               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,23.5.2018
            COM(2018) 433 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega tühistatakse otsus 2009/414/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Prantsusmaal

               Soovitus:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega tühistatakse otsus 2009/414/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Prantsusmaal

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 126 lõiget 12,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

               ning arvestades järgmist:

               (1)27. aprillil 2009 otsustas nõukogu komisjoni soovituse põhjal otsusega 2009/414/EÜ
                  1
                aluslepingu artikli 126 lõike 6 kohaselt, et Prantsusmaal on ülemäärane eelarvepuudujääk. Nõukogu märkis, et 2008. aasta valitsemissektori eelarvepuudujääk oli 3,2 % SKPst, mis ületab aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst. Valitsemissektori koguvõlg (mis oli olnud üle aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse 60 % SKPst alates 2003. aastast) pidi 2008. aastaks jõudma 66,7 %-ni SKPst.

               (2)Aluslepingu artikli 126 lõike 7 ja määruse (EÜ) nr 1467/97
                  2
                artikli 3 lõike 4 kohaselt esitas nõukogu komisjoni soovituse põhjal samal kuupäeval Prantsusmaale soovituse korrigeerida ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2012. aastaks
                  3
               . Nõukogu kehtestas tõhusate meetmete võtmise tähtpäevaks 27. oktoobri 2009.

               (3)Pärast seda esitas nõukogu 2. detsembril 2009 aluslepingu artikli 126 lõike 7 alusel Prantsusmaale uue soovituse, millega pikendati ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tähtaega 2013. aastani. Nõukogu leidis soovituses, et Prantsusmaa on rakendanud tõhusaid meetmeid, kuid et on toimunud ootamatuid majandust kahjustavaid sündmusi, millel on olulised negatiivsed tagajärjed riigi rahandusele.

               (4)Nõukogu esitas 21. juunil 2013 aluslepingu artikli 126 lõike 7 alusel Prantsusmaale uue soovituse, millega pikendati ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tähtaega 2015. aastani. Nõukogu leidis, et olemasolevad tõendid ei võimalda järeldada, et tulemuslikke meetmeid ei ole võetud, kuid et on toimunud ootamatuid majandust kahjustavaid sündmusi, millel on olulised negatiivsed tagajärjed riigi rahandusele.

               (5)Seejärel esitas nõukogu 10. märtsil 2015 aluslepingu artikli 126 lõike 7 alusel Prantsusmaale uue soovituse korrigeerida ülemäärane eelarvepuudujääk 2017. aastaks. Nõukogu määras Prantsusmaale soovituse järgimiseks võetud meetmetest üksikasjaliku teatamise tähtajaks 10. juuni 2015.

               (6)Komisjon jõudis 1. juulil 2015. järeldusele, et valitsemissektori nominaalse eelarvepuudujäägi eesmärk peaks saavutatama nii 2015. kui ka 2016. aastal, samas kui eelarvekohandus pidi prognooside kohaselt jääma kõigi näitajate alusel mõlemal nimetatud aastal soovitatust väiksemaks. Seepärast leidis komisjon vastavalt meetmete tõhususe hindamise metoodikale, et menetlus tuleb peatada.

               (7)Vastavalt aluslepingutele lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli artiklile 4 esitab komisjon andmed kõnealuse menetluse rakendamiseks. Nimetatud protokolli kohaldamise osana peavad liikmesriigid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 479/2009
                  4
                artiklile 3 esitama kaks korda aastas (enne 1. aprilli ja enne 1. oktoobrit) andmed valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla kohta ning muud sellega seotud muutujad.

               (8)Esitatud andmete põhjal peaks nõukogu tegema otsuse tunnistada kehtetuks otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta. Lisaks tuleks otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta tühistada üksnes juhul, kui komisjoni prognooside kohaselt ei ületa puudujääk prognoosiperioodil aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst
                  5
               .

               (9)Lähtudes andmetest, mille komisjon (Eurostat) esitas määruse (EÜ) nr 479/2009 artikli 14 kohaselt pärast Prantsusmaa poolt aprillis 2018 esitatud teatist
                  6
               , 2018. aasta stabiilsusprogrammist ja komisjoni 2018. aasta kevadprognoosist, on võimalik teha järgmised järeldused.

               –Olles 2016. aastal jõudnud 3,4 %-ni SKPst, vähenes valitsemissektori eelarvepuudujääk 2017. aastal 2,6 %-ni SKPst. Kui võrrelda 2017. aasta eelarve-eesmärkidega, tulenes eelarvepuudujäägi vähenemine sellel aastal peamiselt maksutulude (eriti käibemaksu ja äriühingu tulumaksu) kasvutendentsist (0,7 % SKPst).

               –Prantsuse valitsuse poolt 25. aprillil 2018 esitatud 2018.–2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt on 2018. aastal kavas eelarvepuudujääki vähendada 2,3 %-ni SKPst ja 2019. aastal 2,4 %-ni SKPst. Komisjoni 2018. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepuudujääk 2018. aastal 2,3 % SKPst ja 2019. aastal 2,8 % SKPst ning jääb seega prognoosiperioodil allapoole aluslepingus sätestatud kontrollväärtust, milleks on 3 % SKPst.

               –Struktuurne eelarvepositsioon (st majandustsükliga kohandatud valitsemissektori eelarvepositsioon ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) paranes 2017. aastal 0,5 % võrra SKPst. Struktuurne eelarvepositsioon on alates 2015. aastast paranenud kokku 0,7 % SKPst.

               –Valitsemissektori võla suhe SKPsse suurenes 2017. aastal 97,0 %-ni (2016. aasta 96,6 % tasemelt) peamiselt võlakoormuse muutuse ja eelarvepositsiooni vahelise erinevuse tõttu, millel oli võlataset suurendav mõju, kuna esmase eelarvepuudujäägi ja intressimaksed korvas üldiselt majanduskasvu ja inflatsiooni võlga vähendav mõju. Komisjoni 2018. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks võlasuhe peamiselt kiire nominaalkasvu tulemusena, mis ületab esmast eelarvepuudujääki ja intressimakseid, kahanema 2018. aastal 96,4 %-ni ja 2019. aastal 96,0 %-ni.

               (10)Kooskõlas aluslepingu artikli 126 lõikega 12 tuleb nõukogu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta tühistada, kui ülemäärane eelarvepuudujääk asjaomases liikmesriigis on nõukogu arvates korrigeeritud.

               (11)Nõukogu arvates on ülemäärane eelarvepuudujääk Prantsusmaal korrigeeritud ja seega tuleks otsus 2009/414/EÜ tühistada.

               (12)Alates 2018. aastast ehk ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimisele järgnevast aastast kohaldatakse Prantsusmaa suhtes stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning Prantsusmaa peaks liikuma sobival kiirusel keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas, muu hulgas järgides kulueesmärki, ja täitma võlakriteeriumi vastavalt määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikele 1a,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Üldise hinnangu kohaselt on ülemäärane eelarvepuudujääk Prantsusmaal korrigeeritud.

               Artikkel 2

               Otsus 2009/414/EÜ tühistatakse.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus on adresseeritud Prantsuse Vabariigile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Nõukogu 27. aprilli 2009. aasta otsus 2009/414/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta Prantsusmaal (ELT L 135, 30.5.2009, lk 19).

                     (2)

                        Nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrus (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6).

                     (3)

                        Kõik Prantsusmaa ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega seotud dokumendid on kättesaadavad järgmisel veebisaidil: https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/economic-and-fiscal-policy-coordination/eu-economic-governance-monitoring-prevention-correction/stability-and-growth-pact/corrective-arm-excessive-deficit-procedure/ongoing-excessive-deficit-procedures/france_en#ongoing-procedure.

                     (4)

                        Nõukogu 25. mai 2009. aasta määrus (EÜ) nr 479/2009 Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta (ELT L 145, 10.6.2009, lk 1).

                     (5)

                        Kooskõlas dokumendiga „Stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise täpsustused ning juhised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta“, mille majandus- ja rahanduskomitee võttis vastu 15. mail 2017. Dokument on kättesaadav veebisaidil:http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9344-2017-INIT/en/pdf

                     (6)

                        Eurostat on väljendanud kahtlusi seoses Prantsusmaa esitatud andmete kvaliteediga. Esiteks leiab Eurostat, et Agence Française de Développement peaks kuuluma üldise valitsemissektori alla, mille tulemusel valitsemissektori võlg suureneks. Teiseks leiab Eurostat, et riigi kapitalisüsti AREVAsse (0,1 % SKPst) 2017. aastal tuleks käsitleda kapitalisiirdena, mis mõjutab puudujääki.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,1.6.2018
            COM(2018) 376 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega volitatakse komisjoni alustama Euroopa Liidu nimel läbirääkimisi Vaikse ookeani põhjaosa avamere kalavarude kaitse ja majandamise konventsiooniga ühinemise üle

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                  Komisjon teeb ELi liikmesriikide ja mitmete ELi kalapüügiettevõtjate taotlusel ettepaneku ühineda Vaikse ookeani põhjaosa avamere kalavarude kaitse ja majandamise konventsiooniga (edaspidi „konventsioon“) Vaikse ookeani põhjaosa kalanduskomisjoni (NPFC) (konventsiooniga kõnealuse piirkonna kalapüügi majandamiseks loodud organ) liikmena.

                  ELi ühinemine konventsiooniga oleks kooskõlas selle ressurssidele juurdepääsu taotlemise sooviga, mida on väljendanud ELi liikmesriigid ja asjaomane liidu laevastik. See annaks ka kindla aluse mere bioloogiliste ressursside ja NPFC hallatava merekeskkonna säästvale majandamisele ja kaitsele. See on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013
                     1
                   (ühise kalanduspoliitika kohta) artikliga 28 ja nõukogu 19. märtsi 2012. aasta järeldustega, milles käsitletakse komisjoni teatist ühise kalanduspoliitika välismõõtme kohta
                     2
                  .

                  Konventsioon ei hõlma kaubeldavaid õigusi ega kohustusi ühineva konventsiooniosalise ja NPFC vahel. Konventsiooniga ühinemine ja NPFC liikme või mittelepinguosalise koostööpartneri seisund eeldab täielikku nõustumist ühinemise ajal kehtivate sätetega.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Piirkondlikud kalandusorganisatsioonid (RFMOd) on rahvusvahelised riikide organisatsioonid, millest osad on rannikuriigid, piirkondliku integratsiooni organisatsioonid, nagu EL, ja kalastusorganisatsioonid, kellel on konkreetses piirkonnas kalapüügihuvid. Osad piirkondlikud kalavarude majandamise organisatsioonid majandavad kõiki konkreetse piirkonna kalavarusid, samas kui teised keskenduvad konkreetsetele pika rändega liikidele (eelkõige tuunile) suurel geograafilisel alal. Mõnel neist on ainult nõuandev roll, kuid enamikul on majandamispädevus, mis võimaldab määrata kindlaks püügimahu ja -koormuse piiranguid, tehnilisi meetmeid ja kontrollikohustusi.

                  Vastavalt komisjoni teatisele osalemise kohta piirkondlikes kalandusorganisatsioonides
                     3
                   osaleb Euroopa Liit, mida esindab Euroopa Komisjon, aktiivselt kuues piirkondlikus tuunikalandusorganisatsioonis ning 11 piirkondlikus muud kui tuuni hõlmavas kalandusorganisatsioonis.

                  Vastavalt liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja Euroopa Komisjoni ühisteatisele „Rahvusvaheline ookeanide majandamine: meie ookeanide tulevikku hõlmav kava“
                     4
                   ning nõukogu järeldustele selle ühisteatise
                     5
                   kohta on piirkondlike kalandusorganisatsioonide toetamise ja nende tegevuse tõhustamise meetmete edendamine ning vajaduse korral nende juhtimise parandamine ELi keskne teema neil foorumitel.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  Ei kohaldata

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               Käesoleva nõukogu otsust käsitleva soovituse aluseks on Euroopa Liidu toimimise leping, eriti selle artikli 218 lõiked 3 ja 4.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

                  Ei kohaldata.

               •Proportsionaalsus

                  Ei kohaldata.

               •Vahendi valik

               Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõigetele 3 ja 4 esitab komisjon soovitused nõukogule, kes võtab vastu otsuse, millega antakse luba alustada läbirääkimisi. Nõukogu võib anda läbirääkijale juhiseid ning moodustada erikomitee, kes jälgib läbirääkimisi vastavalt läbirääkimisjuhistele.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

                  Ei kohaldata.

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Liikmesriigid ja mitmed ELi individuaalsed kalandusettevõtjad palusid komisjonil alustada ühinemisläbirääkimisi 2017. aasta lõpus. Asjakohaste organisatsioonide ja sidusrühmadega konsulteeriti 2018. aasta alguses, et tagada nende seisukohtade arvessevõtmine tulevastel läbirääkimistel ELi võimaliku ühinemise kohta Vaikse ookeani põhjaosa kalanduskomisjoniga. Need hõlmasid liikmesriikide ametiasutuste, ELi kalandussektori ja valitsusväliste organisatsioonide esindajaid, nagu ka ELi kodanikke ja tarbijaid. Konsultatsioonide käigus kutsus ELi kalandussektor ELi institutsioone üles võtma tõhusaid meetmeid, et tagada ELi laevastikule võimalus alustada püügitegevust NPFC piirkonnas alates 1. juulist 2018. Nende arvates oleks see kõige kiiremini saavutatav kaheastmelise lähenemisviisiga, millega saab EL esimeses astmes mittelepinguosaliseks koostööpartneriks, kes on avaldanud soovi saada peagi NPFC täisliikmeks. Konsultatsioonide käigus muid märkusi ei laekunud.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

                  Ei kohaldata.

               •Mõjuhinnang

                  Ei kohaldata.

               •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

                  Ei kohaldata.

               •Põhiõigused

                  Ei kohaldata.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Konventsiooniga ühinemiseks peab EL tasuma NPFC-le eelarverealt 11.03.02 (kohustuslik rahaline osalus piirkondlikes kalandusorganisatsioonides) iga-aastase osamakse, mille suuruseks hinnatakse 90 000 eurot aastas. ELi rahaline osalus võib suureneda olenevalt ELi edasistest püügiandmetest NPFCs. Täpne summa pannakse paika asjaomastel eelarveridadel iga-aastase eelarvemenetluse käigus.

                  Tõenäolised on ka vabatahtlikud osamaksed organisatsiooni eelarvesse eelarverealt 11.06.62.03 teadustegevuse edendamiseks. Nende suuruseks hinnatakse umbes 200 000 eurot aastas. Eelarvereast 11.01.04.01 võimaldatakse ka tehnilist abi teadusnõuannete andmiseks NPFC koosolekul. See läheb kokku hinnanguliselt maksma 10 000 eurot aastas.

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

                  Ei kohaldata.

               •Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul)

                  Ei kohaldata.

               •Ettepaneku konkreetsete sätete üksikasjalik selgitus

                  Ei kohaldata.

               Soovitus:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega volitatakse komisjoni alustama Euroopa Liidu nimel läbirääkimisi Vaikse ookeani põhjaosa avamere kalavarude kaitse ja majandamise konventsiooniga ühinemise üle

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 218 lõikeid 3 ja 4,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

               ning arvestades järgmist:

               (1)Liidu pädevuses on võtta ühise kalanduspoliitika alusel meetmeid mere bioloogiliste ressursside kaitsmiseks ning sõlmida lepinguid kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega.

               (2)Vastavalt nõukogu otsusele 98/392/EÜ
                  6
                on liit Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguse konventsiooni osaline. Kõnealuse konventsiooniga kohustatakse rahvusvahelise üldsuse kõiki liikmeid tegema koostööd mere bioloogiliste ressursside kaitse ja majandamise valdkonnas.

               (3)Vastavalt nõukogu otsusele 98/414/EÜ
                  7
                on Euroopa Liit osaline Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta 10. detsembri mereõiguse konventsiooni piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevate sätete rakenduskokkuleppes.

               (4)ELi liikmesriigid ja kalapüügiettevõtjad on väljendanud huvi kalapüügi vastu Vaikse ookeani põhjaosa avamere kalavarude kaitse ja majandamise konventsiooni (edaspidi „konventsioon“) piirkonnas.

               (5)Konventsioon võimaldab sellega ühineda ka piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonidel. Vaikse ookeani põhjaosa kalanduskomisjon (NPFC) on organisatsioon, mis loodi konventsioonis sätestatud ülesannete täitmiseks. Konventsiooniosalised osalevad otsustusprotsessis. Üldjuhul võtab NPFC võtab otsused vastu konsensuse alusel.

               (6)Vastavalt Vaikse ookeani põhjaosa kalanduskomisjoni sätestatud tingimustele võib konventsiooniga ühinemata koostööpartner osaleda kalapüügis, kui ta kohustub järgima ja on varem järginud NPFC kaitse- ja majandamismeetmeid. Konventsiooniga ühinemata koostööpartnerid ei osale otsustusprotsessis, kuid on kohustatud tegema täielikult koostööd NPFCga ning kohaldama komisjonis vastu võetud kaitse- ja majandamismeetmeid. Konventsiooniga ühinemata koostööpartneritel soovitatakse anda panus NPFC eelarvesse.

               (7)On asjakohane tagada liidu kaitsealase lähenemisviisi kohaldamine kõigil maailma ookeanidel ja suurendada liidu pühendumust kalavarude pikaajalisele säilitamisele ja säästvale kasutamisele maailmas. Vastavalt liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja Euroopa Komisjoni ühisteatisele „Rahvusvaheline ookeanide majandamine: meie ookeanide tulevikku hõlmav kava“ ning nõukogu järeldustele selle ühisteatise kohta on piirkondlike kalandusorganisatsioonide toetamise ja nende tegevuse tõhustamise meetmete edendamine ning vajaduse korral nende juhtimise parandamine ELi keskne teema neil foorumitel.

               (8)Tuleks alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ühinemiseks konventsiooniga. Kui selgub, et ELil ei ole võimalik konventsiooniga ühineda või teha seda mõistliku aja jooksul, on asjakohane pidada läbirääkimisi liidu osalemise tingimuste kohta konventsiooniga ühinemata koostööpartnerina,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Komisjoni volitatakse alustama Euroopa Liidu nimel läbirääkimisi, et ühineda Vaikse ookeani põhjaosa avamere kalavarude kaitse ja majandamise konventsiooniga (edaspidi „konventsioon“).

               Artikkel 2

               Kui konventsiooniga ühinemist käsitlevatel läbirääkimistel selgub, et ELil ei ole võimalik konventsiooniga ühineda või teha seda mõistliku aja jooksul, volitatakse komisjoni pidama Euroopa Liidu nimel läbirääkimisi Vaikse ookeani põhjaosa kalanduskomisjonis konventsiooniga ühinemata koostööpartnerina osalemise tingimuste üle.

               Artikkel 3

               Kõnealuseid läbirääkimisi peetakse nõukogu määratud erikomiteega konsulteerides ja kooskõlas lisades esitatud läbirääkimisjuhistega.

               Artikkel 4

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

               FINANTSSELGITUS

               1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

               1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus

               1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile

               1.3.Ettepaneku/algatuse liik

               1.4.Eesmärgid

               1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus

               1.6.Meetme kestus ja finantsmõju

               1.7.Ettenähtud eelarve täitmise viisid

               2.MAJANDAMISMEETMED

               2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

               2.2.Majandamis- ja kontrollisüsteem

               2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

               3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

               3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

               3.2.Hinnanguline mõju kuludele

               3.2.1.Üldine hinnanguline mõju kuludele

               3.2.2.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

               3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele

               3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

               3.2.5.Kolmandate isikute rahaline osalus

               3.3.Hinnanguline mõju tuludele

               FINANTSSELGITUS

               1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

               1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus

                  Soovitus võtta vastu nõukogu otsus, millega volitatakse komisjoni alustama Euroopa Liidu nimel läbirääkimisi Vaikse ookeani põhjaosa avamere kalavarude kaitse ja majandamise konventsiooniga ühinemise üle

               1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile
                  8

                  Parem ookeanide majandamine rahvusvahelisel tasandil

               1.3.Ettepaneku/algatuse liik

               X Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet

               ◻ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest
                  9

               ◻ Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist

               ◻ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet

               1.4.Eesmärgid

               1.4.1.Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse

                  Kaalukam roll maailmas

               1.4.2.Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile

                  Erieesmärk

                  Parem ookeanide majandamine rahvusvahelisel tasandil

                  Erieesmärk nr 3

                  Säästev kalandus kogu maailmas ja parem rahvusvaheline majandamine aastaks 2020

               1.4.3.Oodatavad tulemused ja mõju

               Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju toetusesaajatele/sihtrühmale.

                  ELi liikmesriikidel ja ettevõtjatel peaks olema juurdepääs Vaikse ookeani põhjaosa kalanduskomisjoni (NPFC) konventsiooni alale.

                  Ettepanek/algatus peaks lisaks edendama liidu kaitsealase lähenemisviisi kohaldamist kõigil maailma ookeanidel ja suurendama liidu pühendumust kalavarude pikaajalisele säilitamisele ja säästvale kasutamisele maailmas.

               1.4.4.Tulemus- ja mõjunäitajad

               Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.

                  Püügiga tegelevate ELi kalalaevade arv

                  ELi püügimaht

                  Varude parem pikaajaline jätkusuutlikkus

                  Nende NPFC koosolekute arv, millel EL osaleb

               1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus

               1.5.1.Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused

                  ELi ettevõtjad Madalmaades, Leedus, Lätis, Poolas ja Saksamaal soovivad laiendada oma püügitegevust Vaikse ookeani põhjaossa, et veelgi kindlustada oma osatähtsust maailmas. Suurendatakse ka mastaabisäästu, kuna ELi laevastik tegeleb juba püügiga naabruses asuvas piirkondlikus kalandusorganisatsioonis, nimelt Vaikse ookeani lõunaosa piirkondlikus kalandusorganisatsioonis (SPRFMO).

                  ELi osalemine NPFC tegevuses aitab kaasa ka kalavarude pikaajalisele jätkusuutlikkusele ning toetab teadusuuringuid kooskõlas ühise kalanduspoliitika väliseesmärkidega.

               1.5.2.Euroopa Liidu meetme lisaväärtus (see võib tuleneda eri teguritest, nagu kooskõlastamisest saadav kasu, õiguskindlus, suurem tõhusus või vastastikune täiendavus). Käesoleva punkti kohaldamisel tähendab „Euroopa Liidu meetme lisaväärtus“ väärtust, mis tuleneb liidu sekkumisest ja lisandub väärtusele, mille liikmesriigid oleksid muidu üksi loonud.

                  ELi tasandi meetme põhjused (ex ante)

                  Mere bioloogiliste ressursside kaitse kuulub vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 lõikele 1d liidu ainupädevusse.

                  Oodatav tekkiv ELi lisaväärtus (ex post):

                  Kooskõlas ühise kalanduspoliitika „alusmääruse“ artikliga 28 on ELi peamine eesmärk NFPCga ühinemisel:

                  a) pääseda ligi NPFC ressurssidele;

                  b) toetada aktiivselt teaduslikult põhjendatud teadmiste ja teadusnõuannete edasiarendamist ning aidata sellele kaasa;

                  c) parandada liidu algatuste poliitilist sidusust, eelkõige keskkonna-, kaubandus- ja arengukoostööalases tegevuses, ning tugevdada arengukoostöö ning majandus-, teadus- ja tehnikakoostöö kontekstis võetud meetmete sidusust;

                  d) soodustada säästvat püügitegevust, mis on majanduslikult elujõuline ja edendab liidus tööhõivet;

                  e) tagada, et liidu püügitegevus liidu vetest väljaspool põhineb samadel põhimõtetel ja normidel, mida kohaldatakse liidu õiguse alusel ühise kalanduspoliitika valdkonnas, edendades liidu ja kolmandate riikide ettevõtjate võrdseid võimalusi;

                  f) edendada ja toetada kõigis rahvusvahelistes valdkondades meetmeid, mis on vajalikud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi likvideerimiseks;

                  g) edendada riigipõhise vastavusmehhanismi loomist ja tugevdamist.

               1.5.3.Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid

                  Komisjoni rahvusvaheline tegevus ja kahepoolsed meetmed moodustavad tähtsa osa ELi prioriteedist tugevdada oma rolli maailmas. ELi seisukohad piirkondlikes kalandusorganisatsioonides, mille osaline EL on, tuginevad kõik parimatele olemasolevatele teadusnõuannetele, ühise kalanduspoliitika normidele ja põhimõtetele ning meie rahvusvahelisele lähenemisviisile ookeanide majandamise suhtes. Siiski ei võimalda teiste konventsiooniosaliste seisukohad alati täielikku toetust saada. Piirkondlike kalandusorganisatsioonide koosolekutel esindab ELi komisjon, mistõttu on merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat võtnud endale kõigiks nendeks läbirääkimisteks juhtrolli, tagades järjepidevalt asjakohased konsultatsioonid liikmesriikide ja asjaomaste sidusrühmadega, et edendada ühise kalanduspoliitika eesmärke maailmas.

               1.5.4.Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega

                  Ettepanek toetab kogu maailmas säästvat kalandust edendavat ülemaailmset ja mitmepoolset tegevuskava, et käsitleda selliseid üliolulisi küsimusi nagu ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi likvideerimine ning liigse püügivõimsuse vähendamine.

                  Ettepanek aitab kaasa kalandus-, arengu-, keskkonna-, kaubandus- ja teiste põhimõtete paremale integreerimisele, et edendada säästva ja vastutustundliku majandamise eesmärke.

               1.6.Meetme kestus ja finantsmõju

               ◻ Piiratud kestusega ettepanek/algatus

               –◻
                     Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku [PP/KK]AAAA–[PP/KK]AAAA

               –◻
                     Finantsmõju avaldub ajavahemikul AAAA–AAAA

               X Piiramatu kestusega ettepanek/algatus

               –Rakendamine käivitub alates 2018. aastast,

               –millele järgneb täieulatuslik rakendamine.

               1.7.Ettenähtud eelarve täitmise viisid
                  10

               X Otsene eelarve täitmine komisjoni poolt

               –X oma talituste kaudu, sealhulgas kasutades liidu delegatsioonides töötavat komisjoni personali;

               –◻
                     rakendusametite kaudu

               ◻ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

               ◻ Kaudne eelarve täitmine, mille puhul on eelarve täitmise ülesanded delegeeritud:

               –◻ kolmandatele riikidele või nende määratud asutustele;

               –◻ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende esindajatele (täpsustada);

               –◻ Euroopa Investeerimispangale (EIP) ja Euroopa Investeerimisfondile (EIF);

               –◻ finantsmääruse artiklites 208 ja 209 nimetatud asutustele;

               –◻ avalik-õiguslikele asutustele;

               –◻ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad esitavad piisavad finantstagatised;

               –◻ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad piisavad finantstagatised;

               –◻ isikutele, kellele on delegeeritud Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaste ÜVJP erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis.

               –Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused“.

               Märkused

                  Puuduvad

               2.HALDUSMEETMED

               2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

               Täpsustage tingimused ja sagedus.

                  NPFC eelarve võetakse vastu igal aastal. Komisjon tutvub NPFC korra kohaselt põhjalikult NPFC sekretariaadi esitatud eelarveprojektiga, kontrollib seda ja esitab selle kohta märkusi. Konventsiooniosalised kontrollivad igal aastal ka eelarve täitmist. Eelarve tuleb vastu võtta ühehäälselt.

                  NPFC sekretariaat koostab igal aastal lisaks aruande NPFC eelarve täitmise kohta.

               2.2.Haldus- ja kontrollisüsteem

               2.2.1.Tuvastatud ohud

                  NPFC osalised teevad osamakseid organisatsiooni eelarvesse korrapäraselt ja praegu võlgnevusi ei esine.

               2.2.2.Ettenähtud kontrollimeetmed

                  NPFC finantsolukorra vaatab igal aastal läbi rahandus- ja halduskomitee. Aruanded auditeeritakse igal aastal heakskiidetud kulukohustuste ja kulude põhjal.

               2.2.3.Kontrolliga kaasnevate kulude ja sellest saadava kasu hinnang ning veariski taseme prognoos

                  Piiratud kulud. Vastastikused eksperdihinnangud. Edasised läbivaatamised.

               2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

               Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.

                  NPFC iga-aastase eelarve ja kulude prognoosi valmistab ette NPFC sekretariaat igal aastal, pärast mida vaatab selle läbi ja kiidab heaks rahandus- ja halduskomitee, kes esitab NPFC-le soovituse selle kinnitamise kohta. Aruanded auditeeritakse igal aastal heakskiidetud kulukohustuste ja kulude põhjal.

               3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

               3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

               ·Olemasolevad eelarveread

               Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

                        Eelarverida

                        Assigneeringute
                        liik

                        Rahaline osalus

                        Nr

                        Liigendatud/liigendamata
                           11

                        EFTA riigid
                           12

                        kandidaatriigid
                           13

                        kolmandad riigid

                        finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses

                        11 03 02: Kohustuslikud osamaksed rahvusvahelistele organisatsioonidele (2)

                        Liigendatud

                        EI

                        EI

                        EI

                        EI

                        11 01 04 01: Mitteoperatiivne haldus- ja tehniline abi (2)

                        Liigendamata

                        EI

                        EI

                        EI

                        EI

                        11 01 02 11: Muud halduskulud (5)

                        Liigendamata

                        EI

                        EI

                        EI

                        EI

                        11.06.62.03: Vabatahtlikud osamaksed rahvusvahelistele organisatsioonidele (2)

                        Liigendatud

                        EI

                        EI

                        EI

                        EI

               ·Uued eelarveread, mille loomist taotletakse

               Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa

                        Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

                        Eelarverida

                        Assigneeringute
                        liik

                        Rahaline osalus

                        Nr
                        [Nimetus………………………………………]

                        Liigendatud/liigendamata

                        EFTA riigid

                        kandidaatriigid

                        kolmandad riigid

                        finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses

                        [XX.AA.AA.AA]

                        JAH/EI

                        JAH/EI

                        JAH/EI

                        JAH/EI

               3.2.Hinnanguline mõju kuludele

               [Selle punkti täitmisel tuleb kasutada

                  haldusalaste eelarveandmete tabelit

                (käesoleva finantsselgituse lisas esitatud teine dokument) ja laadida see üles CISNETi võrku talitustevahelise konsulteerimise eesmärgil.]

               Aastakulude suurus oleneb osamakse suurusest, mille EL peab tegema organisatsiooni eelarvesse ja mis määratakse kindlaks NPFC aastakoosolekul. Summa suuruseks prognoositakse praegu maksimaalselt 90 000 eurot, kuid see võib suureneda olenevalt ELi laevastiku iga-aastasest püügitegevusest.

               3.2.1.Üldine hinnanguline mõju kuludele

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        rubriik

                        2

                        Loodusvarade kaitse ja majandamine

                        Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat

                        Aasta
                        2018

                        Aasta
                        2019

                        Aasta
                        2020

                        Aasta
                        2021

                        Aasta 2022

                        Aasta 2023

                        KOKKU

                        • Tegevusassigneeringud

                        11.03.02

                        Kulukohustused

                        (1)

                        0,090

                        0,090

                        0,090

                        0,090

                        0,090

                        0,090

                        0,540

                        Maksed

                        (2)

                        0,090

                        0,090

                        0,090

                        0,090

                        0,090

                        0,090

                        0,540

                        11.06.62.03

                        Kulukohustused

                        (1 a)

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        1,200

                        Maksed

                        (2a)

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        1,200

                        Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud
                           14

                        Eelarverida nr 11.01.04.01

                        (3)

                        0,010

                        0,010

                        0,010

                        0,010

                        0,010

                        0,010

                        0,060

                        Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi
                        assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        =1+1 a +3

                        0,300

                        0,300

                        0,300

                        0,300

                        0,300

                        0,300

                        1,800

                        Maksed

                        =2+2a

                        +3

                        0,300

                        0,300

                        0,300

                        0,300

                        0,300

                        0,300

                        1,800

                        • Tegevusassigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        (4)

                        Maksed

                        (5)

                        • Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU

                        (6)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIGI <….>
                        assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        = 4+ 6

                        Maksed

                        = 5+ 6

               Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki:

                        • Tegevusassigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        (4)

                        Maksed

                        (5)

                        • Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU

                        (6)

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIKIDE 1–4
                        assigneeringud KOKKU
                        (võrdlussumma)

                        Kulukohustused

                        = 4+ 6

                        Maksed

                        = 5+ 6

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        rubriik

                        5

                        „Halduskulud“

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta 2018

                        Aasta
                        2019

                        Aasta
                        2020

                        Aasta
                        2021

                        Aasta 2022

                        Aasta 2023

                        KOKKU

                        Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat

                        • Inimressursid

                        • Muud halduskulud

                        Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat KOKKU

                        Assigneeringud

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIGI 5
                        assigneeringud KOKKU

                        (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma)

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        2018

                        Aasta
                        2019

                        Aasta
                        2020

                        Aasta
                        2021

                        Aasta 2022

                        Aasta 2023

                        KOKKU

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIKIDE 1–5
                        assigneeringud KOKKU

                        Kulukohustused

                        Maksed

               3.2.2.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

               –◻
                     Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist

               –X
                     Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Täpsustage eesmärgid ja väljundid

                        ⇩

                        Aasta
                        2018

                        Aasta
                        2019

                        Aasta
                        2020

                        Aasta
                        2021

                        Aasta       2022

                        Aasta      2023

                        KOKKU

                        Väljundi liik
                           15

                        Keskmine kulu

                        Väljundite arv

                        Kulu

                        Väljundite arv

                        Kulu

                        Väljundite arv

                        Kulu

                        Väljundite arv

                        Kulu

                        Väljundite arv

                        Kulu

                        Väljundite arv

                        Kulu

                        Väljundite arv kokku

                        Kulud kokku

                        ERIEESMÄRK nr 3: Säästev kalandus kogu maailmas ja parem rahvusvaheline majandamine aastaks 2020

                        - Väljund

                        - Väljund

                        - Väljund

                        Erieesmärk nr 1 kokku

                        1

                        0,3

                        1

                        0,3

                        1

                        0,3

                        1

                        0,3

                        1

                        0,3

                        1

                        0,3

                        1

                        1,8

                        ERIEESMÄRK nr 2 ...

                        - Väljund

                        Erieesmärk nr 2 kokku

                        KULUD KOKKU

                        1

                        0,3

                        1

                        0,3

                        1

                        0,3

                        1

                        0,3

                        1

                        0,3

                        1

                        0,3

                        1

                        1,8

               3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele

               3.2.3.1.Kokkuvõte

               –◻
                     Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist

               –X
                     Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        2018

                        Aasta
                        2019

                        Aasta
                        2020

                        Aasta
                        2021

                        Aasta        2022

                        Aasta       2023

                        KOKKU

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIK 5

                        Personal

                        0,143

                        0,143

                        0,143

                        0,143

                        0,143

                        0,143

                        0,858

                        Muud halduskulud

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIGI 5 vahesumma

                        Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5
                           16

                        välja jäävad kulud

                        Personal

                        Muud
                        halduskulud

                        Mitmeaastase finantsraamistiku
                        RUBRIIGIST 5 välja jäävate
                        kulude vahesumma

                        KOKKU

               Personali ja muude halduskuludega seotud assigneeringute vajadused kaetakse asjaomase peadirektoraadi poolt kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või ümberpaigutatud assigneeringute raames, täiendades neid vajaduse korral täiendavate assigneeringutega, mida võidakse anda haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades eelarvepiirangutega.

               3.2.3.2.Hinnanguline personalivajadus

               –◻
                     Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist.

               –X
                     Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:

               Hinnanguline täistööajale taandatud töötajate arv

                        ·

                        Aasta
                        2018

                        Aasta
                        2019

                        Aasta 2020

                        Aasta 2021

                        Aasta 2022

                        Aasta 2023

                        • Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)

                        ·XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes)

                        · 01 01 02 (delegatsioonides)

                        ·01 05 01 (kaudne teadustegevus)

                        ·10 01 05 01 (otsene teadustegevus)

                        ·01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides)

                        ·01 04 aa
                           17

                        ·

                        ·- peakorteris

                        ·

                        ·

                        ·

                        ·- delegatsioonides

                        ·

                        ·01 05 02 (lepingulised töötajad, renditööjõud ja riikide lähetatud eksperdid kaudse teadustegevuse valdkonnas)

                        ·10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas)

                        ·Muu eelarverida (täpsustage)

                        ·1.50 KOKKU

               XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.

               Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.

               Ülesannete kirjeldus:

                        Ametnikud ja ajutised töötajad

                        Panustada mere bioloogiliste ressursside säästvasse majandamisse ja kaitsesse rahvusvahelistes vetes ning NPFC tulemuslikumasse tegevusse vastavalt ühise kalanduspoliitika eesmärkidele, selle välismõõtmele ning merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi prioriteetidele.

                        Edendada ühise kalanduspoliitika põhimõtteid ja norme kaitse-, kontrolli- ja täitemeetmete jaoks NPFCs ning kõnealuses kontekstis arendada välja läbirääkimisstrateegiad ELi eesmärkide saavutamiseks.

                        Teha analüüs ning luua kaitse- ja majandamismeetmed kalapüügiks piirkondlikes kalandusorganisatsioonides, tagades samas poliitika koordineerimise ühise kalanduspoliitika rakendamisel.

                        Pidada korrapärast dialoogi sidusrühmadega ning säilitada konstruktiivseid suhteid muude institutsioonide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega.

                        Koosseisuvälised töötajad

               3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

               –X
                     Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga.

               –◻
                     Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi ümberplaneerimine.

                  Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele eelarveridadele ja summadele.

               –◻
                     Ettepanek/algatus eeldab paindlikkusinstrumendi kohaldamist või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamist.

                  Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.

               3.2.5.Kolmandate isikute rahaline osalus

               –X Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist.

               –Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine:

               Assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        Kokku

                        Täpsustage kaasrahastav asutus

                        Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU

               3.3.Hinnanguline mõju tuludele

               –X
                     Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele.

               –◻
                     Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:

               –◻
                     omavahenditele

               –◻
                     mitmesugustele tuludele

               miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

                        Tulude eelarverida:

                        Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud

                        Ettepaneku/algatuse mõju
                           18

                        Aasta
                        N

                        Aasta
                        N+1

                        Aasta
                        N+2

                        Aasta
                        N+3

                        Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)

                        Artikkel ………….

               Mitmesuguste sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab.

                  Mõju puudub

               Täpsustage tuludele avaldatava mõju arvutusmeetod.

                  Mõju puudub

                     (1)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

                     (2)

                        KOM(2011) 424, 13.7.2011.

                     (3)

                        KOM(1999) 0613 lõplik.

                     (4)

                        JOIN(2016) 49 final.

                     (5)

                        7348/1/17 REV 1.

                     (6)

                        Nõukogu 23. märtsi 1998. aasta otsus 98/392/EÜ, mis käsitleb Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguse konventsiooni ja selle XI osa rakendamist käsitleva 28. juuli 1994. aasta lepingu sõlmimist Euroopa Ühenduse poolt (EÜT L 179, 23.6.1998, lk 1).

                     (7)

                        Nõukogu 8. juuni 1998. aasta otsus 98/414/EÜ Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguste konventsiooni nende sätete rakendamise kokkuleppe ratifitseerimise kohta Euroopa Ühenduse poolt, mis käsitlevad piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist (EÜT L 189, 3.7.1998, lk 14).

                     (8)

                        ABM: tegevuspõhine juhtimine; ABB: tegevuspõhine eelarvestamine.

                     (9)

                        Vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile a või b.

                     (10)

                        Eelarve täitmise viise koos viidetega finantsmäärusele on selgitatud veebisaidil:
                  http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html

                     (11)

                        Liigendatud = liigendatud assigneeringud / liigendamata = liigendamata assigneeringud.

                     (12)

                        EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.

                     (13)

                        Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid.

                     (14)

                        Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B.A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.

                     (15)

                        Väljunditena käsitatakse tarnitavaid tooteid ja osutatavaid teenuseid (nt: rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms).

                     (16)

                        Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised BA read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.

                     (17)

                        Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised BA read).

                     (18)

                        Traditsiooniliste omavahendite (põllumajandussaaduste tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, s.t brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,1.6.2018
            COM(2018) 376 final
            LISAD
            järgmise dokumendi juurde:
            Soovitus: Nõukogu otsus,
            millega volitatakse komisjoni alustama Euroopa Liidu nimel läbirääkimisi Vaikse ookeani põhjaosa avamere kalavarude kaitse ja majandamise konventsiooniga ühinemise üle

               1. LISA

               Juhised komisjonile, et pidada Euroopa Liidu nimel läbirääkimisi Vaikse ookeani põhjaosa avamere kalavarude kaitse ja majandamise konventsiooniga ühinemiseks

               A
                     Läbirääkimisjuhised

               1.
                     Läbirääkimiste eesmärk on võimaldada Euroopa Liidul ühineda konventsiooniga ja saada selle liikmeks.

               2.
                     Komisjon peaks Vaikse ookeani põhjaosa kalanduskomisjoniga (NPFC) läbirääkimisi pidades:

               –taotlema ELi laevastikule juurdepääsu konventsiooniga hõlmatud piirkonnale;

               –taotlema ELi kui NPFC osalise osalemist konventsiooniga kehtestatud otsustamisprotsessis;

               –taotlema NPFC majandatavatest kalavarudest ELi laevastiku huvidele vastava asjakohase osa omandamist;

               –edendama liidu kaitsealase lähenemisviisi kohaldamist kõigil maailma ookeanidel ning suurendama liidu pühendumust maailma kalavarude pikaajalisele säilitamisele ja säästvale kasutamisele;

               –järgima konventsiooni ning NPFC võetud kaitse- ja majandamismeetmeid;

               –järgima rahvusvahelist õigust, eelkõige ÜRO mereõiguse konventsiooni, 1995. aasta piirialade kalavarude ja siirdekalade kaitset ja majandamist käsitlevat kokkulepet ning kokkulepet, millega kutsutakse avamerekalalaevu üles täitma rahvusvahelisi kaitse- ja majandamiseeskirju;

               –järgima liidu ühise kalanduspoliitika eesmärke ja põhimõtteid vastavalt määrusele (EL) nr 1380/2013.

               2. LISA

               Juhised komisjonile, et pidada Euroopa Liidu nimel läbirääkimisi Vaikse ookeani põhjaosa kalanduskomisjonis osalemiseks konventsiooniga ühinemata koostööpartnerina

               A
                     Läbirääkimisjuhised

               1.
                     Läbirääkimiste eesmärk on võimaldada Euroopa Liidul osaleda Vaikse ookeani põhjaosa kalanduskomisjonis konventsiooniga ühinemata koostööpartnerina.

               2.
                     Komisjon peaks Vaikse ookeani põhjaosa kalanduskomisjoniga (NPFC) läbirääkimisi pidades:

               –taotlema ELi laevastikule juurdepääsu konventsiooniga hõlmatud piirkonnale;

               –edendama ELi osalust NPFCs konventsiooniga ühinemata koostööpartnerina;

               –taotlema NPFC majandatavatest kalavarudest ELi laevastiku huvidele vastava asjakohase osa omandamist;

               –edendama liidu kaitsealase lähenemisviisi kohaldamist kõigil maailma ookeanidel ning suurendama liidu pühendumust maailma kalavarude pikaajalisele säilitamisele ja säästvale kasutamisele;

               –järgima konventsiooni ning NPFC võetud kaitse- ja majandamismeetmeid;

               –järgima rahvusvahelist õigust, eelkõige ÜRO mereõiguse konventsiooni, 1995. aasta piirialade kalavarude ja siirdekalade kaitset ja majandamist käsitlevat kokkulepet ning kokkulepet, millega kutsutakse avamerekalalaevu üles täitma rahvusvahelisi kaitse- ja majandamiseeskirju;

               –järgima liidu ühise kalanduspoliitika eesmärke ja põhimõtteid vastavalt määrusele (EL) nr 1380/2013.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,15.11.2017
            COM(2017) 664 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU OTSUS
            millega volitatakse komisjoni alustama läbirääkimisi Šveitsi Konföderatsiooniga, et muuta Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist kaupade ja reisijate raudtee- ja maanteeveo kokkulepet, et võimaldada Šveitsi Konföderatsioonil osaleda Euroopa Liidu Raudteeameti tegevuses

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU SISU

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                  Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta määruse (EL) 2016/796 (mis käsitleb Euroopa Liidu Raudteeametit ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 881/2004)
                     1
                   artikli 75 lõikele 1on Euroopa Liidu Raudteeamet (edaspidi „amet“) osalemiseks avatud kolmandatele riikidele, eelkõige riikidele, kes on sõlminud liiduga lepingud, mille kohaselt asjaomased riigid on määrusega (EL) 2016/796 hõlmatud valdkonnas (eelkõige raudteeohutus ja raudtee koostalitlus) vastu võtnud liidus kehtiva õiguse ja kohaldavad seda või sellega võrdväärseid siseriiklikke meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 218 sätestatud menetlusega.

                  Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel 21. juunil 1999 kaupade ja reisijate raudtee- ja maanteeveo kohta sõlmitud kokkuleppes (edaspidi „maismaatranspordi kokkulepe“) on sätestatud maismaa-, raudtee- ja kombineeritud vedude koordineeritud poliitika.

                  Šveitsi Konföderatsiooniga tehtav koostöö on aastate jooksul tihenenud ja paremaks muutunud. Šveitsi Konföderatsiooni geograafiline asend ja osatähtsus peamise transiidiriigina teevad temast olulise partneri Euroopa ohutu ja koostalitlusvõimelise raudteepiirkonna saavutamisel.

                  Ühiskomitee otsusega nr 1/2013
                     2
                   kohustus Šveitsi Konföderatsioon kohaldama liidu raudtee koostalitlusvõime ja raudteeohutuse alase õigustikuga võrdväärseid õigusnorme. Šveitsi Konföderatsioon on sellised õigusnormid vastu võtnud ja neid tulemuslikult kohaldanud. Šveitsi Konföderatsioon osaleb vaatlejana Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/797 (Euroopa Liidu raudteesüsteemi koostalitluse kohta (uuesti sõnastatud))
                     3
                   alusel loodud koostalitlus- ja ohutuskomitee kohtumistel. Šveitsi eksperdid on osalenud vaatlejana Euroopa Liidu Raudteeameti (edaspidi „amet“) tehnilistel kohtumistel.

                  Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise praeguse konstruktiivse koostöö tihendamist peetakse vastastikku kasulikuks, sest tänu sellele on võimalik luua ohutu ja koostalitlusvõimeline raudteepiirkond ning tagada, et Šveitsi Konföderatsioon jagab ka edaspidi oma erialateadmisi koostalitlus- ja ohutusküsimustes.

                  Seega on põhimõtteliselt asjakohane lubada Šveitsi Konföderatsioonil osaleda ameti tegevuses. Šveitsi Konföderatsioon taotles osalemist 2013. aastal.

                  Üksikasjalikud eeskirjad Šveitsi Konföderatsiooni osalemise kohta ameti tegevuses tuleks sätestada ameti ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel kokku lepitavas korras. Amet allkirjastab kokkulepitava korra pärast komisjonilt ja haldusnõukogult nõusoleku saamist, nagu on täpsustatud määruse (EL) 2016/796 artikli 75 lõikes 2.

                  Kõnealuse korra kokkuleppimisel peab amet tegutsema kooskõlas asjaomase riigi ja liidu vahel sõlmitud lepingu (nimetatud määruse (EL) 2016/796 artikli 75 lõikes 1) asjakohaste sätetega. Šveitsi Konföderatsiooni puhul on selleks lepinguks maismaatranspordi kokkulepe.

                  Praegu aga maismaatranspordi kokkulepe selliseid sätteid ei sisalda. Seetõttu tehakse ettepanek lisada maismaatranspordi kokkuleppe III jakku, mis sisaldab sätteid rahvusvahelise raudteetranspordi kohta, uus artikkel, millega nähakse Šveitsi Konföderatsioonile ette võimalus osaleda ameti tegevuses.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Käesolev soovitus on täielikult kooskõlas ühise transpordipoliitikaga üldiselt ja eelkõige ühise raudteepoliitikaga. See võimaldab Šveitsi Konföderatsioonil osaleda ameti tegevuses kooskõlas määruse (EL) 2016/796 sätetega. Šveits asub tähtsate raudteekoridoride ääres ning seal on väga arenenud ja konkurentsivõimeline raudteesektor, mis on  tihedalt integreeritud Euroopa raudteepiirkonda.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  Käesolev soovitus on kooskõlas liidu välispoliitikaga. Šveitsi Konföderatsiooni ja liidu suhted põhinevad 1999. aastal sõlmitud kokkulepetel, sealhulgas maismaatranspordi kokkuleppel. Maismaatranspordi kokkuleppe eesmärk on vastastikku liberaliseerida teise kokkuleppeosalise pääsu oma reisijate ja kaupade maantee- ja raudteeveoturule, aga ka panna alus koordineeritud transpordipoliitikale.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 218. Sellega nähakse ette liidu ja kolmandate riikide vaheliste lepingute üle peetavate läbirääkimiste ja nende sõlmimise suhtes kohaldatavate menetluste raamistik.

               •Proportsionaalsus

                  Käesoleva soovitusega tehakse nõukogule ettepanek volitada komisjoni alustama Šveitsi Konföderatsiooniga läbirääkimisi kokkuleppe üle, millega muudetakse 21. juunil 1999 maismaatranspordi kohta sõlmitud kokkulepet. Kuna kõnealuse kokkuleppe põhisätteid saab muuta vaid kahe kokkuleppeosalise vahel sõlmitud uue kahepoolse kokkuleppega, on kavandatud meede proportsionaalne.

               •Vahendi valik

                  Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikes 3 on sätestatud, et komisjon esitab ettepaneku nõukogule, kes võtab vastu otsuse, millega antakse luba alustada läbirääkimisi.

               3.MÕJU EELARVELE

                  Käesolev soovitus, millega komisjoni volitatakse alustama läbirääkimisi Šveitsi Konföderatsiooniga, liidu eelarvet eeldatavasti otseselt ei mõjuta. Ameti ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel kokku lepitav kord, mida edaspidi kohaldama hakatakse, põhineb määruse (EL) 2016/796 artiklil 75 ja sellega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Šveitsi Konföderatsiooni osalemise kohta ameti tegevuses, eelkõige osalemise laad ja ulatus. Kõnealune kokkulepitav kord hõlmab sätteid rahalise panuse ja personali kohta.

               4.MUU TEAVE

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

                  Artikliga 1 volitatakse komisjoni pidama Šveitsi Konföderatsiooniga läbirääkimisi maismaatranspordi kokkuleppe muutmise üle, et luua alus Šveitsi Konföderatsiooni edasiseks osalemiseks ameti tegevuses.

                  Artiklis 2 osutatakse käesoleva soovituse lisas esitatud läbirääkimisjuhistele.

               Soovitus:

               NÕUKOGU OTSUS

               millega volitatakse komisjoni alustama läbirääkimisi Šveitsi Konföderatsiooniga, et muuta Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist kaupade ja reisijate raudtee- ja maanteeveo kokkulepet, et võimaldada Šveitsi Konföderatsioonil osaleda Euroopa Liidu Raudteeameti tegevuses

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 218 lõikeid 3 ja 4,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel 21. juunil 1999 kaupade ja reisijate raudtee- ja maanteeveo kohta sõlmitud kokkuleppes (edaspidi „maismaatranspordi kokkulepe“) on sätestatud maismaa-, raudtee- ja kombineeritud vedude koordineeritud poliitika.

               (2)Šveitsi Konföderatsiooniga tehtav koostöö on aastate jooksul tihenenud ja paremaks muutunud. Šveitsi Konföderatsioon on vastu võtnud liidu raudtee koostalitlusvõime ja raudteeohutuse alase õigustikuga võrdväärsed õigusnormid ja neid tulemuslikult kohaldanud. Šveitsi Konföderatsioon osaleb vaatlejana Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/797 (Euroopa Liidu raudteesüsteemi koostalitluse kohta (uuesti sõnastatud)) alusel loodud koostalitlus- ja ohutuskomitee kohtumistel. Šveitsi eksperdid on osalenud vaatlejana Euroopa Liidu Raudteeameti (edaspidi „amet“) tehnilistel kohtumistel. Tihedamat koostööd Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel peetakse vastastikku kasulikuks, sest tänu sellele on võimalik luua ohutu ja koostalitlusvõimeline raudteepiirkond ning tagada, et Šveitsi Konföderatsioon jagab ka edaspidi oma erialateadmisi koostalitlus- ja ohutusküsimustes.

               (3)Seepärast tuleks alustada Šveitsi Konföderatsiooniga läbirääkimisi sellise kokkuleppe sõlmimiseks, millega muudetakse maismaatranspordi kokkulepet ja mis võimaldab Šveitsi Konföderatsioonil osaleda ameti töös,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Komisjoni volitatakse pidama liidu nimel läbirääkimisi Šveitsi Konföderatsiooniga sellise kokkuleppe üle, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel 21. juunil 1999 kaupade ja reisijate raudtee- ja maanteeveo kohta sõlmitud kokkulepet, et võimaldada Šveitsi Konföderatsioonil osaleda Euroopa Liidu Raudteeameti tegevuses.

               Artikkel 2

               Läbirääkimisjuhised on esitatud lisas.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  ELT L 138, 26.5.2016, lk 1.

                     (2)
                  ELT L 352, 24.12.2013, lk 79.

                     (3)
                  ELT L 138, 26.5.2016, lk 44.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,15.11.2017
            COM(2017) 664 final
            LISA
            Soovitus:NÕUKOGU OTSUS,millega volitatakse komisjoni alustama läbirääkimisi Šveitsi Konföderatsiooniga, et muuta Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist kaupade ja reisijate raudtee- ja maanteeveo kokkulepet, et võimaldada Šveitsi Konföderatsioonil osaleda Euroopa Liidu Raudteeameti tegevuses

               LISA

               järgmise dokumendi juurde:

               Läbirääkimisjuhised, et sõlmida Šveitsi Konföderatsiooniga kokkulepe,
                  millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist kaupade ja reisijate raudtee- ja maanteeveo kokkulepet,
                  et võimaldada Šveitsi Konföderatsioonil osaleda Euroopa Liidu Raudteeameti tegevuses

               Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel 21. juunil 1999 kaupade ja reisijate raudtee- ja maanteeveo kohta sõlmitud kokkulepet tuleks muuta, et võimaldada Šveitsi Konföderatsioonil osaleda Euroopa Liidu Raudteeameti (edaspidi „amet“) tegevuses ilma hääleõiguseta ja ametiga määruse (EL) 2016/796
                  1
                artikli 75 lõike 2 kohaselt kokku lepitud korra alusel.

                     (1)
                  ELT L 138, 26.5.2016, lk 1.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,23.5.2018
            COM(2018) 408 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Hispaania 2018. aasta riiklikku reformikavaja esitatakse nõukogu arvamus Hispaania 2018. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Hispaania 2018. aasta riiklikku reformikava

                  ja esitatakse nõukogu arvamus Hispaania 2018. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 5 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta,
                  2
                eriti selle artikli 6 lõiget 1,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust
                  3
               ,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone
                  4
               ,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)22. novembril 2017 võttis komisjon vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2018) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. Euroopa Ülemkogu kiitis 22. märtsil 2018 heaks iga-aastases majanduskasvu analüüsis esitatud prioriteedid. 22. novembril 2017 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles nimetati Hispaaniat ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal päeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta, mille Euroopa Ülemkogu kiitis heaks 22. märtsil 2018. Nõukogu võttis soovituse euroala majanduspoliitika kohta („euroala soovitus“) vastu 14. mail 2018.

               (2)Kuna Hispaania rahaühik on euro ning majandus- ja rahaliidu riikide majandused on üksteisega tihedalt seotud, peaks Hispaania tagama allpool esitatud soovitustes 1–3 kajastuva euroala majanduspoliitika soovituse täieliku ja õigeaegse täitmise.

               (3)2018. aasta aruanne Hispaania kohta
                  5
                avaldati 7. märtsil 2018. Selles hinnati Hispaania edusamme nõukogu poolt 11. juulil 2017 vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud soovituste järelmeetmete võtmisel ja strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi, mille tulemused avaldati samuti 7. märtsil 2018
                  6
               . Komisjon järeldab oma analüüsi põhjal, et Hispaanias esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige avaliku ja erasektori suur välis- ja sisevõlg suure tööpuuduse tingimustes kujutab endast jätkuvalt piiriülese tähtsusega haavatavust. Maksebilansi tasakaalustamine edeneb tänu alates 2013. aastast täheldatud jooksevkonto ülejäägile, mida on toetanud kaubandustulemuste struktuurne parenemine. Netoväliskohustuste tase on siiski jätkuvalt kõrge. Erasektori võla vähendamine edeneb hästi, mida toetavad soodsad majanduskasvu tingimused, kuid finantsvõimenduse vähendamise vajadus on endiselt alles. Tervem finantssektor toetab majandustegevust. Hoolimata tugevast nominaalse SKP kasvust, väheneb valitsemissektori võla suhe SKPsse aeglaselt. Töötuse määr on kiiresti vähenenud, kuid on jätkuvalt väga kõrge, ja tööturu suur killustatus pärsib kiiremat tööviljakuse kasvu. Pärast suuri reforme aastatel 2012–2015 on edusammud soovituste rakendamisel muutunud tagasihoidlikumaks. Praegune majandusolukord annab võimaluse viia ellu vajalike reforme, et muuta Hispaania majandus vastupidavamaks ja kiirendada tootlikkuse kasvu.

               (4)Hispaania suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti paranduslikku osa. 2018. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt kavatseb Hispaania kõrvaldada ülemäärase eelarvepuudujäägi 2018. aastaks, mis on kooskõlas nõukogu 8. august 2016. aasta otsusega, millega teatatakse Hispaaniale, et ta peab võtma ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamisel vajalikuks peetavaid puudujääki vähendavaid meetmeid
                  7
               . Valitsemissektori eelarvepositsioon peaks jätkuvalt paranema ja jõudma 2021. aastal ülejääki 0,1 % SKPst. 2018. aasta stabiilsusprogramm hõlmab kõiki meetmeid, mis sisalduvad 3. aprillil parlamendile esitatud eelarveseaduse eelnõus, ja aprilli lõpus teatavaks tehtud täiendavaid meetmeid. Eelarve keskpika perioodi eesmärki, milleks on tasakaalus struktuurne eelarvepositsioon, ei ole kavas saavutada 2018. aasta stabiilsusprogrammiga hõlmatud perioodi jooksul. 2018. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 97,0 %-le 2018. aastal, 95,2 %-le 2019. aastal ja 89,1 %-le 2021. aastal. Programmi aluseks olevad makromajanduslikud eeldused on usutavad. Üldiselt põhineb valitsemissektori eelarve puudujäägi kavandatud eesmärkide saavutamine jätkuvalt soodsatel majandusväljavaadetel ja eeldusel, et valitsemissektori kulud suurenevad aeglasemalt kui SKP nominaalkasv. Eelarve-eesmärkide saavutamise riskid on seotud nii tulude suurema kasvu kui ka kulude piiratuma kasvuga kui komisjoni prognoosis ning täiendavate tingimuslike kohustuste võimaliku realiseerumisega.

               (5)8. augustil 2016 palus nõukogu Hispaanial kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk 2018. aastaks ja eelkõige vähendada valitsemissektori eelarve puudujääki 4,6 %-le SKPst 2016. aastal, 3,1 %-le SKPst 2017. aastal ja 2,2 %-le SKPst 2018. aastal. Valitsemissektori eelarvepositsiooni paranemist peeti vastavaks komisjoni 2016. aasta ajakohastatud kevadprognoosi kohasele struktuurse eelarvepositsiooni halvenemisele 0,4 % SKPst 2016. aastal ja paranemisele 0,5 % SKPst nii 2017. kui ka 2018. aastal. Hispaania valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk oli 2017. aastal 3,1 % SKPst, nagu oli nõutud nõukogu 8. august 2016. aasta otsusega. Komisjoni 2018. aasta kevadprognoosi kohaselt väheneb valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk 2018. aastal tasemele 2,6 % SKPst, mis on 0,4 % SKPst suurem kui 2018. aasta stabiilsusprogrammi kohane ja nõukogu kehtestatud valitsemissektori nominaalse eelarvepuudujäägi eesmärk. 2018. aasta stabiilsusprogrammiga võrreldes on komisjoni prognoosi kohaselt valitsemissektori tulude kasv väiksem ja kulud mõnevõrra suuremad. Komisjoni 2018. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks struktuurne eelarvepositsioon halvenema 0,3 % SKPst 2018. aastal, mis on tingitud puudujääki suurendavaid meetmetest, mis on ette nähtud 3. aprillil parlamendile esitatud 2018. aasta eelarveseaduse eelnõus, ja paranema ainult pisut 2019. aastal. Seega ei ole eelarvekohandus aastal 2018 ja aastatel 2016–2018 eeldatavasti tagatud. Kuigi majanduskasv aitab kaasa puudujäägi vähendamisele, ei ole seda kasutatud riigi rahanduse struktuurseks tugevdamiseks. Oma arvamuses Hispaania ajakohastatud eelarvekava kohta jõudis komisjon järeldusele, et kava on üldiselt kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetega, kuna komisjoni 2018. aasta prognoosi kohaselt korrigeeritakse ülemäärane eelarvepuudujääk õigel ajal, kuid on ekspansiivne.

               (6)Kui Hispaania suudab ülemäärane eelarvepuudujäägi õigeaegselt ja kestvalt korrigeerida, kohaldatakse 2019. aastal tema suhtes stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning võlareegliga seotud üleminekukorda. Võttes arvesse, et Hispaania valitsemissektori võla suhe SKPsse on üle 60 % ja prognoositav positiivne SKP lõhe on 2,3 %, peaksid valitsemissektori esmased nominaalsed netokulud
                  8
                vähenema 2019. aastal vähemalt 0,3 %, mis vastab struktuursele kohandusele 1,0 % SKPst, mis tuleneb stabiilsuse ja kasvu pakti raames kohaldatava maatriksi kohasest nõudest. Samal ajal on märke, et majanduse kasutamata tootmisvõimsust on alahinnatud. Prognooside kohaselt on töötuse määr 2019. aastal Hispaanias jätkuvalt üks kõrgeimaid ELis, mis peaks piirama palgasurvet, eelkõige erasektoris, ning inflatsioon peaks jääma oluliselt alla 2 %. See osutab teatavale loidusele tööturul. Isegi kui komisjoni ühiselt kokkulepitud metoodika põhjal teostatud hinnang SKP lõhe usaldusväärsusele ei osuta, et SKP lõhe prognoosid ei ole usaldusväärsed, osutab see, et usaldusväärsed SKP lõhe prognoosid on Hispaania puhul küllaltki laiahaardelised. Sellega seoses näib aastane struktuurne kohandus 0,65 %, mis vastab valitsemissektori esmaste netokulude maksimaalsele nominaalsele kasvumäärale 0,6 %, asjakohane. Komisjoni kevadprognoosi kohaselt on eeldusel, et poliitikat ei muudeta, oht, et 2019. aastal kaldutakse nõutavast eelarvekohandusest märkimisväärselt kõrvale. Lisaks prognoositakse, et Hispaania ei järgi 2019. aastal võlareegliga seotud üleminekukorda. Üldiselt on nõukogu seisukohal, et Hispaania peab olema valmis võtma täiendavaid meetmeid nõuete täitmise tagamiseks 2018. aastal ja et 2019. aastal tuleks võtta täiendavaid meetmeid stabiilsuse ja kasvu pakti nõuete täitmiseks. Juhuslikke tulusid oleks mõistlik kasutada valitsemissektori võla suhtarvu edasiseks vähendamiseks.

               (7)2016. aasta augustis palus nõukogu Hispaanial võtta meetmeid eelarveraamistiku parandamiseks, et suurendada mehhanismide automaatsust, et hoida ära ja kõrvaldada kõrvalekalded eelarveeesmärkidest, ning tugevdada stabiilsusseaduse kulueeskirja osatähtusust eelarve konsolideerimisel. 2018. aasta stabiilsusprogrammis ei ole esitatud kavasid riikliku kulueeskirja tugevdamiseks. Samuti ei ole esitatud meetmeid, et suurendada õigusaktides parandus- ja ennetusmehhanismide automaatsust. Lisaks palus nõukogu Hispaanial võtta meetmeid riigihankepoliitika raamistiku parandamiseks. Hispaania on teinud eduamme ja 2017. aasta novembris võeti vastu uus riigihangete seadus. Uue õigusaktiga saab riigihangete tõhusust ja läbipaistvust parandada ainult juhul, kui see kiiresti ja igakülgselt rakendatakse, luues uue juhtimisstruktuuri ja tõhustades hankemenetluste kontrollimehhanisme kõigil valitsuse tasanditel. Eelkõige tuleks tulevases riiklikus riigihangete strateegias täpsustada uue struktuuri tehtavad eel- ja järelkontrollid. 2017. aasta juunis tellis valitsus sõltumatult eelarveasutuselt teatavate avaliku sektori toetuste puhul kulude läbivaatamise. Komisjon jälgib selle läbivaatamise rakendamist, mis viiakse eeldatavasti lõpule 2019. aasta alguseks.

               (8)Hispaania esitas 27. aprillil 2018 oma 2018. aasta riikliku reformikava ja 2018. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste programmide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (9)Asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi on võetud arvesse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 2014.–2020. aasta programmide koostamisel. Nagu on nähtud ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013
                  9
                artikliga 23, võib komisjon juhul, kui on vaja toetada asjaomaste nõukogu soovituste rakendamist, nõuda, et liikmesriik vaataks läbi oma partnerluslepingu ja asjaomased programmid ning teeks nende muutmise ettepanekud. Komisjon esitas täiendavad üksikasjad kõnealuse sätte kasutamise kohta suunistes selle kohta, kuidas rakendada meetmeid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhususe sidumiseks usaldusväärse majandusjuhtimisega
                  10
               .

               (10)Tööhõive on Hispaanias jätkuvalt kiiresti kasvanud, mida toetavad varasemad tööturureformid ja palgatõusu aeglustumine. Töötuse määr on jätkuvalt vähenenud, kuid on endiselt üle riigi kriisieelse taseme ja üks ELi kõrgemaid. See tähendab, et oskuste potentsiaal on märkimisväärses osas kasutamata, eelkõige noorte töötute puhul. Selliste töötute osakaal, kes on olnud töötud rohkem kui aasta, on vähenenud, kuid moodustab siiski peaaegu poole kõikidest töötutest. Hispaania võttis vastu rea poliitikaalgatusi, et laiendada individuaalset toetust pikaajalistele töötutele ning aidata noortel tööturule siseneda ja suurendada nende tööalast konkurentsivõimet, eelkõige suurendades noortegarantii raames toetuse saajate arvu. Nende meetmete tõhusus sõltub ka piirkondlike avalike tööturu- ja sotsiaaltalituste suutlikkusest pakkuda tööotsijatele individuaalset toetust, mis on üksnes aeglaselt paranemas. Tuleb tõhustada koostööd ka tööandjatega, eelkõige suurendades tööturuasutuste vahendusel pakutavate vabade töökohtade osakaalu ja viies tööotsijate oskused paremini kokku tööandjate vajadustega. Samal ajal tuleks jätkata jõupingutusi tööturu- ja sotsiaalasutuste koostöö tõhustamiseks, milles tehti 2017. aastal mõningaid edusamme.

               (11)Ajutiste töölepingutega töötajate osakaal on üks ELi kõrgemaid ning sellised töötajad on enamasti noored ja madala kvalifikatsiooniga töötajad. Ajutised lepingud on sageli lühiajalised ja on harva hüppelauaks alalise lepingu sõlmimisele. Nende laialt levinud kasutamine, sealhulgas sektorites, mis on vähem hooajalised või tsüklilised, võib pärssida kiiremat tootlikkuse kasvu ja sellega kaasnevad sageli madalamad sotsiaalhüvitised ja suurem vaesusrisk. Kuigi tähtajatute töölepingute osakaal tööhõive netokasvus on viimase kahe aasta jooksul suurenenud, tuleb võtta täiendavaid meetmeid, et soodustada üleminekut ajutistelt lepingutelt tähtajatutele lepingutele. Töölevõtmise stiimulite süsteem endiselt killustunud ega ole tõhusalt suunatud tähtajatu töösuhte edendamisele. Hispaania võttis vastu kava tähtajaliste töölepingute osakaalu vähendamiseks avalikus sektoris, kuid selle rakendamine on alles algusjärgus ja seda tuleb kiirendada, et saavutada 2019. aastaks seatud eesmärk 8 %. Tänu tööinspektsioonide suuremale suutlikkusele ja tõhususele võitluses tähtajaliste lepingute kuritarvitamise vastu on üha rohkem tähtajalisi lepinguid tehtud ümber tähtajatuteks, kuid see ei näi vähendavat tööandjate tahet jätkata nende laialdast kasutamist. Kolmepoolne ümarlaud, mis loodi 2017. aasta alguses tööhõive kvaliteedi üle arutamiseks, ei ole veel esitanud konkreetseid ettepanekuid. Sotsiaalpartnerite kaasamine poliitika kujundamisse on viimasel ajal suurenenud, kuid arenguruumi veel on.

               (12)Majanduskasv ja töökohtade loomine aitavad vähendada suhtelisest vaesuses ja sotsiaalses tõrjutuses elavate inimeste osakaalu, mis sellest hoolimata on jätkuvalt ELi keskmisest suurem, nagu ka sissetulekute ebavõrdsus. Palgavaesus ohustab eelkõige kodumajapidamisi, kelle liikmed töötavad ajutise või osalise tööajaga lepingu alusel. Laste vaesuse määr on küll vähenemas, kuid on endiselt väga kõrge. Muude sotsiaalsiirete kui pensionid mõju vaesuse vähendamisele on alla ELi keskmise ja väheneb veelgi. Sissetuleku tagamise skeeme iseloomustavad suured piirkondlikud erinevused juurdepääsu tingimustes ja mitmete selliste siseriiklike skeemide killustatus, mis on suunatud eri tööotsijarühmadele ja mida haldavad eri ametiasutused. Selle tagajärjel ei saa paljud abivajajad toetust. Endiselt puudub tegevuskava, mis tugineks hiljutisele uuringule, milles hinnati riiklike ja piirkondlike sissetuleku tagamise kavade tulemuslikkust. Sotsiaalkaardisüsteemi käivitamine peaks muutma sotsiaalhüvitised läbipaistvamaks ja lihtsustama osalemist seotud aktiveerimismeetmetes, kuigi see ei ole otseselt suunatud olemasolevate süsteemide puuduste kõrvaldamisele. Perehüvitiste tõhusus on samuti väike ja nende katvus on ebaühtlane. Hispaania pensionisüsteemil on oluline roll eakate elukvaliteedi säilitamisel. Sellest tulenevalt on eakate vaesusrisk oluliselt väiksem kui nooremate põlvkondade puhul. Praegused pensionid on suhtena palkadesse ühed ELi suuremad. Prognoosid, mis on esitatud 2018. aasta aruandes rahvastiku vananemise kohta ja aruandes pensionide piisavuse kohta,
                  11
                osutavad, et 2011. ja 2013. aasta reformid on aidanud tagada pensionide jätkusuutlikkust ja suhtelist piisavust pikas perspektiivis. Kuid pensionide suurendamine ja 2018. aasta eelarveprojekti vastuvõtmise ajal ette pandud jätkusuutlikkusteguri edasilükkamine on nende reformide elluviimise kahtluse alla seadnud. Samas ei käsitle need tulevaste pensionäride sissetuleku piisavuse tagamise peamisi probleeme, mis on pigem seotud suure tööpuuduse ja tööturu killustatusega.

               (13)Hispaania ettevõtete innovatsioonisuutlikkuse kitsaskohtade kõrvaldamine võib parandada ettevõtete tootlikkust. Innovatsioonitulemusi ja tootlikkuse kasvu pärsivad endiselt vähesed investeeringud teadus- ja arendustegevusse, mistõttu on strateegia „Euroopa 2020“ teadus- ja arendustegevuse intensiivsuse riikliku eesmärgi (2 %) saavutamine väga ebatõenäoline. Seda suundumust tugevdab avaliku sektori teadus- ja arendustegevuse eelarve madal ja langev täitmise määr. Kuigi riikliku teadus- ja innovatsioonipoliitika juhtimist on sujundatud (osaliselt uue riikliku teadusagentuuri kaudu) on poliitika kavandamise, rakendamise ja hindamise koordineerimine riiklikul ja piirkondlikul tasandil endiselt puudulik. Selliste hindamiskorra väljatöötamine, mis võimaldaksid süstemaatiliselt hinnata tugiprogrammide ja -meetmete tulemuslikkust, annaks võimaluse poliitikakogemustest õppimiseks ja tekitaks sünergiat eri valitsemistasandite vahel.

               (14)Hispaania ettevõtete piiratud innovatsioonivõime on tingitud ka oskuste tööturu nõudlusele mittevastavusest, mis mõjutavad negatiivselt tootlikkuse kasvu pikaajalist potentsiaali. Töötajate alakvalifitseeritus ja ülekvalifitseeritus on Hispaanias laialt levinud. Hoolimata sellest, et madala haridustasemega noorte osakaal on viimase kümnendi jooksul märkimisväärselt vähenenud, on see tugevasti üle ELi keskmise. Koos õpitulemustega on need piirkonniti väga erinevad ja võivad kahjustada võrdseid võimalusi. Nende erinevuste vähendamiseks suunatud programmidel on seni olnud piiratud mõju. Riiklik sotsiaalne ja poliitiline hariduspakt, mille eesmärk on haridussüsteemi põhjalikult reformida, on veel läbirääkimiste etapis. Õpetajate erialase enesetäiendamise toetamiseks vähendatakse tähtajaliste töölepingute arvu ja eraldatakse rohkem vahendeid õpetajate koolitamiseks. Samal ajal on kolmanda taseme hariduse omandanutel eriti raske leida sobivat stabiilset tööd tööturul. Haridusasutuste ja ettevõtete tihedam koostöö võib parandada noorte kõrgkooli lõpetanute juurdepääsu tööturule, pakkudes ettevõtetele oskusi, mida on vaja nende innovatsioonisuutlikkuse edendamiseks. Sellega seoses tunnistatakse uue riikliku digitaalstrateegia ettepanekuga vajadust parandada digitaaloskusi. Probleemid on seotud info- ja kommunikatsioonitehnoloogia spetsialistide nappusega ning puudustega haridussüsteemi rollis digitaaloskuste edendamisel. Töötajate ümberõpe digitaaloskuste valdkonnas võimaldab Hispaania ettevõtetel säilitada konkurentsivõime üha enam digiteeritud majanduses.

               (15)Ärikeskkonna õiguslikud erinevused pärsivad ka tootlikkuse kasvu. Praeguses olukorras suurendavad ärikeskkonna regulatiivsed erinevused ja piirangud hinnalisaneid, vähendavad ettevõtete ja töötajate geograafilist liikuvust ning pärsivad tootlikkuse kasvu. Turu ühtsuse seadust, mille eesmärk on need probleemid lahendada, on rakendatud üksnes osaliselt. Seaduse piirkondlikul ja kohalikul tasandil rakendamise järelevalvet tuleb tõhustada ning valdkondadevaheliste konverentside rolli suurendada. Seadusega kehtestati põhimõte, et teatavate nõuete täitmine ühes piirkonnas võimaldab ettevõtjatel tegutseda kogu riigi territooriumil. Mitmes 2017. aastal avaldatud kohtuotsuses leidis kohus, et see põhimõte ei kehti juhul, kui puuduvad ühtsed või samaväärsed turule juurdepääsu või majandustegevuse miinimumnõuded. Kõnealuseid kohtuotsuseid silmas pidades võib järjepidevate ühtsete või samaväärsete nõuete kehtestamine kogu territooriumil aidata saavutada seaduse eesmärke. Lisaks sellele tuleks parandada eri valitsemistasandite koostööd rakendamise igas etapis, et tõhusamalt kõrvaldada killustatuse negatiivne mõju ettevõtetele. Tuleb tõhustada ja täiendada tööd, mida teeb parema õigusloome komitee, mis loodi selleks, et tagada teenustevaldkonna õigusaktide kooskõla ELi õigustikuga. Teenuste paketis, mis võeti vastu 2017. aasta jaanuaris, toodi esile ka piirangud, mis mõjutavad teatavaid reguleeritud kutsealasid nagu insenerid ja arhitektid, ning konkreetseid meetmeid nende kõrvaldamiseks ei ole seni võetud
                  12
               .

               (16)Üldiselt võib institutsioonide kvaliteedi parandamine aidata suurendada usaldust Hispaania majanduse vastu ja võimendada kasu meetmetest, mida on võetud tootlikkuse kasvu suurendamiseks. Edusamme on tehtud parteide rahastamise läbipaistvuse ning varade ja huvide konfliktide avalikustamise vallas. Ettevõtluskeskkonnale on tulnud kasuks ka korruptsioonivastases võitluses saavutatud edu, kuigi selles valdkonnas on ikka veel probleeme. Samuti on paranenud kohtusüsteemi sõltumatuse tunnetamine kodanike ja ettevõtjate hulgas. Jõupingutused kohtusüsteemi tõhususe täiendavaks parandamiseks on käimas ja neid tuleks jätkata. Kuigi selles laias valdkonnas on tehtud mõningaid edusamme, on kõigil valitsemistasanditel institutsioonide vastu usalduse edendamine endiselt väljakutse.

               (17)Transpordi-, energia- ja veetaristu täiendav parandamine edendaks territoriaalset ühtekuuluvust, paremat integreerumist ühtse turuga ja tootlikkuse kasvu. Piiriülestesse transpordi- ja energiaühendustesse ning veetaristusse investeeritakse liiga vähe. Raudtee reisijate- ja kaubaveotaristut saaks paremini ära kasutada. Hispaanias, Portugalis ja Prantsusmaal kasutatavad eri rööpmelaiused on tõsine takistus parema raudteeühenduse loomisel, kuigi hiljuti on valmis saanud uued rahvusvaheliselt levinud standardse rööpmelaiusega trassid. Puudusi on leitud ka raudtee kaubaveol Atlandi ookeani ja Vahemere ranniku peamiste sadamate ning sisemaa tööstuspiirkondade vahel. Samuti takistab ebapiisav ühendus suuremat integreerumist ELi elektri- ja gaasituruga. Täiendavaid taristuinvesteeringuid on vaja veemajanduse parandamiseks, nt reovee puhastamiseks, torustiku lekete vähendamiseks ja veevarustuse parandamiseks. See annaks Hispaaniale kasu majanduse, keskkonna ja sotsiaalsest seisukohast.

               (18)Komisjon on Euroopa poolaasta (2018) raames Hispaania majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2018. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2018. aasta stabiilsusprogrammi ja 2018. aasta riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Hispaaniale esitatud soovituste järelmeetmeid. Arvesse ei ole võetud mitte üksnes nende asjakohasust Hispaania eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka nende vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist.

               (19)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2018. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus
                  13
                kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1.

               (20)Nõukogu on komisjoni põhjalikust analüüsist ja kõnealusest hindamisest lähtudes riikliku reformikava ja stabiilsusprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel antud nõukogu soovitused kajastuvad allpool Hispaaniale esitatud soovitustes 1–3,

               SOOVITAB Hispaanial võtta 2018. ja 2019. aastal järgmisi meetmeid.

               1.Tagada, et järgitakse nõukogu 8. augusti 2016. aasta otsust, millega esitati nõuded ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames, võttes sealhulgas meetmeid ka eelarve- ja riigihankeraamistiku nõuete täitmise tagamiseks kõigil valitsemistasanditel. Seejärel tagada, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär ei ületa 2019. aastal 0,6 %, mis vastab iga-aastasele struktuursele kohandusele 0,65 % SKPst. Kasutada juhuslikke tulusid valitsemissektori võla suhte SKPsse vähendamise kiirendamiseks.

               2.Tagada, et tööhõive- ja sotsiaaltalitused suudavad pakkuda tööotsijatele tõhusat toetust, sealhulgas tööandjatega parema koostöö tegemise kaudu. Edendada üleminekut tähtajatutele töölepingutele. Parandada peretoetusi ja kõrvaldada sissetuleku tagamise skeemide katvuslüngad, lihtsustades riiklike skeemide süsteemi ja vähendades piirkondlikele skeemidele juurdepääsu tingimuste erinevusi. Vähendada madala haridustasemega noorte osakaalu ja piirkondlikke erinevusi õpitulemustes, eelkõige paremini toetades õpilasi ja õpetajaid.

               3.Suurendada avaliku sektori investeeringuid teadusuuringutesse ja innovatsiooni ning süstemaatiliselt hinnata toetusmeetmeid selles valdkonnas, et tagada nende tõhusus. Suurendada haridusasutuste ja ettevõtete koostööd, et vähendada olemasolevat oskuste tööturu nõudlusele mittevastavust. Jätkata turu ühtsuse seaduse rakendamist, tagades, et kõigil valitsemissektori tasanditel on turule juurdepääsu ja majandustegevust reguleerivad eeskirjad kooskõlas kõnealuse seaduse põhimõtetega, ja parandades ametiasutuste koostööd.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)

                        ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

                     (3)

                        COM(2018) 408 final.

                     (4)

                        P8_TA(2018)0077 ja P8_TA(2018)0078.

                     (5)

                        SWD(2018) 207 final.

                     (6)

                        COM(2018) 120 final.

                     (7)

                        ELT L 148, 10.6.2017, lk 38–41.

                     (8)

                        Valitsemissektori esmased netokulud saadakse, kui valitsemissektori kogukuludest arvatakse maha intressikulud, liidu programmidele tehtavad kulutused, mis kaetakse täielikult liidu fondide tuludest, ja kaalutlusõigusevälised muudatused töötuskindlustushüvitise kuludes. Valitsemissektori rahastatud kapitali kogumahutused põhivarasse on jaotatud 4 aasta peale. Kaalutlusõigusel põhinevad tulumeetmed või õigusaktide kohane tulude suurendamine arvatakse sisse. Ühekordsed tulu- ja kulumeetmed arvatakse välja.

                     (9)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).

                     (10)

                        COM(2014) 494 final.

                     (11)

                        Euroopa Komisjon (2018), 2018. aasta aruanne pensionide piisavuse kohta: vanemaealiste inimeste sissetulekute piisavus ELis nüüd ja tulevikus, I ja II osa, sotsiaalkaitsekomitee ja Euroopa Komisjoni (tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat) ühisaruanne, Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg, 2018.

                     (12)

                        COM(2016) 820 final.

                     (13)

                        Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.