnaselgelt poliitilisi kompromisse.

               (7)

               Tootlikkuse komiteedel peaks olema funktsionaalne sõltumatus mis tahes riiklikust asutusest, kes vastutab poliitikameetmete väljatöötamise ja rakendamise eest tootlikkuse ja konkurentsivõime valdkonnas liikmesriigi või Euroopa tasandil. Eelkõige peaksid nad saama oma töövaldkonnas koostada sõltumatuid analüüse. Piiramata selles osas riikide kaalutlusõigust, peaks tootlikkuse komiteede koosseis olema kallutamata, st nad ei tohiks esindada üksnes või peamiselt konkreetsete sidusrühmade seisukohti. Selliste sõltumatuse ja erapooletuse nõuete eesmärk on tagada, et tootlikkuse komiteed oleksid volitatud koostama üldistes huvides sõnastatud eksperdihinnanguid.

               (8)

               Tootlikkuse komiteede tunnused peaksid olema täielikus kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikliga 152 ning nende osas tuleks järgida liikmesriikide palgakujunduse tavasid ja süsteeme. Kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 28 ei tohiks nende tegevus mõjutada töötajate ja tööandjate või nende organisatsioonide õigust pidada asjakohasel tasandil läbirääkimisi kollektiivlepingute üle ja neid sõlmida ning kollektiivselt oma õigusi kaitsta liidu õiguse ja siseriiklike õigusaktide ja tavade kohaselt.

               (9)

               Tootlikkuse komiteed peaksid olema kontaktis teiste osalevate liikmesriikide tootlikkuse komiteedega, et vahetada seisukohti ja parimaid tavasid, võttes arvesse ka laiemat euroala ja liidu mõõdet. Komisjon võiks hõlbustada arvamuste vahetust kõigi osalevate liikmesriikide tootlikkuse komiteede vahel. Samuti peaksid tootlikkuse komiteed ja majanduspoliitika komitee korrapäraselt arutama viimase pädevusvaldkonda kuuluvaid küsimusi, kaasates ka mitteosalevate liikmesriikide asjaomaseid eksperte.

               (10)

               Tootlikkuse komiteede tegevus peaks olema pidev. Nad peaksid tegema oma analüüsid üldsusele kättesaadavaks ning avaldama aastaaruande, mis tuleks lisada juba olemasolevasse aruandesse. Liikmesriigid ja komisjon saaksid nimetatud komiteede sõltumatuid eksperdiarvamusi, sealhulgas aastaaruannetes esitatud arvamusi, kasutada Euroopa poolaasta ja makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse raames.

               (11)

               Arvamuste vahetamise lihtsustamiseks riikideülesel tasandil peaks igas liikmesriigis olema üks kindlaks määratud tootlikkuse komitee. Oluline on tugineda olemasolevatele struktuuridele, et säilitada juba toimivad struktuurid ja minimeerida halduskulusid. Kui see on asjakohane, võiks tootlikkuse komitee põhineda juba väljakujunenud ja tunnustatud riiklikul struktuuril, sealhulgas sidusrühmade kaasamise ja nendega konsulteerimise osas. Nõuetekohaseks tegutsemiseks võiksid tootlikkuse komiteed oma tegevuses siiski omakorda toetuda erinevatele eraldiseisvatele olemasolevatele organitele, kui nende organite analüüs on sama kvaliteediga.

               (12)

               Käesolev soovitus ei mõjuta Euroopa poolaastaks määratud kohustusi, sealhulgas riigipõhiste soovituste koostamist ja järelevalvet ega makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse kohaldamist, nagu on ette nähtud määruses (EL) nr 1176/2011,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:
   I.   Eesmärgid ja kohaldamisala

               1.

               Käesoleva soovituse eesmärk on määrata kindlaks või luua riiklikud tootlikkuse komiteed, et analüüsida tootlikkuse ja konkurentsivõime valdkonnas toimuvat arengut ja kohaldatavat poliitikat ning aidata seeläbi edendada vajalike reformide rakendamist ja nendega seotud vastutustunnet riiklikul tasandil, tugevdades seega jätkusuutlikku majanduskasvu ja lähenemist.

               2.

               Käesolev soovitus on adresseeritud euroala liikmesriikidele. Ka euroalasse mittekuuluvaid liikmesriike kutsutakse üles kindlaks määrama või looma samalaadseid organeid.

               3.

               Käesoleva soovituse kohaldamisel tuleks järgida täielikult ELi toimimise lepingu artiklit 152 ning austada liikmesriikide palgakujunduse tavasid ja süsteeme. Käesolevas soovituses võetakse arvesse ka Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 28 ja see ei mõjuta õigust pidada läbirääkimisi, sõlmida ja täita kollektiivlepinguid ning kollektiivselt oma õigusi kaitsta vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja tavadele.

         II.   Tootlikkuse komiteed

               4.

               Igal liikmesriigil peaks olema tootlikkuse komitee, kes täidab järgmisi ülesandeid:

                           a)

                           tootlikkuse ja konkurentsivõime arengu hindamine ja analüüs asjaomases liikmesriigis. Analüüsis tuleks arvesse võtta euroala ja liidu aspekte ning käsitleda tootlikkust ja konkurentsivõimet soodustavaid ja võimaldavaid pikaajalisi tegureid, sealhulgas innovatsiooni, investeeringute ligimeelitamise suutlikkust, ettevõtjaid ja inimkapitali, samuti kulupõhiseid ja mittekulupõhised tegureid, mis võivad mõjutada kaupade ja teenuste hindu ja kvaliteeti, sealhulgas võrreldes ülemaailmsete konkurentidega lühikeses perspektiivis. Analüüs peaks põhinema läbipaistvatel ja võrreldavatel näitajatel; ning

                           b)

                           poliitiliste väljakutsete sõltumatu analüüsimine tootlikkuse ja konkurentsivõime valdkonnas ning, kui ja kuivõrd see on nende siseriiklikes volitustes ette nähtud, poliitiliste valikute mõju hindamine, väljendades sõnaselgelt poliitilisi kompromisse.

               5.

               Iga liikmesriik peaks kindlaks määrama ühe tootlikkuse komitee, kes saaks oma tegevuses omakorda tugineda erinevatele olemasolevatele organitele või nendest organitest koosneda.

               6.

               Tootlikkuse komiteede tegevus peaks olema pidev. Nad peaksid tegema oma analüüsid üldsusele kättesaadavaks ja avaldama aastaaruande. Komiteed peaksid olema kontaktis euroalasse mittekuuluvate liikmesriikide tootlikkuse komiteedega, et vahetada seisukohti ja parimaid tavasid ning teha asjakohasel juhul ühiseid analüüse, võttes arvesse ka laiemat euroala ja liidu mõõdet. Komisjon vahetab kõigi osalevate tootlikkuse komiteedega korrapäraselt arvamusi, sealhulgas teabekogumismissioonidel liikmesriikides, ning võiks hõlbustada arvamuste vahetamist tootlikkuse komiteede vahel.

         III.   Tootlikkuse komiteede tunnused

               7.

               Tootlikkuse komiteedel peaks olema funktsionaalne sõltumatus mis tahes riiklikust asutusest, kes vastutab poliitikameetmete väljatöötamise ja rakendamise eest tootlikkuse ja konkurentsivõime valdkonnas liikmesriigi või Euroopa tasandil. Käesolevas soovituses ette nähtud ülesannete täitmiseks peaks nende tegevus tuginema siseriiklikele õigusnormidele, millega tagatakse kõrge funktsionaalse iseseisvuse ja vastutuse tase, hõlmates muu hulgas järgmist:

                           a)

                           võime avalikkusega õigeaegselt suhelda;

                           b)

                           menetlused liikmete ametisse nimetamiseks nende kogemuse ja pädevuse alusel;

                           c)

                           asjakohane juurdepääs teabele oma ülesannete täitmiseks.

               8.

               Tootlikkuse komiteed peaksid oma analüüsi ja sisu osas olema objektiivsed, erapooletud ja täiesti sõltumatud. Nad võivad konsulteerida asjaomaste sidusrühmadega, kuid ei tohiks esindada üksnes või peamiselt konkreetsete sidusrühmade arvamusi ja huvisid.

               9.

               Tootlikkuse komiteed peaksid olema võimelised koostama kvaliteetseid majandus- ja statistilisi analüüse, mida tunnustaksid ka akadeemilised ringkonnad. Analüüse võiksid teha olemasolevad ja eraldiseisvad organid, kui nende organite analüüs on sama kvaliteediga.

         IV.   Seos Euroopa poolaastaga

               10.

               Liikmesriigid ja komisjon saaksid nimetatud komiteede sõltumatuid eksperdiarvamusi, sealhulgas aastaaruannetes esitatud arvamusi, kasutada Euroopa poolaasta ja makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse raames. Käesolev soovitus ei mõjuta Euroopa poolaastaks määratud kohustusi, sealhulgas riigipõhiste soovituste kavandamist ja järelevalvet ega makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse kohaldamist, nagu on ette nähtud määruses (EL) nr 1176/2011.

         V.   Vastutus ja läbipaistvus

               11.

               Üldjuhul tuleks nimetatud komiteede koostatud analüüsid üldsusele kättesaadavaks teha.

         VI.   Lõppsätted

               12.

               Euroala liikmesriike kutsutakse üles rakendama käesolevas soovituses esitatud põhimõtteid hiljemalt 20. märtsiks 2018.

               13.

               Komisjonil palutakse hiljemalt 20. märtsiks 2019 koostada kõigilt liikmesriikidelt saadud asjakohase teabe alusel eduaruanne käesoleva soovituse rakendamise ja sobivuse kohta, sealhulgas täiendavate sätete vastuvõtmise vajalikkuse kohta. Põhjendatud juhul lisatakse aruandele ettepanek käesoleva soovituse kohandamiseks.

      Brüssel, 20. september 2016

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         I. KORČOK

      (1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 25).

      (2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1174/2011 euroalal esineva ülemäärase makromajandusliku tasakaalustamatuse korrigeerimiseks võetavate täitemeetmete kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 8).


title: Nõukogu soovitus, 12. juuli 2016, milles käsitletakse Ühendkuningriigi 2016. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Ühendkuningriigi 2016. aasta lähenemisprogrammi kohta

text:
               18.8.2016

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 299/12

         NÕUKOGU SOOVITUS,
   12. juuli 2016,
   milles käsitletakse Ühendkuningriigi 2016. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Ühendkuningriigi 2016. aasta lähenemisprogrammi kohta
   (2016/C 299/03)
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,
   võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,
   võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,
   võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,
   võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,
   võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,
   võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjon võttis 26. novembril 2015 vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2016) algust. Euroopa Ülemkogu kiitis 17.–18. märtsil 2016 heaks iga-aastases majanduskasvu analüüsis esitatud prioriteedid. Komisjon võttis 26. novembril 2015 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (2) alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles nimetati Ühendkuningriiki ühe liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

               (2)

               2016. aasta aruanne Ühendkuningriigi kohta avaldati 26. veebruaril 2016. Selles hinnati Ühendkuningriigi edusamme nõukogus 14. juulil 2015 vastu võetud riigipõhiste soovituste järgimisel ja talle strateegiaga „Euroopa 2020“ ettenähtud eesmärkide saavutamisel. See hõlmas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi. Põhjaliku analüüsi tulemused esitas komisjon 8. märtsil 2016. Komisjon järeldab oma analüüsi põhjal, et Ühendkuningriigis ei esine makromajanduslikku tasakaalustamatust. Kodumajapidamiste sektori suur võlakoormus, eluasemehindade kõrge tase ja suur jooksevkonto puudujääk võivad põhjustada haavatavust. Samal ajal on kodumajapidamiste bilanss kokkuvõttes tugev ja pangandussektori vastupanuvõime paraneb pidevalt. Tundub, et kodumajapidamiste sektori ja kogu majanduse võime tulla lühikeses perspektiivis toime riskide, näiteks intressimäära ja tööhõive järsu muutusega, on paranenud. Kuigi valitsuse algatustel on olnud teatav mõju eluasemete pakkumisele, on pakkumise ja nõudluse vaheline tasakaalustamatus endiselt suur. Suure jooksevkonto puudujäägiga seonduvaid riske aitavad maandada toetav institutsiooniline raamistik ja väliskohustuste madal tase. Puudujääk, mille suurenemine on tingitud esmaste tulude puudujäägi suurenemisest, peaks ebasoodsate tsükliliste tingimuste kadudes vähenema.

               (3)

               24. märtsil 2016 esitas Ühendkuningriik oma 2016. aasta riikliku reformikava ja 2016. aasta lähenemisprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (4)

               Asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi võeti arvesse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 2014.–2020. aasta programmide koostamisel. Nagu on nähtud ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 (3) artikliga 23, võib komisjon juhul, kui on vaja toetada asjaomaste nõukogu soovituste rakendamist, nõuda, et liikmesriik vaataks läbi oma partnerluslepingu ja asjaomased programmid ning teeks nende muutmise ettepanekud. Suunistes, kuidas rakendada meetmeid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhususe sidumiseks usaldusväärse majandusjuhtimisega, esitas komisjon täiendavad üksikasjad selle kohta, kuidas ta kõnealust sätet kavatseb kasutada.

               (5)

               Ühendkuningriigi suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti paranduslikku osa. Kui ta korrigeerib 2016.–2017. aastal püsivalt oma ülemäärase eelarvepuudujäägi, hakatakse tema suhtes alates 2017.–2018. aastast kohaldama stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning võlareegliga seotud üleminekukorda. Valitsus eeldab 2015.–2016. aasta lähenemisprogrammis, et 2016.–2017. aasta valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk on alla 3 % SKPst ning kavandab selle edasist vähenemist 2,0 %-le SKPst 2017.-2018. aastaks. Ümberarvutatud (4) struktuurne eelarvepuudujääk viitab struktuursele paranemisele 0,6 protsendipunkti SKPst 2015.–2016. aastal, 0,9 protsendipunkti SKPst 2016.–2017. aastal ja 0,7 protsendipunkti SKPst 2017.–2018. aastal. Lähenemisprogramm ei sisalda keskpika perioodi eelarve-eesmärki. Lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse langema 2015.–2016. aasta 88,9 % tasemelt 2016.-2017. aastal 88,3 %-le ning 2017.–2018. aastal 87,1 %-le. Eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on usutav. Aastateks 2016–2017 ja 2017–2018 kavandatud eelarvepuudujäägi eesmärkide saavutamiseks võetavaid meetmeid on piisavalt täpselt kirjeldatud. Seejuures ei ole nii kindel, kas teatavad 2017.–2018. aasta meetmed, mille mõju eelarvele on hinnanguliselt ligikaudu 0,2 % SKPst, avaldavad soovitud mõju. Komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi põhjal saavutab Ühendkuningriik 2015.–2016. aastal soovitusliku valitsemissektori nominaalse eelarvepuudjäägi 4,1 % SKPst ja täidab ka soovitusliku eelarvekohanduse eesmärgi. Prognooside kohaselt korrigeerib Ühendkuningriik aastatel 2016–2017 oma ülemäärase eelarvepuudujäägi vastavalt nõukogu soovitusele, kuid ei täida valitsemissektori nominaalse eelarvepuudujäägi soovituslikku eesmärki 2,7 % SKPst. Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse perioodiks prognoositakse soovitatust veidi väiksemat kumulatiivset eelarvekohandust. Muutumatu poliitika korral järgib Ühendkuningriik eeldatavasti 2017.–2018. aastal soovitatud kohandust keskpika perioodi minimaalse eelarve-eesmärgi suunas. Peale selle prognoositakse, et Ühendkuningriik järgib 2017.–2018. aastal võlareegliga seotud üleminekukorda. Nõukogu on lähenemisprogrammile antud hinnangu põhjal ja komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi arvesse võttes arvamusel, et Ühendkuningriik peaks stabiilsuse ja kasvu pakti nõuded üldjoontes täitma.

               (6)

               Ühendkuningriigis on tootlikkus jäänud alates 2008. aastast muutumatuks. See võib olla tingitud mitmest tegurist, nagu madal kapitaliinvesteeringute tase, oskustööjõu nappus, oskuste mittevastavus tööturu vajadustele ning majanduse struktuurimuutus selliste ettevõtlussektorite kasuks, kus tootlikkus on väiksem. Sellega seoses tuleb arvesse võtta ka eluasemepuudusega seotud probleeme eelkõige kiire majanduskasvuga piirkondades. Valitsuse ulatuslik tegevuskava selles küsimuses on esitatud 2015. aasta juuli poliitikadokumendis „Fixing the foundations- creating a prosperous nation“. Kuna Ühendkuningriigis esineb endiselt investeerimistõkkeid ning avaliku ja erasektori investeeringud on madalal tasemel, on valitsuse poliitikameetmed töötajate oskuste, innovatsiooni ja taristuinvesteeringute edendamiseks õigeaegsed. Nüüd on oluline, et neid ka tõhusalt rakendataks. Üks suurematest investeerimisprobleemidest on see, et investeeringutega ei ole suudetud tagada piisava võrgutaristu loomist. 2016. aasta märtsis ajakohastatud riiklikus taristukavas on sidusas ja järjekindlas raamistikus esitatud üksikasjalik taristuprojektide teostamise kava. Kava kohaselt peaks suur osa investeeringutest tulenema erasektori poolse rahastamise suurendamisest. Väga olulised on nii täitmine ja järelevalve kui ka läbipaistvus ja aruandekohustus. Hoolimata mitmest valitsuse algatusest, ületab eluasemete nõudlus endiselt pakkumist, mis väljendub kõrgetes ja üha kasvavates eluasemehindades. Eluasemepuudus on kõige teravam sellistes kiiresti kasvavates piirkondades nagu London ja riigi kaguosa. Maa kasutamise põhimõtted on esitatud riikliku planeerimispoliitika raamistikus ja kui reformitud planeerimissüsteemi tõhusalt rakendada, võib ka eluasemete ehitamine hoogustuda.

               (7)

               Ühendkuningriigi tööturg on endiselt dünaamiline. 2015. aastal oli 20–64-aastaste vanuserühma töötajate tööhõive määr 76,9 % ning tööpuudus jätkas langustrendi, olles 5,3 %. Veelgi on vähenenud ka noorte töötus ning mittetöötavate ja mitteõppivate noorte hulk. Mitteaktiivsete, vaeghõivatute ja madala kvalifikatsiooniga töötajate võimaluste parandamiseks saab siiski veel üht-teist ära teha. Neid, kes on seni töötanud ainult madalapalgalisel ja/või osalise tööajaga töökohal, võiks aidata see, kui parandada tööturul edenemise väljavaateid ning muuta oskuste täiendamise võimalusi selgemaks. See aitaks lahendada ka ilmset oskustööjõu puudumise probleemi teatavates majandusharudes, näiteks ehituses. Hoolikalt tuleb jälgida õpipoisiõppe maksust saadavate vahendite kasutamist. Lastehoiuteenuste pakkumise parandamise ettepanekuid tuleb hakata kiiresti rakendama, kuna endiselt on probleemiks lastehoiu kättesaadavus ja taskukohasus.

               (8)

               Komisjon on Euroopa poolaasta raames Ühendkuningriigi majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud tulemused 2016. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka lähenemisprogrammi ja riiklikku reformikava ning eelnevatel aastatel Ühendkuningriigile esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid. Komisjon on hindamisel arvesse võtnud kõnealuste dokumentide asjakohasust Ühendkuningriigi eelarve- ja sotsiaal-majanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast ning vastavust ELi õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda tulevastesse riiklikesse otsustesse ELi tasandi panus ja tugevdada nii ELi üldist majandusjuhtimist. Euroopa poolaasta raames koostatud soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1–3.

               (9)

               Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (5) selle kohta kajastub eelkõige soovituses 1,

         SOOVITAB Ühendkuningriigil võtta 2016. ja 2017. aastal järgmisi meetmeid.

               1.

               Püüda korrigeerida ülemäärane eelarvepuudujääk püsivalt 2016.–2017. aastaks. Saavutada 2017.–2018. aastal pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimist eelarve kohandus keskpika perioodi minimaalse eelarve-eesmärgi suunas mahus 0,6 % SKPst.

               2.

               Kõrvaldada puudujäägid võrgutaristusse investeerimisel, muu hulgas järgides riiklikus taristukavas esitatud prioriteete. Võtta uusi meetmeid, et suurendada eluasemepakkumist muu hulgas riikliku planeerimispoliitika raamistiku reformide elluviimise kaudu.

               3.

               Kõrvaldada oskuste nõudlusele mittevastavuse probleemid ja tagada oskuste arendamine, muu hulgas parandades õpipoisiõppe kvaliteeti. Parandada veelgi taskukohaste, kvaliteetsete ja täisajaga lastehoiuteenuste kättesaadavust.

      Brüssel, 12. juuli 2016

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         P. KAŽIMÍR

      (1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

      (2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 25).

      (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).

      (4)  Struktuurne eelarvepositsioon, mille komisjon on ümber arvutanud lähenemisprogrammi teabe alusel ühiselt kokkulepitud metoodika kohaselt.

      (5)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 2.


title: Nõukogu soovitus, 8. juuli 2014 , milles käsitletakse Saksamaa 2014. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Saksamaa 2014. aasta stabiilsusprogrammi kohta

text:
               29.7.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 247/20

         NÕUKOGU SOOVITUS,
   8. juuli 2014,
   milles käsitletakse Saksamaa 2014. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Saksamaa 2014. aasta stabiilsusprogrammi kohta
   2014/C 247/05
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,
   võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (1), eriti selle artikli 5 lõiget 2,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (2), eriti selle artikli 6 lõiget 1,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,
   võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,
   võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,
   võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,
   võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,
   võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Euroopa Ülemkogu nõustus 26. märtsil 2010 komisjoni ettepanekuga käivitada uus tööhõive ja majanduskasvu strateegia, s.o strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

               (2)

               Nõukogu võttis 13. juulil 2010 komisjoni ettepanekute põhjal vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (3); mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.

               (3)

               Liikmesriikide riigipead ja valitsusjuhid võtsid 29. juunil 2012 vastu majanduskasvu ja töökohtade loomise kokkuleppe, millega nähakse ette sidus raamistik meetmete võtmiseks liikmesriikide, ELi ja euroala tasandil, kasutades selleks kõiki võimalikke hoobasid, vahendeid ja poliitikaid. Nad otsustasid, milliseid meetmeid võtta liikmesriikide tasandil, eelkõige väljendades täielikku pühendumust strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisele ja riigipõhiste soovituste rakendamisele.

               (4)

               Nõukogu võttis 9. juulil 2013 vastu soovituse (4) Saksamaa 2013. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Saksamaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2012–2017) kohta. Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 473/2013 (5) esitas komisjon 15. novembril 2013 arvamuse Saksamaa 2014. aasta eelarvekava kohta.

               (5)

               Komisjon võttis 13. novembril 2013 vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2014) algust. Samuti 13. novembril 2013 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles nimetati Saksamaad ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

               (6)

               Euroopa Ülemkogu kiitis 20. detsembril 2013 heaks finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve konsolideerimise prioriteedid ning majanduskasvu hoogustamise meetmed. Ülemkogu toonitas vajadust saavutada diferentseeritud ja majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine, taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegeleda töötuse probleemiga ja majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust.

               (7)

               Komisjon avaldas 5. märtsil 2014 määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Saksamaa suhtes läbi viidud põhjaliku analüüsi tulemused. Komisjoni analüüsi põhjal võib järeldada, et Saksamaal esineb makromajanduslik tasakaalustamatus, mis nõuab järelevalvet ja poliitikameetmeid. Jooksevkonto ülejääk on pidevalt olnud väga suur, mis kajastab tugeva konkurentsivõime positiivset mõju, samas kui suur osa sääste investeeriti välismaale. Samuti on see märk sisemajanduse tagasihoidlikust kasvust ja majandusressursside mitte kõige tõhusamast kasutamisest. Kuigi jooksevkonto ülejäägiga ei kaasne suure puudujäägiga võrreldavaid riske, väärib Saksamaa jooksevkonto ülejäägi märkimisväärsus ja püsivus suurt tähelepanu. Saksamaa majanduse suurust silmas pidades on eriti oluline võtta meetmeid, et vähendada võimalikku negatiivset mõju riigi majanduse ning euroala toimimisele.

               (8)

               Saksamaa esitas 14. aprillil 2014 oma 2014. aasta riikliku reformikava ja 8. aprillil 2014 oma 2014. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (9)

               2014. aasta stabiilsusprogrammis visandatud eelarvestrateegia eesmärk on tagada endiselt vastavus keskpika perioodi eelarve-eesmärgile. Stabiilsusprogrammis kinnitatakse keskpika perioodi eelarve-eesmärgiks 0,5 % SKPst, mis vastab stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetele. Stabiilsusprogrammi kohaselt jääb (ümberarvutatud) struktuurne eelarvepositsioon 2014. aastal ja pärast seda positiivseks ning kava kohaselt väheneb koguvõlg 76 %-ni SKPst 2014. aastal ja seejärel väheneb jätkuvalt. Seega on stabiilsusprogrammis sätestatud eelarvestrateegia kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetega. Stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium, mida ei ole ametlikult kinnitanud ükski sõltumatu üksus, on realistlik ja üldiselt kooskõlas komisjoni talituste 2014. aasta kevadprognoosiga. Lähtudes stabiilsusprogrammile antud hinnangust ja komisjoni prognoosist ning toimides kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1466/97, on nõukogu arvamusel, et Saksamaa riigi rahandus on üldjoontes olnud usaldusväärne, kuna prognooside kohaselt peetakse kinni keskpika perioodi eelarve-eesmärgist ja järgitakse võlareeglit.

               (10)

               Avaliku sektori tervishoiukulude ja pikaajalise hoolduse kulude tõhususe parandamisel on Saksamaal toimunud vähene edasiminek, vaatamata sellele, et on teatatud uutest algatustest. Kuigi nende eesmärk on parandada tervishoiu kulutõhusust, siis ei pruugi need plaanid olla piisavad kulude edasise suurenemise takistamiseks. Hiljuti vastu võetud pensionireformi eesmärk on parandada varajase pensionilemineku tingimusi (Rente mit 63) ja teatud rühmade pensioni suurust, kusjuures viimane hõlmab ka pensionilisa nendele, kes on üles kasvatanud enne 1992. aastat sündinud lapsed (Mütterrente). Reform lisab pingeid riikliku pensionisüsteemi jätkusuutlikkusele ning seda kavatsetakse rahastada suuremate pensioniskeemi sissemaksete arvel, mis avaldab negatiivset mõju aktiivse töötajaskonna kasutada olevale tulule. Reform võib negatiivselt mõjutada ka pensionisüsteemi teise ja kolmanda samba kasutuselevõttu. Saksamaa on hariduskulude suurendamisel vähe edasi liikunud; mõned edusammud on tehtud teadusuuringute kulude osas. Täiendavaid jõupingutusi tuleb teha kõikidel valitsustasanditel, et täita 2015. aastaks haridusele ja teadustegevusele mõeldud avaliku ja erasektori kogukulude eesmärk 10 % SKPst, ning veelgi julgemad järelmeetmed tuleb võtta, et jõuda järele kõige innovatiivsema majandusega riikidele. Saksamaa on viimastel aastatel suurendanud taristuinvesteeringuid ja nende edasiseks suurendamiseks on kavad olemas, ent vajalikud on siiski täiendavad jõupingutused.

               (11)

               Saksamaa on teinud üldjoontes mõningaid edusamme maksusüsteemi tõhususe suurendamisel ja selle muutmisel majanduskasvu soosivaks ning on vähendanud tööjõu suurt maksukoormust. Liikumiseks majanduskasvu soodustavama tuluallika suunas ei ole kavas võtta ühtegi ulatuslikumat meedet. Vähendatud käibemaksumäära (praegu 7 %) kohaldamist võiks piirata ja üldist käibemaksubaasi laiendada. Üsna vähene tulu korduvatelt omandimaksudelt lubab oletada, et seda võiks suurendada, ning maksukoormuse jaotuse saaks muuta õiglasemaks munitsipaalse kinnisvaramaksubaasi (Grundsteuer) ümberhindamise abil. Saksamaale investeerimise tingimusi võiks veelgi parandada kohaliku kaubandusmaksu (Gewerbesteuer) reformimise ja maksukogumisega seotud halduskoormuse vähendamise abil ning ettevõtete maksustamise kallutatuse vähendamisega laenuvahenditest finantseerimise kasuks.

               (12)

               Eelarveraamistikku täiendati riikliku tasakaalus eelarve reegliga ja sõltumatu nõuandva kogu loomisega. Siiski näib, et enamik liidumaid (Länder) vajab konkreetseid rakenduseeskirju, et tagada põhiseaduse kohase tasakaalus eelarve reegli („võlapiduri”) tõhus kohaldamine iga-aastase eelarvemenetluse raames. Liiduvabariigi, liidumaade ja omavalitsuste vaheliste eelarveliste suhete kavandatud läbivaatamist tuleks kasutada eelarvepoliitilise vastutuse ja aruandluse tugevdamiseks.

               (13)

               Pärast pikka palgakohandusperioodi on viimastel aastatel palk tõusnud, kuid 2013. aastal oli reaalpalga kasv tagasihoidlikum kui 2012. aastal. Saksamaa kavatseb kehtestada 2015. aastal üldise miinimumpalga 8,50 eurot tunnis, mis jõustub täielikult 2017. aastal. Töötajatele piisava minimaalne sissetuleku tagamiseks kehtestatava üldise miinimumpalga mõju eelkõige tööhõivele tuleb tähelepanelikult jälgida. Mõningaid jõupingutusi on tehtud madalapalgaliste töötajate suure maksukiilu vähendamiseks. Maksukiilu võivad uuesti suurendada vastuvõetud pensionireform ja praegused reformikavad pikaajalise hoolduse valdkonnas, mis suurendavad sotsiaalkindlustusmakseid. Saksamaa on saavutanud mõningast edu ebasoodsas olukorras olevate inimeste haridusvõimaluste parandamisel, kuid seos hariduslike saavutuste ja sotsiaalmajandusliku tausta vahel on endiselt tugev ja kestab kogu inimeste tööelu. Hoolimata teatavast edust aktiveerimis- ja integreerimismeetmete võtmisel on pikaajaline töötus endiselt probleem, andes märku vajadusest täiendavate meetmete järele. Edasiminek on olnud tagasihoidlik nende meetmete võtmisel, mille abil hõlbustada üleminekut osalise tööajaga töölt sellisele, mille puhul kehtib kohustus tasuda sotsiaalkindlustusmakseid täies ulatuses. Edusamme ei ole tehtud nende fiskaalsete tegurite vähendamisel, mis motiveerivad leibkonna teist palgasaajat mitte töötama. Saksamaa on teinud mõningaid edusamme kohtade arvu suurendamisega täisajaga töötavates alusharidus- ja lastehoiuasutustes, samuti pikapäevarühmadega koolide laiendamise osas. Samas esineb küsitavusi lapsehoiuteenuste ja pikapäevarühmadega koolide kvaliteedi ning piirkondlike erinevuste osas.

               (14)

               Valitsuse ettepanek vaadata läbi taastuvenergia seadus on suunatud üldise energiakulude kasvu aeglustamisele, kulude ühtlasemale jaotamisele tarbijate vahel, taastuvate energiaallikate edasise arengu kontrollimisele ja turuintegratsiooni edendamisele. Reformi rakendamist jälgides tuleb pöörata tähelepanu mõjule, mida reform avaldab tugisüsteemi kulutõhususele. Täiendavaid jõupingutusi tuleb teha võrgu laiendamiseks ja naaberriikidega koordineerimiseks.

               (15)

               Konkurentsi täiendavaks ergutamiseks teenustesektoris on võetud vähe poliitikameetmeid, olgugi et teatud kutsealadel ja piirkondades on algatatud eraldiseisvaid reforme, näiteks ehitussektori ärilised teadaanded ja loamenetlused. Ehkki tootlikkuse kasv võib olla teenustesektoris struktuuriliselt madalam tööstuse omast, on see eriti madal mõnes teenuste-, eriti kutseteenuste sektoris. Turule sisenemisel ja kutseteenuste pakkumisel eksisteerivad endiselt tõkked. Näiteks võib tuua õigusliku vormi ja osalusstruktuuri piirangud ja kutsekvalifikatsiooni nõuded. Kutseteenuste reguleerimiskorra mitmekesisus liidumaades lubab järeldada, et on võimalik kindlaks määrata kõige vähem koormav regulatiivne lähenemisviis ja seda seejärel kasutada kogu riigis. ELi riigihangete õigusaktide raames Saksamaa ametiasutuste poolt avaldatud lepingute väärtus on endiselt üks madalamaid liidus. Ulatuslik üleminek läbipaistvale e-hanketurule võiks suurendada konkurentsi. Jaemüügisektoris piiravad osade liidumaade planeerimismäärused uute ettevõtjate turuletulekut. Edasiminek raudteeturu konkurentsi parandamisel on olnud piiratud.

               (16)

               Saksamaa on võtnud vähe meetmeid pangandussektori konsolideerimiseks, eelkõige juhtimisraamistiku täiendamise osas. Liidumaa pankade (Landesbanken) restruktureerimine on viimastel aastatel toimunud peamiselt komisjoni riigiabiotsuste toel, kuid see valdkond on endiselt killustunud. Täiendavalt tuleb tegeleda struktuuriliste ja juhtimisalaste tõketega, kuna need takistavad turupõhist konsolideerimist, mille abil saaks samuti suurendada finantssektori üldist tõhusust. Panganduse teise samba õigusliku raamistiku läbivaatamisest oleks täiendavalt kasu avalik-õigusliku pangandussektori konsolideerimisel.

               (17)

               Komisjon hindas Euroopa poolaasta raames põhjalikult Saksamaa majanduspoliitikat. Hinnati riiklikku reformikava ja stabiilsusprogrammi. Hindamisel on võetud arvesse kõnealuste dokumentide asjakohasust Saksamaa eelarve- ja sotsiaal-majanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi eeskirjadele ja juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada liidu üldist majandusjuhtimist, lisades ELi tasandi panuse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1–4.

               (18)

               Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (6) selle kohta kajastub eelkõige soovituses 1.

               (19)

               Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja kõnealust hindamist, on nõukogu läbi vaadanud riikliku reformikava ja stabiilsusprogrammi. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel antud nõukogu soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1 kuni 4.

               (20)

               Komisjon on Euroopa poolaasta raames analüüsinud ka euroala kui terviku majanduspoliitikat. Sellele tuginedes on nõukogu esitanud konkreetsed soovitused liikmesriikidele, mille rahaühik on euro (7). Riigina, mille rahaühik on euro, peaks ka Saksamaa tagama nende soovituste täieliku ja õigeaegse rakendamise,

         SOOVITAB Saksamaal võtta ajavahemikus 2014–2015 järgmisi meetmeid:

               1.

               Edendada majanduskasvu toetavat eelarvepoliitikat ja säilitada usaldusväärne eelarvepositsioon, tagades keskpika perioodi eelarve-eesmärgist kinnipidamise kogu stabiilsusprogrammiga hõlmatud aja jooksul, ning selle et valitsemissektori kõrge võlatase näitaks kindlat kahanemistendentsi. Kasutada eelkõige olemasolevaid võimalusi suuremateks ja tõhusamateks investeeringuteks taristusse, haridusse ja teadusesse. Parandada maksusüsteemi tõhusust, laiendades eelkõige maksubaasi peamiselt tarbimise arvelt, hinnates ümber munitsipaalse kinnisvaramaksu baasi, parandades maksuhaldust ning vaadates läbi kohaliku kaubandusmaksu, pidades samuti silmas erainvesteeringute hõlbustamist. Teha täiendavaid pingutusi avaliku sektori tervishoiukulude ja pikaajalise hoolduse kulude tõhususe suurendamiseks. Tagada riikliku pensionisüsteemi jätkusuutlikkus, i) hakates maksutuludest rahastama uut kindlustusega mitteseotud / täiendavat hüvitist (Mütterrente), hoides sellega samuti ära sotsiaalmaksete edasise suurenemise, ii) suurendades hilisema pensionilemineku stiimuleid ning iii) suurendades osalemist teises ja kolmandas pensionisambas. Viia lõpule võlapiduri ühetaoline rakendamine kõigis liidumaades õigeaegsete ja asjakohaste kontrollimenetluste ning korrigeerimismehhanismide abil. Parandada liiduvabariigi, liidumaade ja omavalitsuste vahelisi eelarvelisi suhteid üksiti ka eesmärgiga tagada avaliku sektori investeeringute piisav tase valitsuse kõigil tasanditel.

               2.

               Parandada täiendavalt sisenõudlust toetavaid tingimusi, muu hulgas vähendades eelkõige madalapalgalistel kõrgeid makse ja sotsiaalkindlustusmakse. Üldise miinimumpalga kehtestamisel jälgida selle mõju tööhõivele. Parandada töötajate tööhõivet, parandades ebasoodsas olukorras olevate inimeste haridusvõimalusi ja rakendades tööturul julgemaid aktiveerimis- ja integreerimismeetmed eriti pikaajaliste töötute puhul. Võtta meetmed, et vähendada fiskaalseid tegureid, mis motiveerivad mitte töötama, eriti leibkonna teist palgasaajat, ning hõlbustada üleminekut osalise tööajaga töölt sellisele, mille puhul kehtib kohustus tasuda sotsiaalkindlustusmakseid täies ulatuses. Tegeleda piirkondades täisajaga lapsehoiuteenuste ja pikapäevarühmadega koolide kättesaadavusega, samal ajal tõstes nende üldist hariduse kvaliteeti.

               3.

               Hoida energiasüsteemi ümberkorraldamise üldised kulud madalad. Jälgida eelkõige taastuvenergiaseaduse reformi mõju taastuvenergia tugisüsteemi kulutõhususele. Suurendada jõupingutusi riikliku ja piiriülese elektri- ja gaasivõrgustiku laiendamise kiirendamiseks. Luua naaberriikidega tihedad suhted energiapoliitika koordineerimiseks.

               4.

               Võtta julgemaid meetmeid, et täiendavalt ergutada konkurentsi teenustesektoris, sealhulgas teatavatel kutsealadel, vaadates selleks muu hulgas läbi olemasolevad regulatiivsed lähenemisviisid ning püüdes leida parimad tavad kõikide liidumaade jaoks. Määrata kindlaks põhjused, miks ELi õigusaktide kohaselt toimuvate riigihankelepingute maksumus on madal. Suurendada jõupingutusi, et tühistada põhjendamatud planeerimiseeskirjad, mis piiravad uutel ettevõtjatel sisenemist jaesektorisse. Võtta meetmed, et kõrvaldada püsivad tõkked konkurentsile raudteeturul. Jätkata jõupingutusi liidumaa pankade konsolideerimiseks, sealhulgas parandades juhtimisraamistikku.

      Brüssel, 8. juuli 2014

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         P. C. PADOAN

      (1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

      (2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

      (3)  Kehtivad 2014. aastal vastavalt nõukogu 6. mai 2014. aasta otsusele 2014/322/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta 2014. aastaks (ELT L 165, 4.6.2014, lk 49).

      (4)  ELT C 217, 30.7.2013, lk 33.

      (5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrus (EL) nr 473/2013 euroala liikmesriikide eelarvekavade seire ja hindamise ning nende ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tagamise ühiste eeskirjade kohta (ELT L 140, 27.5.2013, lk 11).

      (6)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.

      (7)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 141.


				|

		52012DC0304

			Soovitus: NÕUKOGU SOOVITUS, milles käsitletakse Taani 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Taani lähenemisprogrammi (2012–2015) kohta /* COM/2012/0304 final */

			   	Soovitus:
NÕUKOGU SOOVITUS,
milles käsitletakse Taani 2012. aasta
riiklikku reformikava
ja esitatakse nõukogu arvamus Taani lähenemisprogrammi (2012–2015) kohta
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148
lõiget 4,
võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta
määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika
järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,[1] eriti selle artikli 5 lõiget 2,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu
16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku
tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta,[2] eriti selle artikli 6 lõiget 1,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust[3],
võttes arvesse Euroopa Parlamendi
resolutsioone[4],

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,
võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,
pärast konsulteerimist majandus- ja
rahanduskomiteega
ning arvestades järgmist:
(1)       Euroopa Ülemkogu kiitis 26.
märtsil 2010 heaks Euroopa Komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja
tööhõive strateegia, s.o strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb
majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele
valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu
ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.
(2)       Nõukogu võttis 13. juulil
2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste
kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide
tööhõivepoliitika suuniste kohta;[5]
mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles
võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.
(3)       Nõukogu võttis 12. juulil
2011 vastu soovituse Taani 2011. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas
arvamuse Taani ajakohastatud lähenemisprogrammi (2011–2014) kohta.
(4)       Komisjon võttis 23. novembril
2011 vastu teise iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt strateegiale
„Euroopa 2020” tähistab majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise
teise Euroopa poolaasta algust. 14. veebruaril 2012 võttis komisjon määruse
(EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande,[6] milles nimetati Taanit ühe
liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.
(5)       Euroopa Ülemkogu kiitis 2.
märtsil 2012 heaks finantsstabiilsuse tagamise, eelarve konsolideerimise ja
majanduskasvu edendamise prioriteedid. Ülemkogu toonitas vajadust saavutada
diferentseeritud ja majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine, taastada
tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada majanduskasvu ja
konkurentsivõimet, tegelda töötuse probleemiga ja majanduskriisi sotsiaalsete
tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust.
(6)       Euroopa Ülemkogu kutsus
laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 2. märtsil 2012 üles esitama
õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammi
ja riiklikusse reformikavasse.
(7)       Taani esitas 30. aprillil
2012 oma lähenemisprogrammi ajavahemikuks 2012–2015 ja oma riikliku reformikava
2012. aastaks. Selleks et võtta arvesse kõnealuse kahe dokumendi omavahelisi
seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. Komisjon jõudis määruse (EL)
nr 1176/2011 artikli 5 kohase põhjaliku analüüsi[7] käigus järeldusele, et Taanis
on sisemine ja väline tasakaalustamatus, kuid see ei ole ülemäärane.
(8)       Tuginedes nõukogu määruse
(EÜ) nr 1466/97 kohasele 2012. aasta lähenemisprogrammi hindamisele, on nõukogu
seisukohal, et programmi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik
stsenaarium on realistlik. Stsenaariumi kohaselt suureneb SKP 2012. aastal
1,2 % ja 2013. aastal 1,5 %, mis on üldjoontes kooskõlas komisjoni 2012.
aasta kevadprognoosiga, mille kohaselt kasv on vastavalt 1,1 % ja
1,4 %. Nii on ka valitsemissektori eelarve puudujääk lähenemisprogrammis
pisut väiksem (2012. aastal 4,0 % ja 2013. aastal 1,8 % SKPst, komisjoni
2012. aasta kevadprognoosis 4,1 % ja 2,0 % SKPst). Programmis kirjeldatud
eelarvestrateegia eesmärk on korrigeerida ülemäärane puudujääk 2013. aastaks ja
saavutada 2020. aastal keskpika perioodi eelarve-eesmärk, milleks on vähemalt
struktuurselt tasakaalustatud eelarve. Programmis kinnitatakse seega eelmist
keskpika perioodi eesmärki, mis vastab asjakohaselt stabiilsuse ja kasvu pakti
nõuetele. 2013. aastaks kavandatav valitsemissektori eelarve puudujääk on
kooskõlas ülemäärase puudujäägi õigeaegse korrigeerimisega ja (ümberarvutatud)
struktuursele eelarvetasakaalule tuginedes[8]
vastab kõnealusel aastal kavandatav eelarve kohandamine ülemäärase
eelarvepuudujäägi menetluse raames antud nõukogu 2010. aasta juuli soovitusele.
Konsolideerimiskava rakendamine on muutunud eelnevalt kavandatust aeglasemaks
ja 2013. aastal on vaja teha märkimisväärne pingutus vajaliku struktuurilise
kohanduse tagamiseks. Kontrollväärtuse (3 % SKPst) mittetäitmise oht on
2013. aastal piiratud; komisjoni 2012. aasta kevadprognoosis ennustatakse
valitsemissektori eelarve puudujäägiks 2,0 % SKPst. Kui võtta aluseks
(ümberarvutatud) struktuuriline eelarvetasakaal, siis jääb struktuurilise
eelarveseisundi prognoositav paranemine alates 2013. aastast väiksemaks
stabiilsuse ja kasvu paktiga nõutavast 0,5 %-st SKPst. Samas on
valitsemissektori kulude kasvumäär, arvestades kaalutlusõiguse raames võetud
tulumeetmeid, prognoositavalt kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti kulueesmärgiga.
Osa eelarvepuudujäägist rahastatakse Taani Nationalbankis hoiustatavate
valitsemissektori vahendite vähendamise teel. Taani valitsemissektori koguvõlg
väheneb prognoositavalt 46,5 %-st SKPst 2011. aastal 41,1 %-ni SKPst 2015.
aastal, mis on oluliselt vähem kui 60 % SKPst.
(9)       Tulevase heaolu ja eelarve
jätkusuutlikkuse tagamiseks on Taani tähtsaimaks prioriteediks tööjõu pakkumise
suurendamine. 2011. aastal viis Taani lõpule vabatahtliku ennetähtaegse
pensionilejäämise kava ambitsioonika reformi ning edendas seadusjärgse
pensioniea eelnevalt kavandatud suurendamist ja selle seost eeldatava elueaga.
Nüüd peab raskuskese nihkuma invaliidsuspensionide ja subsideeritud töö
(paindliku töö) kava reformile. Valitsus esitas selle valdkonna reformimise ettepaneku,
mis tuleks viivitamatult ellu viia. Tegeleda tuleb ka suureneva lõhega
sisserändaja taustaga inimeste ja ülejäänud töötava elanikkonna tööhõive vahel.

(10)     Tööjõu tootlikkuse kasv on
Taanis viimastel kümnenditel aeglustunud, kusjuures üheks põhjuseks on
suhteliselt nõrgad tulemused hariduses. Suurtest hariduskuludest hoolimata on
Taani koolihariduse kvaliteet — mida mõõdetakse Majanduskoostöö ja Arengu
Organisatsiooni PISA uuringuga — kõigest keskmine. Lisaks lõpetavad õpilased
oma õpingud üldiselt kõrgemas eas kui teistes liikmesriikides ja
kutseõppeasutustest väljalangemise määr on suhteliselt kõrge. Selle valdkonna
probleemidele reageerimiseks on valitsus teatanud mitmest uuest meetmest nii
kohustusliku kui ka keskhariduse vallas. 2012. aasta eelarvest toetatakse ka
sotsiaalklauslite sisseviimist riigihangete hanketeadetesse ja meetmeid,
millega muuta praktikakohtade pakkumine eraettevõtjatele majanduslikult
tasuvaks, et suurendada vabade praktikakohtade arvu. Praktikakohtade pakkumise
suurendamist hakatakse käsitlema ka kolmepoolsetel läbirääkimistel ja
ministeeriumidevahelise komitee töös.
(11)     Tootlikkuse aeglase kasvu
teine võimalik põhjus on suhteliselt nõrk konkurents Taanis. 2011. aastal võeti
vastu konkurentsipakett, mis on suunatud peamiselt ehitussektorile,
jaemüügisektorile ning tervishoiu- ja avaliku sektori teenustele. Takso- ja
transporditeenuste konkurents ning apteekide liberaliseerimine on uurimisel,
eesmärgiga võtta võimalikke uusi meetmeid. Piirkondlike ja kohalike omavalitsustega
peetakse praegu läbirääkimisi omavalitsustes ja piirkondades riigihangete
kasutamise suurendamise küsimuse üle. Sellega seoses järeldati hiljuti ühes
valitsuskomisjoni aruandes, et Taani konkurentsiõigust peab tugevdama ning et
rikkumiste eest ette nähtud karistused on praegu liiga leebed, et neil oleks
hoiatav mõju. Arvestades, et möödunud aastal tehti selles valdkonnas vaid
piiratud arv konkreetseid algatusi, on vaja selle probleemi adekvaatseks
lahendamiseks edasisi samme.
(12)     Nagu kinnitati määruse (EL)
nr 1176/2011 artikli 5 kohases põhjalikus analüüsis, siis ehkki
majapidamiste kõrge koguvõlg on teataval määral Taani majandusele (kus
majapidamiste varad ületavad märkimisväärselt kohustusi) omane struktuurne
joon, tekitab majapidamiste suur võlakoormus muret, kuna eluasemeturu
arengusuunad näivad olevat põhjustanud võla suurenemise tasemeni, mida ei ole
võimalik seletada struktuursete teguritega. Lisaks on hüpoteeklaenude struktuur
alates 2003. aastast muutunud: omafinantseeringuta ja muutuva intressimääraga
laenud muutusid populaarsemaks kui fikseeritud intressimääraga ja
omafinantseeringuga laenud. Praeguse võlataseme juures on majapidamised seega
intressimäärade suurenemise ja kinnisvara hindade kõikumise suhtes tundlikumad
kui kümme aastat tagasi. See kujutab endast finants- ja majandusliku
stabiilsuse seisukohast suuremat potentsiaalset ohtu. Taanis on võetud
asjakohaseid meetmeid hüpoteegisüsteemi haavatavuse vähendamiseks. Ettevõtlus-
ja majanduskasvu ministeerium analüüsib praegu ka varade ja kohustuste jaotust
majapidamiste lõikes ning nende võimalikku haavatavust erinevate
majandusšokkide korral. Sellest hoolimata tuleks keskpikas perspektiivis
kaaluda meetmeid ka eluasemeturu protsüklilise arengu vältimiseks,
eelistatavalt viies kinnisvara väärtusele kehtestatud maksu taas vastavusse
selle tegeliku turuväärtusega. Kohaliku omavalitsuse maamaksu iga-aastase
suurenemise ülemmäära kaotamine võiks samuti ära hoida tulevast protsüklilist
mõju. Sellised meetmed tuleks kehtestada järk-järgult, võttes arvesse praegust
eluasemeturu stabiliseerimisvajadust.
(13)     Taani on võtnud laiendatud
euroala pakti raames mitmeid kohustusi. Need kohustused ja 2011. võetud
kohustuste täitmine on seotud tööhõive edendamise, konkurentsivõime
parandamise, riigi rahanduse jätkusuutlikkuse suurendamise ja
finantsstabiilsuse tugevdamisega. Komisjon on hinnanud laiendatud euroala pakti
raames võetud kohustuste täitmist. Soovitustes on arvesse võetud kõnealuse
hindamise tulemusi.
(14)     Komisjon hindas Euroopa
poolaasta raames põhjalikult Taani majanduspoliitikat. Hinnati
lähenemisprogrammi ja riiklikku reformikava ning esitati põhjalik analüüs.
Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste dokumentide asjakohasust Taani fiskaal-
ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende
vastavust ELi eeskirjadele ja juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada ELi
üldist majandusjuhtimist, lisades ELi tasandi panuse riigi tasandil
tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni
soovitused kajastuvad allpool 1.–5. soovituses.
(15)     Võttes arvesse kõnealust
hinnangut, on nõukogu läbi vaadanud Taani lähenemisprogrammi ning tema arvamus[9] kajastub eelkõige
1. soovituses.
(16)     Võttes arvesse komisjoni
põhjaliku analüüsi ja kõnealuse hindamise tulemusi, on nõukogu läbi vaadanud
Taani 2012. aasta riikliku reformikava ja tema lähenemisprogrammi. Nõukogu
soovitused, mis on tehtud määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel,
kajastuvad eeskätt allpool soovitustes 3, 4 ja 5,
SOOVITAB Taanil võtta ajavahemikus 2012–2013
järgmisi meetmeid:
1.           Rakendada eelarvestrateegiat
kavakohaselt, et tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimine 2013.
aastaks ja saavutada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames esitatud
nõukogu soovitustes täpsustatud aasta keskmine struktuuriline kohandus.
Seejärel tagada asjakohane struktuuriline kohandus, et saavutada piisav edu
keskpika perioodi eelarve-eesmärkide valdkonnas, sh täita kulueesmärk.
2.           Võtta täiendavaid meetmeid
tööjõu pikaajalise pakkumise parandamiseks, reformides invaliidsuspensionide
süsteemi, suunates subsideeritud töö kavasid (paindliku töö süsteemi) täpsemalt
vähenenud töövõimega inimestele ja parandades sisserändaja taustaga inimeste
tööalast konkurentsivõimet.
3.           Rakendada viivitamatult
väljakuulutatud meetmed, et parandada haridussüsteemi kulutõhusust, vähendada
väljalangemise määra, eelkõige kutsehariduses, ja suurendada praktikakohtade
arvu.
4.           Jätkata jõupingutusi eelkõige
kohalike teenuste, jaemüügi- ja ehitussektori konkurentsitõkete kaotamiseks,
muu hulgas avades kohalike omavalitsuste ja piirkondliku tasandi teenuste
hanked enam konkurentsile ning tagades, et konkurentsiõigusest tulenevatel
karistustel oleks piisav hoiatav mõju.
5.           Kaaluda täiendavaid
ennetavaid meetmeid elusasemeturu ja finantssüsteemi stabiilsuse tugevdamiseks
keskpikas perspektiivis, võttes muu hulgas arvesse ettevõtlus- ja majanduskasvu
ministeeriumis tehtava uuringu tulemusi, mis käsitlevad varade ja kohustuste
jaotust majapidamiste lõikes, ning vaadates läbi kinnisvara väärtusele kehtestatud
maksu ja kohaliku omavalitsuse maamaksu süsteemi.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
[1]               EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.
[2]               ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.
[3]               COM(2012)304 final.
[4]               P7_TA(2012)0048 ja P7_TA(2012)0047.
[5]               Nõukogu 26. aprilli 2012. aasta otsus 2012/238/EL.
[6]               COM(2012) 68 final.
[7]               SWD(2012) 153 final.
[8]               Tsükliliselt kohandatud eelarveseisund pärast
ühekordsete ja ajutiste meetmete arvessevõtmist, arvutatuna komisjoni talituste
poolt ümber programmis esitatud teabe alusel ja ühiselt kokkulepitud metoodikat
kasutades.
[9]               Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9
lõikele 2.


title: Soovitus nr U2, 12. juuni 2009 , mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 64 lõike 1 punkti a kohaldamist töötute suhtes, kes lähevad kaasa oma abikaasa või partneriga, kes asub tegelema kutse- või äritegevusega liikmesriigis, mis ei ole pädev liikmesriik (EMPs ja EÜ-Šveitsi kokkuleppe raames kohaldatav tekst)

text:
               24.4.2010

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 106/51

         SOOVITUS nr U2,
   12. juuni 2009,
   mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 64 lõike 1 punkti a kohaldamist töötute suhtes, kes lähevad kaasa oma abikaasa või partneriga, kes asub tegelema kutse- või äritegevusega liikmesriigis, mis ei ole pädev liikmesriik
   (EMPs ja EÜ-Šveitsi kokkuleppe raames kohaldatav tekst)
   2010/C 106/16
   SOTSIAALKINDLUSTUSSÜSTEEMIDE KOORDINEERIMISE HALDUSKOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta) (1) artikli 72 punkti a, mille kohaselt halduskomisjon tegeleb kõigi määrusest (EÜ) nr 883/2004 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määrusest (EÜ) nr 987/2009 (milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta) rakendamise kord) (2) tulenevate haldus- ja tõlgendusküsimustega,
   võttes arvesse määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 64 lõiget 1 ja määruse (EÜ) nr 987/2009 artikli 55 lõiget 1
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 64 lõike 1 tingimuste alusel on isikul, kes on täielikult töötu ja kes läheb liikmesriiki, mis ei ole pädev liikmesriik, tööd otsima, teatavatel tingimustel ja teatavas ulatuses lubatud säilitada õigus rahalistele töötushüvitistele.

               (2)

               Üks kõnealuse lõike punktis a sätestatud tingimus on, et asjaomane isik peab olema pädeva liikmesriigi tööhõivetalitustele kättesaadav vähemalt nelja nädala jooksul pärast töötuks jäämist.

               (3)

               Punkti a viimane lause lubab siiski pädevatel talitustel või asutustel anda tööotsijale loa lahkuda enne nelja nädala möödumist.

               (4)

               Niisugust luba ei tohiks keelata isikutele, kes vastavad kõnealuse määruse artikli 64 lõikes 1 sätestatud tingimustele ja soovivad minna kaasa oma abikaasa või partneriga, kes on asunud tööle teise liikmesriiki.
               Toimides vastavalt määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 71 lõikes 2 sätestatud tingimustele,

         SOOVITAB PÄDEVATELE TALITUSTELE JA ASUTUSTELE JÄRGMIST:

               1.

               Luba lahkuda enne nelja nädala möödumist, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 64 lõike 1 punkti a viimases lauses, antakse isikule, kes on täielikult töötu, vastab kõigile muudele artikli 64 lõikes 1 sätestatud tingimustele ja läheb kaasa oma abikaasa või partneriga, kes asub tööle liikmesriiki, mis ei ole pädev liikmesriik.
               Partner määratakse kindlaks pädeva liikmesriigi õiguse alusel.

               2.

               Käesolev soovitus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Seda kohaldatakse alates määruse (EÜ) nr 987/2009 jõustumise kuupäevast.

            Halduskomisjoni esimees

         Gabriela PIKOROVÁ

      (1)  ELT L 166, 30.4.2004, lk 1.

      (2)  ELT L 284, 30.10.2009, lk 1.


title: Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Progamme 2011 for Cyprusand delivering a Council opinionon the updated Stability Programme of Cyprus, 2011-2014

text:
       EUROOPA KOMISJON
                                         Brüssel, 7.6.2011
                                         SEK(2011) 803 lõplik
                               Soovitus:
                      NÕUKOGU SOOVITUS,
   milles käsitletakse Küprose 2011. aasta riiklikku reformikava
                   ja esitatakse nõukogu arvamus
   Küprose ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011-2014) kohta
                       {SEK(2011) 721 lõplik}
ET                                                               ET
 ---pagebreak---                                                     Soovitus:
                                           NÕUKOGU SOOVITUS,
                    milles käsitletakse Küprose 2011. aasta riiklikku reformikava
                                        ja esitatakse nõukogu arvamus
                   Küprose ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011-2014) kohta
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148
   lõiget 4,
   võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi
   järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,1 eriti
   selle artikli 5 lõiget 3,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust2,
   võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,
   võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,
   pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega
   ning arvestades järgmist:
   (1)     Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks Euroopa Komisjoni ettepaneku
           käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia – Euroopa 2020. aasta strateegia –,
           mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub
           esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku
           majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.
   (2)     Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu
           majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril
           2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta3; mõlemaid dokumente
           koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid
           arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitika kujundamisel.
   1
            EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.
   2
            ELT C […], […], lk […].
   3
            Kehtivus 2011. aastal on tagatud nõukogu 19. mai 2011. aasta otsusega 2011/308/EL.
ET                                                       2                                          ET
 ---pagebreak---    (3) Komisjon võttis 12. jaanuaril 2011 vastu esimese iga-aastase majanduskasvu analüüsi,
       mis tähistab ELi majanduse juhtimise uue tsükli ja majanduspoliitika integreeritud
       eelkoordineerimise esimese Euroopa poolaasta algust; majanduspoliitika parem
       koordineerimine on ette nähtud Euroopa 2020. aasta strateegiaga.
   (4) Euroopa Ülemkogu kiitis 25. märtsil 2011 heaks eelarve konsolideerimise ja
       struktuurireformide prioriteedid (kooskõlas nõukogu 15. veebruari ja 7. märtsi 2011.
       aasta järelduste ning komisjoni iga-aastase majanduskasvu analüüsiga). Ülemkogu
       rõhutas vajadust pidada esmatähtsaks eelarve usaldusväärsuse ja riigi rahanduse
       jätkusuutlikkuse taastamist, tööturureformide abil töötuse määra vähendamist ning
       uute jõupingutuste tegemist majanduskasvu toetamiseks Ta kutsus liikmesriike üles
       viima neid prioriteete ellu konkreetsete meetmete abil, mis lisatakse nende stabiilsus-
       või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse.
   (5) Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 25.
       märtsil 2011 üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või
       lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse.
   (6) Küpros esitas 6. mail 2011 oma riikliku reformikava ja 7. mail 2011 oma
       ajakohastatud stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2010–2014. Vastastikuse seose
       arvessevõtmiseks hinnati neid kaht programmi üheaegselt.
   (7) Küprose majandus taastub mõõdukalt pärast viimase kolmekümne viie aasta esimest
       majanduslangust 2009. aastal, mil SKP reaalkasv vähenes 1,7%. Majanduslangus
       mõjutas tööturgu, kus töötuse määr kasvas 2010. aastal 6,5%-ni. Halvenes ka riigi
       rahanduse olukord. Valitsemissektori eelarve, mis oli enne kriisi ülejäägis, saavutas
       2009. aastal puudujäägi 6% SKPst. Seda põhjustas automaatsete stabilisaatorite ja
       suvakohaste      stimuleerivate     meetmete      kasutuselevõtt    majanduslangusele
       reageerimiseks ning maksulaekumisi vähem soodustava kasvumudeli võrdlemisi suur
       mõju. Majandustegevus elavnes mõõdukalt 2010. aastal, mil majanduskasv oli 1%.
       See positiivne näitaja saavutati peamiselt tänu laovarude suurendamisele pärast nende
       märkimisväärset vähenemist 2009. aastal ning tänu eratarbimise kergele taastumisele.
       Majanduse väljavaadete paranemine tuleb prognooside kohaselt kasuks tööturule, kus
       oodatakse tööhõive mõõdukat taastumist ning tööpuuduse järkjärgulist vähenemist
       võrreldes 2010. aasta lõpu tipptasemega.
   (8) Nõukogu, kelle arvamus põhineb ajakohastatud stabiilsusprogrammi hindamisel
       kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1466/97, on seisukohal, et eelarveprognooside
       aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on kuni 2012. aastani realistlik, aga pärast
       seda liiga optimistlik võrreldes komisjoni talituste 2011. aasta kevadel esitatud
       prognoosiga. Stabiilsusprogrammis on seatud eesmärk vähendada eelarve puudujääki
       kooskõlas nõukogu soovitustega 2011. aastal 4%-ni SKPst ja 2012. aastal 2,6%-ni
       SKPst ning jätkata seejärel eelarve konsolideerimist. Programmis ennustatakse, et võla
       suhe saavutab tipptaseme 2012. aastal ning väheneb pärast kõnealust aastat.
       Struktuurne eelarvepositsioon paraneb kooskõlas nõukogu soovitustega ajavahemikul
       2011–2012 aastas keskmiselt 1,5% SKPst. Struktuurne paranemine on nii 2013. kui ka
       2014. aastal prognooside kohaselt siiski aeglasem, kui on ette nähtud stabiilsuse ja
       kasvu paktis. Programmiperioodil ei saavutata keskpika perioodi eelarve-eesmärki,
       milleks on struktuurselt tasakaalus eelarve. Kui kavandatud üldine kohandamine
       hõlmab kulude piiramist, siis enamik 2011. aasta meetmeid võetakse tulude poolel.
       Programmis kavandatud konsolideerimist ohustavad teatavad riskid, mis on seotud
ET                                            3                                                ET
 ---pagebreak---         järjepidevate kohandustega maksulaekumisi vähem soodustava kasvumudeli suunas,
        aasta jooksul lisaeelarvete vastuvõtmise tavaga ning selliste meetmete õigeaegse
        rakendamisega, mille suhtes ei ole veel sotsiaalpartneritega kokkuleppele jõutud või
        mida ei ole veel täpsustatud (nt jooksvate kulude piiramine). Arvestades neid riske,
        võib oodatust halvema makromajandusliku või eelarvepoliitilise arengu korral tekkida
        vajadus võtta lisameetmeid.
   (9)  Hoolimata jooksevkonto puudujäägi vähenemisest ligikaudu 9%-ni SKPst 2010.
        aastal, on see näitaja endiselt suur ja võib pärssida keskpika perioodi majanduskasvu.
        Avaliku sektori kulutusi tuleb rahastada kas välisvõla või erasektori säästudega.
        Viimasega kaasneks väiksem SKP kasv, kuna see pidurdaks eratarbimist või
        investeerimist. Keskpikal perioodil hakkaks puudujääk vähenema, aga ainult
        mõõdukas tempos. Nõukogu soovitas 13. juulil 2010 ülemäärase eelarvepuudujäägi
        menetluse raames Küprose ametiasutustel muuta siduvamaks ka oma keskpika
        perioodi eelarveraamistik. Seni ei ole edusammudest teatatud. Vastavalt
        stabiilsusprogrammile hakatakse keskpika perioodi eelarveraamistikku täielikult
        rakendama alates 2014. ja mitte 2012. eelarveaastast, nagu alles hiljuti eeldati. Seetõttu
        avaldub selle mõju alles keskpika perioodi vältel. Uue raamistiku õigeaegne
        rakendamine on oluline riigi rahanduse eduka ja kestva konsolideerimise seisukohast.
   (10) Pangandussektor pidas üleilmsele finantskriisile ja euroala riigivõlakriisile hästi vastu
        ning valitsuse sekkumise järele vajadust ei olnud. Pangandussektori mõõde on
        võrreldes riigi majandusega suur. Pankade varade väärtus on ilma tütarettevõtjaid ja
        välispankade filiaale arvesse võtmata üle kuue korra suurem kui riigi SKP ning neid
        arvesse võttes koguni kümme korda suurem kui SKP. Lisaks sellele on
        pangandussektor üsna koondunud ning pangandusturul domineerivad kolm
        siseriiklikku kontserni, kelle vara väärtus moodustab ligikaudu 55% kõikide pankade,
        välja arvatud ühistupankade koguvarast. Rahvusvahelistel finantsturgudel endiselt
        varitsevate riskide tõttu on otstarbekas hallata bilanssi endiselt konservatiivselt ja
        teostada ranget usaldusnormatiivide täitmise järelevalvet. Pangandusjärelevalvet
        teostavad kaks asutust: Küprose Keskpank kommertspankade üle ning Ühistute
        Järelevalve- ja Arendusamet ühistupankade üle. Hoolimata Rahvusvahelise
        Valuutafondi soovitusest määrata nii kommerts- kui ka ühistupankade üle järelevalvet
        teostama üksainus asutus, ei ole selles suunas edusamme tehtud.
   (11) Elanikkonna vananemise pikaajaline prognoositud mõju eelarvele on ELi keskmisest
        tunduvalt suurem, mis on peamiselt tingitud sellest, et pensionikulutuste suhe SKPsse
        suureneb järgmistel kümnenditel märkimisväärselt. Aprillis 2009 alustati
        pensionireformi. Selle raames keskendutakse peamiselt tuludele ja reform aitab ainult
        vähesel määral aeglustada pensionikulude kasvu. Väga vähe edusamme on tehtud
        seoses tervishoiureformiga, mille eesmärk on pärssida kulude prognoositavat
        suurenemist riikliku tervishoiusüsteemi väljakujundamise ning riiklike haiglate
        autonoomseks muutmise kaudu.
   (12) Elukallidust kompenseeriva toetuse automaatne korrigeerimine kaks korda aastas on
        otseselt seotud tarbijahinnaindeksi keskmise protsendilise muutusega viimasel kuuel
        kuul võrreldes eelnenud kuue kuuga. Toetuse automaatset korrigeerimist toetavad
        tugevalt sotsiaalpartnerid ja selle üle ei ole olnud võimalik pidada arutelusid
        kollektiivläbirääkimiste protsessi raames. Korrigeerimise ühtse kohaldamise tõttu ei
        kajasta palgad aga tootlikkuse erinevust eri sektorites. Toetuse korrigeerimise
        puudusteks on esiteks asjaolu, et palgad on seotud ainult toodete hindade ja mitte
ET                                               4                                                 ET
 ---pagebreak---         tootlikkuse kasvuga. Teiseks saavad sellest süsteemist eelkõige kasu
        kõrgemapalgalised töötajad (neist 70%-l on palk elukallidust kompenseeriva toetuse
        kaudu tarbijahinnaindeksiga seotud), samas kui enamik madalapalgalisi töötajaid (nt
        kvalifitseerimata töötajad) ei ole süsteemiga hõlmatud (neist ainult 6%-l on palk
        tarbijahinnaindeksiga seotud). Kolmandaks on elukallidust kompenseeriva toetuse
        korrigeerimisel tugev mõju riigi rahandusele, sest lisaks palkadele mõjutab see otseselt
        ka pensioneid, hüvitisi ja muid toetusi.
   (13) Tööjõu osalus tööturul on Küprosel ELi keskmisest suurem, aga samas valitseb
        tööturul tugev sooline ebavõrdsus. Riiklikus reformikavas on tööhõive ja
        majanduskasvu peamiste kitsaskohtadena esile toodud erinevusi naiste ja meeste
        tööhõives, lastehoiuteenuste maksumust ja kättesaadavust (samuti geograafilist
        asukohta ja kaugust töökohast), paindlike tööhõivevormide nappust ja püsivaid suuri
        meeste ja naiste palgaerinevusi. Kesk- ja kõrghariduse omandamise tase on Küprosel
        kõrge, aga kutseharidus ja –koolitus ei ole kuigi populaarne. Noorte kõrge töötuse
        määr ja kõrgharidusega töötute suur osakaal annab märku oskuste mittevastavusest
        tööturu nõudlusele Küprose majanduses. Osalus elukestvas õppes on väike, pidades
        silmas asjaolu, et hariduse omandamise tase on riigis üldiselt hea. Eriti vähe osalevad
        elukestvas õppes teatavad kindlad elanikkonnarühmad (madala kvalifikatsiooniga
        töötajad, eakad ja töötud). Nende probleemide lahendamiseks plaanitakse riiklikus
        reformikavas luua alates 2012.–2013. aastast hulk uusi keskharidusjärgseid
        kutseharidus- ja –koolitusasutusi. Samuti plaanitakse juurutada samal õppeaastal uus
        praktikasüsteem. Riigi strateegiline eesmärk on liikuda väikse tootlikkusega
        töökohtade juurest suure tootlikkusega töökohtade poole. Selle saavutamisele tuleks
        üldiselt suurel määral kasuks, kui riik kujundaks ümber oma haridus- ja
        koolitussüsteemi, eesmärgiga saavutada oskuste kombinatsioon, mis vastaks paremini
        tööturu nõudmistele.
   (14) Küpros võttis 2010. aasta juulis vastu üldseaduse teenuste direktiivi ülevõtmiseks riigi
        õigusesse. Paraku püsivad kahtlused ülevõtmise terviklikkuse ja korrektsuse suhtes,
        sest valdkondlikes õigusaktides on endiselt sätestatud mitmesugused takistused
        asutamisõiguse ja teenuste vaba osutamise õiguse kasutamisele ja neid õigusakte ei ole
        seni muudetud. Kõnealused takistused hõlmavad üldkohaldatavaid piiranguid, näiteks
        asjaolu, et kohalikud ametiasutused nõuavad luba mis tahes äritegevuse alustamiseks
        või et lubade kehtivusaeg on piiratud, olenemata tegevusalast ja seotud riskidest.
        Samuti võivad takistused olla väga konkreetsed, näiteks kohaldatakse
        turismiteenustele kindlaksmääratud tariife ning autorenditeenustele majandusvajaduste
        teste ja konkurentide kaasamist lubade andmise protsessi, koheldakse
        diskrimineerivalt teistest liikmesriikidest pärit ehitusettevõtjaid ning ei lubata
        arhitektidel ja inseneridel tegeleda oma kutsetegevusega juriidiliste isikutena.
   (15) Suureks takistuseks majanduskasvule võivad olla keskkonnaga seotud piirangud ning
        ressursi- ja energiakasutuse küsimused. Need võivad olla seotud riigi spetsiifilise
        geograafilise asukohaga ja kliimamuutuste tagajärgedega, näiteks pikkade
        põuaperioodidega. Hinnata tuleks taastuvenergia kasutamise toetuskavade
        kulutõhusust. Energeetikasektori toimimist saaks oluliselt parandada juba lühema
        perioodi jooksul. Selleks tuleks liberaliseerida turgu, kujundada välja konkurents ja
        hõlbustada investeerimist infrastruktuuri.
ET                                               5                                               ET
 ---pagebreak---    (16) Küpros on võtnud laiendatud euroala pakti raames hulga kohustusi4. Paktiga
        kohustatakse riiki suurendama eelarve jätkusuutlikkust. Selleks peab riik valmistama
        ette raamseaduse finantskriisiga tegelemiseks ja asutama täielikult sõltumatu
        finantsstabiilsusfondi. Lisaks sellele on praegu käimas riikliku pensionisüsteemi
        ümberkujundamise dialoog, mis on kavas lõpule viia 2011. aasta lõpuks.
        Tööhõivemeetmed hõlmavad võitlust ebaseadusliku ja deklareerimata tööga, oskuste
        vastavusse viimist tööturu nõudlusega ning ettevõtjate konkurentsivõime
        suurendamist. Konkurentsivõime edendamise meetmed on suunatud avaliku sektori
        palkade hoidmisele samal tasemel (palkade indekseerimise mehhanism kavandatakse
        ümber), väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate konkurentsivõime suurendamisele,
        riikliku digiteerimisstrateegia lõpuleviimisele 2011. aastaks ning energiatõhususe ja
        taastuvate energiaallikate edendamisele. Kõnealused kohustused on võetud pakti neljas
        valdkonnas. Nende eesmärk on tagada stabiilsusprogrammis ja riiklikus reformikavas
        visandatud laiaulatuslikuma ümberkorralduste kava järjepidevus ja kinnitada varem
        väljendatud kavatsust viia ellu reforme riigi struktuuriliste puuduste kõrvaldamiseks,
        kuigi praeguses etapis ei määrata kindlaks ajakava avaliku sektori palkade ja
        pensionisüsteemi probleemidega tegelemiseks. Neid kohustusi on soovitusi koostades
        hinnatud ja arvesse võetud.
   (17) Komisjon on hinnanud stabiilsusprogrammi, riiklikku reformikava ja laiendatud
        euroala pakti raames võetud kohustusi5. Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste
        dokumentide asjakohasust Küprose eelarve- ja sotsiaal-majandusliku poliitika
        jätkusuutlikkuse seisukohast ning ka seda, kuidas neis järgitakse ELi eeskirju ja
        juhiseid, pidades silmas vajadust tugevdada ELi majanduse üldist juhtimist ELi
        tasandi panuse lisamise kaudu tulevastesse riigi tasandi otsustesse. Pidades silmas
        hindamise tulemusi, leiab komisjon, et 2011. aastaks seatud puudujäägi-eesmärgi
        saavutamiseks on tarvis teha rohkem jõupingutusi ning et aastaks 2012 ja sellele
        järgnevateks aastateks tuleb vastu võtta täiendavaid konsolideerimismeetmeid. Riigi
        rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse parandamiseks on tarvis lisameetmeid
        pensioni- ja tervishoiusüsteemis. Samuti tuleb täiendavaid meetmeid võtta selleks, et
        tugevdada usaldusnormatiivide täitmise järelevalveraamistikku panganduses,
        kohandada palkade indekseerimise süsteemi ning parandada kutseharidust, -koolitust
        ja -oskusi, ettevõtluskeskkonda ja energiatõhusust.
   (18) Võttes arvesse komisjoni hinnangut ja nõukogu 13. juuli 2010. aasta soovitust, mis
        koostati Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohaselt, on nõukogu läbi
        vaadanud Küprose 2011. aasta ajakohastatud stabiilsusprogrammi, ja tema arvamus6
        kajastub eelkõige tema allpool esitatud soovitustes 1 ja 3. Võttes arvesse Euroopa
        Ülemkogu 25. märtsi 2011. aasta järeldusi, on nõukogu läbi vaadanud Küprose riikliku
        reformikava,
   SOOVITAB, et Küpros võtaks ajavahemikus 2011–2012 järgmisi meetmeid:
   (1)    Riik peaks võtma vastu vajalikud püsimeetmed eelarve ülemäärase puudujäägi
          korrigeerimiseks 2012. aastaks. Meetmeid tuleks võtta kulude rangeks
          kontrollimiseks ja oodatust paremat eelarvepoliitilist arengut tuleks kasutada
   4
        Laiendatud euroala pakti raames võetud kohustuste üksikasjad on esitatud dokumendis SEK(2011) 721.
   5
        SEK(2011) 721.
   6
        Ette nähtud nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikega 3.
ET                                                  6                                                      ET
 ---pagebreak---             puudujäägi ja võlataseme kiiremaks vähendamiseks. Tagada tuleks edusammud
            keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks (vähemalt 0,5% SKPst aastas).
            Kiirendada      tuleks    kohustusliku     mitmeaastase      eelarveraamistiku    ja
            parandusmehhanismide järkjärgulist kasutuselevõttu alates 2012. aasta eelarve
            ettevalmistamisest, kusjuures eelarveraamistikul peaks olema siduv õiguslik alus.
            Samal ajal tuleks alustada programmi- ja tulemuspõhise eelarvestamise juurutamist.
   (2)      Usaldusnormatiivide täitmise järelevalveraamistikku tuleks kommerts-              ja
            ühistupankade puhul veelgi tugevdada, et tagada riskide varajane tuvastamine.
   (3)      Riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust tuleks parandada, rakendades
            reformimeetmeid pensioni- ja tervishoiukulude kontrollimiseks, eesmärgiga
            pidurdada elanikkonna vananemisega seotud kulutuste prognoositavat suurenemist.
            Pensioni sissemaksete tegemise aega tuleks pikendada ning pensioniiga tuleks siduda
            oodatava elueaga. Samal ajal tuleks kanda hoolt selle eest, et eakate inimeste
            vaesusrisk ei suureneks. Täiendavaid meetmeid tuleks võtta riikliku
            tervisekindlustussüsteemi kiiremaks juurutamiseks.
   (4)      Sotsiaalpartneritega konsulteerides ja riiklikke tavasid järgides tuleks ümber
            kujundada palgaläbirääkimis- ja palkade indekseerimise süsteem, et palgatõus
            peegeldaks paremini tööjõu tootlikkuse ja konkurentsivõime arengut.
   (5)      Täiendavaid samme tuleks astuda kutsehariduse ja –koolituse süsteemi kavandatud
            reformimiseks, eesmärgiga sobitada haridustulemused paremini kokku tööturu
            nõudmistega. Selleks tuleks asutada keskharidusjärgse kutsehariduse ja –koolituse
            instituut. Kutsekoolitussüsteemi tõhusust tuleks suurendada, luues eelkõige madala
            kvalifikatsiooniga töötajatele, naistele ja eakamatele töötajatele stiimuleid
            kutsehariduses ja –koolituses osalemiseks.
   (6)      Majanduskasvu edendamiseks ja tööhõive suurendamiseks teenustesektoris tuleks
            valdkondlikest õigusaktidest 2011. aasta oktoobriks kaotada järelejäänud sätted, mis
            takistavad asutamisõiguse ja teenuste vaba osutamise õiguse kasutamist.
   (7)      Võrguteenuste konkurentsi suurendamiseks tuleks võtta meetmeid, millega
            võimaldatakse suuremat vabadust hindade kujundamisel. 2012. aastaks tuleks
            koostada veevarude majandamise kava ja kehtestada hinnakujundusskeem, milles
            kajastatakse kulutõhususe ja kulude õigluse põhimõtet. Kava ja skeemi eesmärk on
            tagada veevarude säästlikum majandamine.
   Brüssel,
                                               Nõukogu nimel
                                               eesistuja
ET                                                7                                              ET


title: Euroopa Keskpanga soovitus, 23. märts 2012 , Euroopa Liidu Nõukogule Prantsusmaa keskpanga välisaudiitorite kohta (EKP/2012/5)

text:
               30.3.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 93/1

         EUROOPA KESKPANGA SOOVITUS,
   23. märts 2012,
   Euroopa Liidu Nõukogule Prantsusmaa keskpanga välisaudiitorite kohta
   (EKP/2012/5)
   2012/C 93/01
   EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artiklit 27.1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Euroopa Keskpanga (EKP) ja riikide keskpankade raamatupidamist auditeerivad sõltumatud välisaudiitorid, keda soovitab EKP nõukogu ja kiidab heaks Euroopa Liidu Nõukogu.

               (2)

               Rahandus- ja finantskoodeksi artikli L.142-2 kohaselt nimetab Banque de France [Prantsusmaa keskpanga] üldnõukogu kaks seadusega ettenähtud audiitorit Prantsusmaa keskpanga raamatupidamise auditeerimiseks. Ärikoodeksi artikli L.823-1 kohaselt nimetatakse ametisse üks või mitu asendusaudiitorit juhuks, kui määratud audiitorid keelduvad, ei ole kohal, lahkuvad ametist või surevad.

               (3)

               Seniste Prantsusmaa keskpanga välisaudiitorite volitused lõpevad pärast 2011. majandusaasta auditeerimist. Seetõttu tuleb välisaudiitorid ametisse määrata alates 2012. majandusaastast.

               (4)

               Prantsusmaa keskpank on majandusaastateks 2012 kuni 2017 oma välisaudiitoriteks valinud Deloitte & Associés ja KPMG SA ning nende asendusaudiitoriteks B.E.A.S. ja KPMG Audit FS I SAS,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

               1.

               Prantsusmaa keskpanga koostegutsevateks välisaudiitoriteks soovitatakse majandusaastateks 2012 kuni 2017 Deloitte & Associés ja KPMG SA.

               2.

               Majandusaastateks 2012 kuni 2017 soovitatakse määrata Deloitte & Associés’i asendusaudiitoriks B.E.A.S. ning KPMG SA asendusaudiitoriks KPMG Audit FS I SAS.

      Frankfurt Maini ääres, 23. märts 2012

            EKP president

         Mario DRAGHI