title: EFTA järelevalveameti soovitus nr 193/04/KOL,  14. juuli 2004 , teatiste, tähtaegade ja konsultatsioonide kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühist reguleerivat raamistikku käsitleva direktiivi 2002/21/EÜ artiklile 7

text:
               27.4.2006

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 113/10

         EFTA JÄRELEVALVEAMETI SOOVITUS

   nr 193/04/KOL,
   14. juuli 2004,
   teatiste, tähtaegade ja konsultatsioonide kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühist reguleerivat raamistikku käsitleva direktiivi 2002/21/EÜ artiklile 7
   EFTA JÄRELEVALVEAMET,
   võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, (1)

   võttes arvesse EFTA riikide vahelist lepingut, millega asutatakse järelevalveamet ja Euroopa Kohus, eriti selle artikli 5 lõike 2 punkti b,
   võttes arvesse EMP lepingu XI lisa punktis 5cl viidatud seadust, mida on kohandatud lepinguga selle protokolli nr 1 alusel ning selle lepingu XI lisa harukondlike kohandustega, (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta), eriti selle artikli 19 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Uue elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste reguleeriva raamistiku alusel on riigi reguleerivad asutused kohustatud kaasa aitama siseturu arendamisele, muu hulgas tegema läbipaistvalt koostööd omavahel ning järelevalveametiga, et tagada järjekindla reguleerimispraktika areng ning uute reguleerivate raamistike loomise direktiivide järjekindel kohaldamine.

               (2)

               Tagamaks, et riigi tasandil tehtud otsused ei kahjustaks EMP lepingu toimimist ega uue reguleeriva raamistiku alusel taotletavaid eesmärke, peavad riigi reguleerivad asutused teavitama EFTA järelevalveametit (edaspidi järelevalveamet) ning teisi Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) reguleerivaid asutusi direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiivi) artikli 7 lõikes 3 määratletud meetmete eelnõudest.

               (3)

               Lisaks peavad riigi reguleerivad asutused saama järelevalveametilt loa kohustuste jaoks, mis on hõlmatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/19/EÜ (juurdepääsu käsitleva direktiivi) artikli 8 lõike 3 teise lõiguga, millele on viidatud EMP lepingu XI lisa punktis 5cj ning kohandatud lepingu jaoks selle protokolliga 1 ning selle lepingu XI lisa harukondlike kohandustega, mis moodustab iseseisva protsessi.

               (4)

               Järelevalveamet annab nõudmisel riigi reguleerivatele asutustele võimaluse arutada meetme eelnõu enne sellest ametlikku teavitamist vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiivi) artiklile 7 ja direktiivi 2002/19/EÜ (juurdepääsu käsitlevale direktiivi) artikli 8 lõikele 3. Kui järelevalveamet on teavitanud riigi reguleerivat asutust, et ta leiab vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiivi) artikli 7 lõikele 4, et meetme eelnõu takistab EMP lepingu toimimist või kui järelevalveametil on tõsiseid kahtlusi, kas eelnõu on vastavuses EMP õigusega, antakse asjaomasele riigi reguleerivale asutusele varajaselt võimalus oma arvamust avaldada seoses järelevalveameti poolt tõstatatud küsimustega.

               (5)

               Direktiivis 2002/21/EÜ (raamdirektiivis) sätestatakse teatavad siduvad tähtajad teatiste läbi arutamiseks vastavalt artiklile 7.

               (6)

               Direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiivi) artiklis 7 sätestatud koostöö- ja konsultatsioonimehhanismi tõhususe ning õiguskindluse huvide lihtsustamiseks ja tagamiseks on teavitamisprotsessi jaoks, teatise läbivaatamiseks järelevalveameti poolt ning ülal mainitud õiguslike tähtaegade arvutamiseks vaja selgeid eeskirju.

               (7)

               Sama oluline on menetluskorra selgitamine direktiivi 2002/19/EÜ (juurdepääsu käsitleva direktiivi) artikli 8 lõike 3 teise lõigu kontekstis.

               (8)

               Teavitatud meetme eelnõu uurimise lihtsustamiseks ja kiirendamiseks peaksid riigi reguleerivad asutused kasutama teatiste standardvormi (teatise koondvormi).

               (9)

               EFTA riikide vahelise ühise kokkuleppe alusel kasutatakse EFTA riikide ja järelevalveameti vahelises suhtlemises töökeelena inglise keelt. See ei muuda kehtetuks eraisikute ja äriühingute õigusi esitada dokumente ükskõik millises EMP keeles, nagu on esitatud EMP lepingus.

               (10)

               Direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiivi) artiklis 8 sätestatud eesmärkide täitmiseks, eriti järjekindla reguleerimispraktika arendamiseks ning selle direktiivi järjekindlaks kohaldamiseks on oluline, et direktiivi artiklis 7 sätestatud teatise mehhanismi täielikult järgitakse ning et see oleks võimalikult tõhus.

               (11)

               Uue reguleeriva režiimi järjekindlaks kohaldamiseks üle kogu EMP ja täiel määral kasu lõikamiseks riigi ja reguleerivate asutuste vahelisest koostööst on oluline tagada teabevool EFTA ja EMP EÜ samba vahel. Direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiivi) artikli 7 lõike 3 erikohanduses, mis sisaldub EMP ühiskomitee otsuses nr 11/2004, sätestatakse, et “EFTA riikide reguleerivate asutuste ja ühenduse liikmesriikide reguleerivate asutuste vaheline teabevahetus toimub EFTA järelevalveameti ja komisjoni kaudu.”

               (12)

               EFTA sidekomitee andis heakskiitva hinnangu kooskõlas direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiivi) artikli 22 lõikega 2,

         SOOVITAB JÄRGMIST:

               1.

               Direktiivis 2002/21/EÜ (raamdirektiivis) ja eridirektiivides määratletud mõistetel on käesolevas soovituses sama tähendus. Lisaks:
               —   Soovitus asjaomaste turgude kohta– järelevalveameti soovitus 194/04/KOL asjaomaste toote- ja teenuseturgude kohta elektroonilise side sektoris, mis vajavad eelnevat reguleerimist kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta;
               —   Teatis– riigi reguleeriva asutuse poolt järelevalveametile saadetud teatis direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiivi) artikli 7 lõike 3 kohase meetme eelnõu kohta või direktiivi 2002/19/EÜ (juurdepääsu käsitleva direktiivi) artikli 8 lõike 3 teise lõigu kohane taotlus koos käesolevas soovituses (I lisas) toodud teatise koondvormiga.

               2.

               Teatised tuleb võimalusel jõustada elektrooniliselt.
               Järelevalveamet kasutab teatiste vastuvõtmiseks elektroonilist süsteemi. Sellisel juhul kasutavad kõnesolevat süsteemi ainult riigi reguleerivad asutused.
               Elektroonilisel teel saadetud dokumendid saab adressaat eeldatavalt kätte päeval, mil need saadeti või elektroonilisse süsteemi sisestati.
               Teatised ja lisadokumendid registreeritakse vastavalt all toodud punktile 6 vastavalt kättesaamise järjestusele.

               3.

               Teatised jõustuvad kuupäeval, mil järelevalveamet need registreerib (registreerimiskuupäev). Registreerimiskuupäev on kuupäev, mil järelevalveamet saab kätte tervikliku teatise.
               Teade teatise registreerimise kohta, teatise sisu ja saadud lisadokumendid avaldatakse järelevalveameti veebilehel ning saadetakse elektroonilisel teel kõigile riigi reguleerivatele asutustele.

               4.

               Riiklike meetmete eelnõu koos põhjendusega, millel meede põhineb ning kokkuvõtlik teatise vorm peaksid olema vormistatud inglise keeles.

               5.

               Riigi reguleeriva asutuse poolt teavitatud meetmete eelnõule tuleb lisada vajalikud dokumendid, mille alusel järelevalveamet saab oma ülesandeid täita. Meetmete eelnõud peavad olema piisavalt põhjendatud.

               6.

               Kohaldamise korral peavad teatised sisaldama järgmist:

                           a)

                           asjaomane toote- või teenuseturg;

                           b)

                           asjaomane geograafiline turg;

                           c)

                           asjaomasel turul tegutsev peamine äriühing või peamised äriühingud;

                           d)

                           asjaomase turu analüüsi tulemused, eriti järeldused selle kohta, kas turul on või ei ole tõhus konkurents, mis on esitatud koos selle põhjendustega;

                           e)

                           vajaduse korral, äriühing või äriühingud, millel on kas individuaalne või ühine oluline turuvõim direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiivi) artikli 14 tähenduses ning põhjendus, tõendid ja/või muu oluline faktiline teave, mis toetab seda arvamust;

                           f)

                           riigi reguleeriva asutuse poolt läbi viidud eelneva avaliku arutelu tulemused;

                           g)

                           olemasolul riigi reguleeriva asutuse avaldatud arvamus;

                           h)

                           näited selle kohta, et järelevalveametile teatise saatmise ajaks on tarvitusele võetud asjakohased meetmed, et teavitada riigi reguleerivaid asutusi kõikides teistes EMP EFTA riikides meetme eelnõust selles osas, mida järelevalveamet ei edasta oma elektroonilise süsteemi kaudu;

                           i)

                           meetmete eelnõude teatise puhul, mis jäävad direktiivi 2002/19/EÜ (juurdepääsu käsitleva direktiivi) artiklite 5 või 8 või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/22/EÜ (universaalteenuse direktiivi) artikli 16 valitsemisalasse, (2) spetsiifiline reguleeriv kohustus või kohustused, mis on ette nähtud käsitlemaks tõhusa konkurentsi puudumist asjaomasel olulisel turul või juhul, kui asjaomasel turul on tõhus konkurents ning need kohustused on juba kehtestatud sellega seoses, siis ettenähtud meetmed nende kohustuste kehtetuks tunnistamise kohta.

               7.

               Kui meetme eelnõus turuanalüüsi eesmärgil määratletakse asjaomane turg, mis erineb soovituse asjaomastest turgudest, siis peaksid riigi reguleerivad asutused piisavalt põhjendusi tooma kriteeriumide osas, mille alusel nad turgu niimoodi määratlevad.

               8.

               Kooskõlas direktiivi 2002/19/EÜ (juurdepääsu käsitleva direktiivi) artikli 8 lõikega 3 koostatud teatistes peaks sisalduma ka adekvaatne põhjendus selle kohta, et miks tuleks olulise turuvõimuga operaatorite suhtes kohaldada teisi kohustusi kui direktiivi artiklites 9 ja 13 loetletuid.

               9.

               Direktiivi 2002/19/EÜ (juurdepääsu käsitleva direktiivi) artikli 8 lõike 5 reguleerimisalasse jäävad teatised peaksid lisaks sisaldama adekvaatset põhjendust selle kohta, miks kavandatavad meetmed on vajalikud, et olla kooskõlas rahvusvaheliste kohustustega.

               10.

               Teatised, mis sisaldavad kohaldatavad teavet punkti 6 tähenduses, on lõplikud. Kui teave, sealhulgas dokumendid, mis teatises sisalduvad on oluliselt puudulikud, teavitab järelevalveamet viie tööpäeva jooksul teatise kättesaamisest asjaomast riigi reguleerivat ametit ning täpsustab teatise puudulikud asjaolud. Teatist ei registreerita enne, kui asjaomane riigi reguleeriv asutus esitab vajaliku teabe. Sellisel juhul direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiivi) artikli 7 kohaldamisel jõustub teatis kuupäeval, mil järelevalveametile on esitatud täielik teave.

               11.

               Ilma et see kahjustaks ülal toodud punkti 6, võib järelevalveamet pärast teatise registreerimist kooskõlas direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiivi) artikli 5 lõikega 2 paluda asjaomasel riigi reguleerival asutusel esitada lisateavet või anda selgitusi. Riigi reguleerivad asutused peaksid tagama vajaliku teabe esitamise kolme tööpäeva jooksul, kui see on kättesaadav.

               12.

               Kui järelevalveamet esitab märkusi kooskõlas direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiivi) artikli 7 lõikega 3, teavitab amet asjaomast riigi reguleerivat asutust elektroonilisel teel ning avaldab need märkused oma veebilehel.

               13.

               Kui riigi reguleeriv asutus esitab märkusi kooskõlas direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiivi) artikli 7 lõikega 3, edastab asutus need märkused elektroonilisel teel järelevalveametile ning teistele riigi reguleerivatele asutustele.

               14.

               Kui järelevalveamet leiab direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiivi) artikli 7 lõike 4 kohaldamisel, et meetme eelnõu takistab EMP lepingu toimimist või kui järelevalveametil on tõsiseid kahtlusi selles osas, kas meede on kooskõlas EMP õigusega, eriti direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiivi) artiklis 8 viidatud eesmärke arvestades; või sellest tulenevalt

                           a)

                           tunnistab ülal mainitud eesmärgid kehtetuks või

                           b)

                           võtab vastu otsuse, mille alusel nõuab, et riigi reguleeriv asutus tunnistaks meetme eelnõu kehtetuks,

                     teavitab järelevalveamet asjaomast riigi reguleerivat asutust elektroonilisel teel ning avaldab teatise oma veebilehel.

               15.

               Arvestades teatisi, mis esitati kooskõlas direktiivi 2002/19/EÜ (juurdepääsu käsitleva direktiivi) artikli 8 lõike 3 teise lõiguga, võtab järelevalveamet kooskõlas direktiivi artikli 14 lõikega 2 vastu otsuse lubada või keelata riigi reguleerival asutusel vastu võtta kavandatava meetme eelnõu ajaperioodi jooksul, mis ei ületa kolme kuud. Järelevalveamet võib ilmnenud raskusi arvestades seda perioodi pikendada kahe kuu võrra.

               16.

               Riigi reguleeriv asutus võib igal ajal otsustada teavitatud meetme eelnõu kehtetuks tunnistada ning sellisel juhul eemaldatakse teavitatud meede registrist. Järelevalveamet avaldab selle jõustamise kohta oma veebilehel vastava teate.

               17.

               Kui riigi reguleeriv asutus, mis on saanud järelevalveametilt või teiselt riigi reguleerivalt asutuselt märkusi kooskõlas direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiivi) artikli 7 lõikega 3, võtab meetme eelnõu vastu, peab vastav asutus järelevalveameti nõudmisel esitama teavet nii järelevalveametile kui ka teistele riigi reguleerivatele asutustele käsitlusviisi kohta, mida asutus kasutas märkuste tegemisel.

               18.

               Kui riigi reguleeriv asutus seda taotleb, peab järelevalveamet mitteametlikult arutama meetme eelnõud enne teatise avaldamist.

               19.

               Igasugune ajaperiood, millele on viidatud direktiivis 2002/21/EÜ (raamdirektiivis) või käesolevas soovituses, arvutatakse järgmiselt:

                           a)

                           kui päevades, nädalates või kuudes väljendatud ajaperiood arvutatakse alates sündmuse toimumise ajast, ei arvestata vastava sündmuse asetleidmise kuupäeva kõnealuse ajaperioodi hulka;

                           b)

                           nädalates või kuudes väljendatud ajavahemik lõpeb viimase nädala või kuu mistahes päevaga, mis on sama nädalapäev või langeb samale kuupäevale, mil sündmus, millest alates ajavahemikku arvestatakse, aset leidis. Kui kuudes arvestatud ajavahemikul viimases kuus vastav aegumiskuupäev puudub, siis lõpeb ajavahemik vastava kuu viimase päeva lõppemisel;

                           c)

                           ajavahemikud hõlmavad ka riigipühi, laupäevi ja pühapäevi, v.a juhul, kui need on selgelt välja jäetud või kui ajavahemikke väljendatakse tööpäevades;

                           d)

                           riigipühade all mõeldakse kõiki asjaomase EFTA riigi või järelevalveameti poolt määratletud kuupäevi;

                           e)

                           tööpäevade all mõeldakse kõiki päevi, mis ei ole riigipühad, laupäevad ega pühapäevad.

                     Kui ajavahemik lõpeb laupäeval, pühapäeval või riigipühal, pikendatakse seda kuni esimese järgmise tööpäeva lõpuni.
               Järelevalveamet avaldab EFTA riikide ja järelevalveameti poolt määratletud riigipühade nimekirja igal aastal Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes. EFTA riigid edastavad nõudmisel riigipühade nimekirja järelevalveametile.

               20.

               Järelevalveamet ja riigi reguleerivad asutused hindavad nende eeskirjade läbivaatamise vajalikkust põhimõtteliselt mitte enne 1. septembrit 2005

               21.

               Käesolev soovitus on adresseeritud EFTA riikidele.

      Brüssel, 14. juuli 2004.

            EFTA järelevalveameti nimel

         Hannes HAFSTEIN

            president

      (1)  Edaspidi EMP leping.

      (2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/22/EÜ universaalteenuse ning kasutajate õiguste kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste puhul (universaalteenuse direktiiv), nagu on viidatud EMP lepingu XI lisa punktile 5cm ning kohandatud selle protokolli nr 1 alusel ning selle lepingu XI lisa harukondlike kohanduste alusel.

      LISA
      DIREKTIIVI 2002/21/EÜ (RAAMDIREKTIIVI) ARTIKLI 7 KOHASTE MEETMETE EELNÕUDE TEATISTE VORM
      (Teatise koondvorm)
      Sissejuhatus
      Käesolevas vormis täpsustatakse koondteavet, mida tuleb riigi reguleerival ametil esitada järelevalveametile meetmete eelnõust teavitamisel kooskõlas direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiivi) artikliga 7.
      Järelevalveamet soovib arutada artikli 7 kohaldamisega seonduvaid asjaolusid koos riigi reguleeriva asutusega, eriti teatisele eelnevatel nõupidamistel. Vastavalt sellele julgustatakse riigi reguleerivaid asutusi konsulteerima järelevalveametiga igasuguste vormiga seonduvate asjaolude alal, eriti selles osas, millist teavet nad peavad esitama või, vastupidi, võimaluse kohta mitte esitada teavet, mis on seotud turuanalüüsiga, mille riigi reguleeriv asutus teostab kooskõlas direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiivi) artiklitega 15 ja 16.
      Õige ja täielik teave
      Kogu teave, mille riigi reguleerivad asutused esitavad, peab olema õige ja täielik ning taasesitatud kokkuvõtlikult vastavalt alltoodud vormile. Vorm ei asenda teavitatud meetme eelnõu, kuid peaks võimaldama järelevalveametil ja teistel EMP riikide reguleerivatel asutustel kindlaks teha, et teavitatud meetme eelnõu viidates vormis sisalduvale teabele tõesti sisaldab kogu vajalikku teavet, mille alusel järelevalveamet saaks oma tegevust ellu viia kooskõlas direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiivi) artikliga 7 selles kirjeldatud ajavahemiku jooksul.
      Selles vormis nõutav teave tuleb esitada vastavalt vormi jagudele ja lõikude numbritele, lisades viited meetme eelnõu põhiosa kohta, kust vastavat teavet võib leida.
      TEATISE KOONDVORM
      1. JAGU
      Turu määratlemine
      Võimaluse korral märkida:

                  1.1.

                  asjaomane mõjutatud toote-/teenuseturg. Kas see turg on mainitud asjaomaste turgude soovituses?

                  1.2.

                  asjaomane mõjutatud geograafiline turg;

                  1.3.

                  olemasolul lühikokkuvõte riigi reguleeriva asutuse arvamusest;

                  1.4.

                  lühiülevaade avaliku arutelu tulemustest esildatud turu määratluse kohta tänase päeva seisuga (nt mitu märkust saadi, millised vastajad nõustusid esildatud turumääratlusega, millised vastajad olid selle vastu);

                  1.5.

                  kui määratletud asjaomane turg erineb asjaomaste turgude soovituse loetelust, siis kokkuvõte peamistest põhjustest, mis õigustasid esildatud turumääratlust, viidates järelevalveameti suuniste 2. jaole asjaomase turu määratlemise ja olulise turuvõimu hindamise kohta, (1) ning kolm peamist kriteeriumi, mida on mainitud asjaomaste turgude soovituse põhjendustes 12–19.

            2. JAGU
      Olulise turuvõimuga äriühingute tähistamine
      Võimaluse korral märkida:

                  2.1.

                  äriühingu nimi või äriühingute nimed, millel on üksikult või ühiselt koos teistega oluline turuvõimas.
                  Võimalusel äriühingu nimi või äriühingute nimed, mis ei oma enam olulist turuvõimu;

                  2.2.

                  kriteeriumid, mille alusel otsustati, kas äriühingul on üksikult või ühiselt koos teistega oluline turuvõim;

                  2.3.

                  peamiste äriühingute (konkurentide) nimed, kes on/tegutsevad asjaomasel turul;

                  2.4.

                  ülalmainitud äriühingute turuosad ning alus nende arvutamiseks (nt käive, tellijate arv).

            Kirjeldada lühidalt:

                  2.5.

                  olemasolu korral riigi reguleeriva asutuse arvamust;

                  2.6.

                  avaliku arutelu tulemusi käesolevaks kuupäevaks äriühingute olulise turuvõimu osas (nt saadud märkuste koguarv, nõustumiste/mittenõustumiste arv).

            3. JAGU
      Regulatiivsed kohustused
      Võimaluse korral märkida:

                  3.1.

                  kohaldatud, püsivate, muudetud või kehtetuks tunnistatud kohustuste õiguslik alus (direktiivi 2002/19/EÜ (juurdepääsu käsitleva direktiivi) artiklid 9–13);

                  3.2.

                  põhjused, miks äriühingute suhtes kohaldatud, püsivaid või muudetud kohustusi peetakse võrdeliseks ja õigustatuks direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiivi) artiklis 8 sätestatud eesmärkide kohaselt. Alternatiivselt näidake lõigud, jaod või leheküljed meetme eelnõus, kust vastavat teavet võib leida;

                  3.3.

                  kui esildatud abinõud erinevad direktiivi 2002/19/EÜ (juurdepääsu käsitleva direktiivi) artiklites 9–13 sätestatust, palun näidake ära “eritingimused” direktiivi artikli 8 lõike 3 tähenduses, mis õigustavad niisuguste abinõude kohaldamist. Alternatiivselt näidake lõigud, jaod või leheküljed meetme eelnõus, kust vastavat teavet võib leida.

            4. JAGU
      Kooskõlastatus rahvusvaheliste kohustustega
      Võimaluse korral märkida seoses direktiivi 2002/19/EÜ (juurdepääsu käsitleva direktiivi) artikli 8 lõike 3 esimese lõigu kolmanda taandega:

                  4.1.

                  kas esildatud meetme eelnõu eesmärgiks on turul osalejate kohustuste kohaldamine, muutmine või kehtetuks tunnistamine vastavalt direktiivi 2002/19/EÜ (juurdepääsu käsitleva direktiivi) artikli 8 lõikele 5;

                  4.2.

                  asjaomase äriühingu nimi või äriühingute nimed;

                  4.3.

                  millised on EFTA riigi rahvusvahelised kohustused, millega tuleb arvestada.

         (1)  Järelevalveameti suunised turuanalüüsi ja olulise turuvõimu hindamise kohta, arvestades ühenduse reguleerivat raamistikku elektroonilise side ja teenuste osas.


				|

		52012DC0027

			KOMISJONI SOOVITUS NÕUKOGULE, kiita heaks Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) ja Lõuna-Aafrika valitsuse vaheline tuumaenergia rahuotstarbelise kasutamise alane koostööleping /* COM/2012/027 final */

			   	KOMISJONI SOOVITUS NÕUKOGULE,
kiita heaks Euroopa Aatomienergiaühenduse
(Euratom) ja Lõuna-Aafrika valitsuse vaheline tuumaenergia rahuotstarbelise
kasutamise alane koostööleping
1.           Sissejuhatus
Euroopa Aatomienergiaühenduse (edaspidi
„ühendus”) ja Lõuna-Aafrika valitsuse (edaspidi „Lõuna-Aafrika”) vaheline
tuumaenergia rahuotstarbelise kasutamise alane koostööleping hõlmab enamikku
vastastikust huvi pakkuvatest valdkondadest.
Lepinguga nähakse ette laialdane koostöö
tuumaenergia rahuotstarbelise kasutamise valdkonnas ning sätestatakse
poliitika-, tehnika- ja tööstusalase koostöö üldraamistik. Sellega luuakse
õigusraamistik lepinguosaliste valitsuste ja ettevõtjate jaoks, mis hõlbustab
lepinguosaliste koostööd kõnealuses valdkonnas.
2.           Lepingu tähtsus
Eesmärgiga tugevdada üldist koostööd ühenduse
ja Lõuna-Aafrika vahel, on käesoleva lepingu sõlmimine oluline, kuna mõlemad
osalised on huvitatud püsiva õigusraamistiku kehtestamisest, et soodustada
võrdväärset omavahelist koostööd tuumaenergia rahuotstarbelise kasutamise alal,
sealhulgas sellekohast kaubavahetust, võttes arvesse asjaolu, et Lõuna-Aafrikas
on suured uraanivarud ja et see riik hakkab mängima üha suuremat rolli
tsiviilotstarbelises tuumavaldkonnas.
Lisaks sellele
aitaks leping edendada teaduskoostööd ühenduse ja Lõuna-Aafrika vahel, eelkõige
soodustada Lõuna-Aafrika asutuste osalemist asjakohaste ühenduse
uurimisprogrammide raames teostatavates uurimisprojektides ning tagada ühenduse
ja selle liikmesriikide teadusuasutuste mõlemapoolse osalemise Lõuna-Aafrika
projektides analoogsetes valdkondades.
Konkreetse näitena
võib seega tuua Lõuna-Aafrikas väljatöötatud veeriskiht-moodulreaktori (Pebble
Bed Modular Reactor (PBMR)), millest võiks saada elujõuline alternatiiv
muudele reaktoritüüpidele. Euroopa teadus- ja arendusorganisatsioonid on juba
kaasatud kõnealusesse programmi.
Lõuna-Aafrika
osaleb ka aktiivselt meditsiiniotstarbelistes tuumaenergiarakendustes ja on üks
suuremaid meditsiinis kasutatavate radioisotoopide tootjaid.
Euratom on huvitatud käesoleva lepingu
sõlmimisest seetõttu, et sellega tagatakse asjakohane füüsiline kaitse,
kaitsemeetmed ja ekspordikontrollistandardid ning lihtsustatakse
lepinguosaliste vahelist tuumakaubandust. Lepinguga tagatakse ka tuuma- ja
mittetuumamaterjalide ning sellekohaste seadmete ja tehnoloogia vaba liikumine
ühenduses, samuti nähakse lepinguga ette, et tuumamaterjali üleandmisel ja
asjakohaste teenuste osutamisel tuleb täita õiglasi kaubandustingimusi.
Tänu tuumaenergia rahuotstarbelise kasutamise
alase uue koostöölepingu sõlmimisele Euroopa Aatomienergiaagentuuri (Euratom)
ja Lõuna-Aafrika vahel luuakse pikaajaline ja püsiv koostööraamistik mõlema
osalise ning nende valitsuste ja ettevõtjate jaoks ning soodustatakse ja
lihtsustatakse koostööd tuumaenergiaalaste teadusuuringute ja arendustegevuse
valdkonnas vastastikuse kasu, võrdsuse ja vastastikkuse põhimõtte alusel.
3.           Lepingu üldine ülesehitus
Lepingu eesmärk on Euratomi ja Lõuna-Aafrika
vaheline tuumaenergia rahuotstarbelise kasutamise alane koostöö. Koostöö ulatus
ja vormid (III artikkel) hõlmavad peamiselt tuumaenergiaalaseid teadusuuringuid
ja sellekohast arendustegevust, tuumamaterjalide ja -tehnoloogialahenduste
kasutamist, tuumamaterjalide ja seadmete üleandmist ning tuumaenergiaalaseid
kaitsemeetmeid.
Lepingu IV artiklis määratakse täpsemalt
kindlaks lepingu reguleerimisalasse kuuluvad küsimused, s.o tuuma- ja
mittetuumamaterjalide eri vormid, ning V artiklis kirjeldatakse üksikasjalikult
tuuma- või mittetuumamaterjaliga ning seadmetega kauplemise korda. Rõhutatakse
asjaolu, et tuumamaterjali kasutatakse rahuotstarbeliselt ja kooskõlas
kaitsemeetmelepingutega (ühenduses kohaldatakse Euratomi asutamislepingust ning
IAEA kaitsemeetmete lepingust ja selle lisaprotokollidest tulenevaid Euratomi
kaitsemeetmeid[1])
Sellele järgnevad sätted teabevahetuse ja
intellektuaalomandi kohta (VII artikkel) ning rakendussätted (VIII artikkel).
Lepingu sujuvaks rakendamiseks lisatakse konkreetne artikkel konsulteerimise ja
vaidluste lahendamise kohta (XII artikkel) juhuks, kui peaksid tekkima
küsimused seoses lepingu nõuetekohase kohaldamisega. Lepingu esmane kehtivusaeg
on kümme aastat, mida seejärel automaatselt pikendatakse viie aasta kaupa (XV
artikkel).
4.           Kokkuvõte
Komisjon on seisukohal, et vastuvõtmiseks
esitatav Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Lõuna-Aafrika valitsuse vaheline
tuumaenergia rahuotstarbelise kasutamise alane koostööleping:
–
on kooskõlas läbirääkimisjuhistega, mis nõukogu
andis 8. oktoobril 2010;
–
kinnitab mõlema lepinguosalise selget soovi
tõkestada tuumarelva levikut ja saavutada kõrge tuumaohutustase, et tagada
tuumaenergia rahuotstarbeline ja ohutu kasutamine;
–
on kooskõlas ühenduse energiavarustuskindluse
poliitikaga;
–
tugevdab veelgi ELi ja Lõuna-Aafrika vahelisi väga
häid suhteid energiapoliitikaalase koostöö valdkonnas.
Seetõttu
soovitab komisjon nõukogul vastavalt Euroopa Aatomienergiaühenduse
asutamislepingu artikli 101 teisele lõigule heaks kiita Euroopa
Aatomienergiaühenduse ja Lõuna-Aafrika valitsuse vaheline tuumaenergia
rahuotstarbelise kasutamise alane koostööleping, mis on esitatud lisas.
LISA
LÕUNA-AAFRIKA
VALITSUSE JA EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUSE (EURATOM) VAHELINE TUUMAENERGIA
RAHUOTSTARBELISE KASUTAMISE ALANE KOOSTÖÖLEPING
PREAMBUL
Lõuna-Aafrika
Vabariigi valitsus, edaspidi „Lõuna-Aafrika”, ja Euroopa Aatomienergiaühendus
(Euratom), edaspidi „ühendus”, edaspidi koos „lepinguosalised”,
VÕTTES ARVESSE
sõbralikke suhteid ja koostööd lepinguosaliste vahel;
MÄRKIDES
rahuloluga, et lepinguosaliste vaheline majandus-, tehnika- ja teaduskoostöö on
olnud viljakas;
VÕTTES arvesse
ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt
Lõuna-Aafrika Vabariigi vahel 11. oktoobril 1999 sõlmitud kaubandus-, arengu-
ja koostöölepingut;
VÕTTES arvesse
23. juunil 2000 sõlmitud koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja
Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja
selle liikmesriikide vahel;
SOOVIDES edendada
tuumaenergia rahuotstarbelise kasutamise alast koostööd;
KINNITADES, et
Lõuna-Aafrika Vabariik, ühendus ja liikmesriikide valitsused toetavad kindlalt
tuumarelva leviku tõkestamist, sealhulgas Lõuna-Aafrika Vabariigi ja ühenduse
vahelist tuumaenergia rahuotstarbelise kasutamise alast koostööd hõlmavate
asjaomaste kaitsemeetmete ja ekspordikontrolli süsteemide tugevdamist ning
tõhusat ellurakendamist,
KINNITADES
Lõuna-aafrika Vabariigi, ühenduse ja liikmesriikide valitsuste toetust
Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri (edaspidi „IAEA”) eesmärkidele ja
kaitsemeetmesüsteemile,
KINNITADES Lõuna-Aafrika
Vabariigi, ühenduse ja selle liikmesriikide kindlat kohustust järgida
tuumamaterjalide ja tuumarajatiste füüsilise kaitse konventsiooni, mis sõlmiti
3. märtsil 1980;
ARVESTADES, et
Lõuna-Aafrika Vabariik ja kõik ühenduse liikmesriigid on 1. juulil 1968
sõlmitud tuumarelva leviku tõkestamise lepingu (edaspidi „tõkestamisleping”)
osalised;
MÄRKIDES, et
ühenduse kõikides liikmesriikides kohaldatakse nii Euroopa
Aatomienergiaühenduse asutamislepingu (edaspidi „Euratomi asutamisleping”) kui
ka ühenduse, selle liikmesriikide ja IAEA vahel sõlmitud kaitselepingute
kohaseid tuumaenergiaalaseid kaitsemeetmeid;
VÕTTES arvesse
Aafrika tuumarelvavaba tsooni lepingut (Pelindaba leping), mis sõlmiti 11.
aprillil 1996 ja mis jõustus 15. juulil 2009;
MÄRKIDES, et
Lõuna-Aafrika Vabariik ja ühenduse kõikide liikmesriikide valitsused osalevad
tuumatarneriikide grupi töös;
MÄRKIDES, et
arvesse tuleks võtta kohustusi, mis Lõuna-Aafrika Vabariik ja ühenduse kõikide
liikmesriikide valitsused on endale tuumatarneriikide grupi raames võtnud;
TUNNUSTADES
põhimõtet, mille kohaselt tuumamaterjal, seadmed, mittetuumamaterjal ja
tehnoloogia võivad ühenduses vabalt liikuda;
NÕUSTUDES, et leping peaks olema kooskõlas
rahvusvaheliste kohustustega, mis Euroopa Liit ja Lõuna-Aafrika Vabariik on
võtnud Maailma Kaubandusorganisatsiooni lepingutega,
RÕHUTADES
Lõuna-Aafrika Vabariigi ja ühenduse liikmesriikide valitsuste kohustusi, mis
tulenevad nende kahepoolsetest lepingutest tuumaenergia rahuotstarbelise
kasutamise kohta,
ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:
I
artikkel
Mõisted
Kui ei ole täpsustatud teisiti, kasutatakse
käesolevas lepingus järgmisi mõisteid:
1.
„pädev asutus” –
(a)
Lõuna-Aafrika Vabariigis energeetikaministeerium;
(b)
ühenduse puhul Euroopa Komisjon
või muu asutus, millest asjaomane lepinguosaline
võib igal ajal teisele lepinguosalisele kirjalikult teatada;
2.
„seadmed” – aeg-ajalt muudetava IAEA dokumendi
INFCIRC/254/Rev.10/Part 1 (tuumatarnesuunised) B lisa 1., 3., 4., 5., 6. ja 7.
jaos loetletud kaubad;
3.
„teave” – teaduslikud või tehnilised andmed ning
uurimis- ja arendustegevuse tulemused või meetodid, mis tulenevad ühistest
uurimisprojektidest, samuti kogu muu teave, mida lepinguosalised ja/või ühistes
uurimisprojektides osalejad peavad vajalikuks edastada või vahetada käesoleva
lepingu või sellekohaste teadusuuringute raames;
4.
„intellektuaalomand” – 14. juulil 1967 sõlmitud
Ülemaailmse Intellektuaalomandi Organisatsiooni asutamiskonventsiooni (muudetud
28. septembril 1979) artiklis 2 kindlaksmääratud omand, mis vastavalt
lepinguosaliste vastastikusele kokkuleppele võib hõlmata muud sisu;
5.
„ühised uurimisprojektid” – ühe või mõlema
lepinguosalise rahalisel toetusel või ilma selleta toimuvad teadusuuringud ja
tehnoloogiaarendus, mille raames teevad koostööd ühenduse ja Lõuna-Aafrika
osalejad ning mille kohta lepinguosalised või nende teadusuuringuprogramme
rakendavad teadus- ja tehnoloogiaorganisatsioonid ja -asutused on kirjalikult
kinnitanud, et tegemist on ühiste teadusuuringutega. Kui rahastajaks on vaid
üks lepinguosaline, on kinnitajaks see lepinguosaline ja projektis osaleja;
6.
„tuumamaterjal” – lähtematerjal või lõhustuv
erimaterjal IAEA põhikirja XX artiklis määratletud tähenduses. Kõik IAEA
põhikirja XX artikli põhjal tehtud IAEA juhatajate nõukogu otsused, millega
muudetakse lähtematerjalina või lõhustuva erimaterjalina käsitatavate ainete
loetelu, jõustuvad käesoleva lepingu kohaselt ainult juhul, kui lepinguosalised
on üksteisele kirjalikult teatanud, et nad kiidavad sellised otsused heaks;
7.
„mittetuumamaterjal”–
(c)
deuteerium, raske vesi (deuteeriumoksiid) ning muud
deuteeriumiühendid, milles deuteeriumiaatomite arvu suhe vesinikuaatomite
arvusse on suurem kui 1:5000 ning mis on ette nähtud kasutamiseks IAEA
ringkirja INFCIRC/254/Rev.10/Part 1 B lisa punktis 1.1 kindlaksmääratud
tuumareaktoris;
(d)
tuumatehnoloogilise puhtusastmega grafiit: grafiit,
mis on ette nähtud kasutamiseks IAEA ringkirja INFCIRC/254/Rev.10/Part 1 B lisa
punktis 1.1 kindlaksmääratud tuumareaktoris ja mille booriekvivalent on väiksem
kui 5 miljondikku ja tihedus üle 1,50 g/cm3;
8.
„osaleja” – isik, uurimisinstituut, juriidiline
isik või äriühing või mõni mis tahes muu asutus, kellele üks lepinguosaline on
andnud loa osaleda käesoleva lepingu alusel toimuvas ja lepinguosalisi endid
hõlmavas koostöös ja/või sellekohastes ühistes uurimisprojektides;
9.
„isikud” – füüsiline isik, ettevõtja või muu üksus,
kelle suhtes kohaldatakse lepinguosaliste jurisdiktsiooni all oleval
territooriumil kehtivaid õigusakte, välja arvatud lepinguosalised ise;
10.
„intellektuaalse tegevuse tulemused” – teave ja/või
intellektuaalomand;
11.
„lepinguosalised” – ühelt poolt Lõuna-Aafrika
Vabariik ja teiselt poolt ühendus;
„ühendus” –
(e)
Euratomi asutamislepinguga loodud juriidiline isik
ning
(f)
territoorium, mille suhtes kohaldatakse Euratomi
asutamislepingut;
12.
„tehnoloogia” – IAEA ringkirja
INFCIRC/254/Rev.10/Part 1 A lisas kindlaksmääratud tehnoloogia.
II
artikkel
Eesmärk
1.
Käesoleva lepingu eesmärk on vastastikusest kasust,
võrdsusest ja vastastikkuse põhimõttest lähtudes soodustada ja hõlbustada
tuumaenergia rahuotstarbelise kasutamise alast koostööd ühenduse ja
Lõuna-Aafrika vahel, et tihendada nendevahelisi üldisi koostöösuhteid kooskõlas
nende asjakohaste tuumaprogrammide vajaduste ja prioriteetidega.
2.
Lepinguga püütakse edendada teaduskoostööd ühenduse
ja Lõuna-Aafrika vahel, eelkõige soodustada Lõuna-Aafrika asutuste osalemist
asjakohaste ühenduse uurimisprogrammide raames teostatavates uurimisprojektides
ning tagada ühenduse ja selle liikmesriikide teadusuasutuste vastastikune
osalemine Lõuna-Aafrika projektides analoogsetes valdkondades.
3.
Ühtki käesoleva lepingu sätet ei tõlgendata nii, et
see seoks lepinguosalisi mis tahes ainuõigusega, ja kõigil osalistel on
valitsevatest turunõuetest lähtuvalt õigus tegutseda üksteisest sõltumatult.
III
artikkel
Koostöö
ulatus ja vormid
1.
Tuumamaterjali, seadmeid, mittetuumamaterjali ja
kõrvaltootena toodetud tuumamaterjali kasutatakse üksnes rahuotstarbeliselt
ning neid ei tohi kasutada mis tahes tuumalõhkeseadmes, sellise seadmega seotud
teadus- või arendustegevuses ega sõjalisel eesmärgil.
2.
Käesoleva lepinguga kavandatud koostöö on seotud
tuumaenergia rahuotstarbelise kasutamisega ning hõlmab muu hulgas järgmist:
(a)
tuumaenergiaalased (sh tuumasünteesialased)
teadusuuringud ja sellekohane arendustegevus;
(b)
tuumamaterjalide ja -tehnoloogia kasutamine nt
tervishoius, põllumajanduses;
(c)
tuumamaterjali ja seadmete üleandmine;
(d)
tuumaohutus, radioaktiivsed jäätmed ja kasutatud
tuumkütuse käitlemine, dekomisjoneerimine, kiirguskaitse, sh hädaolukorraks
valmisolek ja selles tegutsemine;
(e)
tuumaenergiaalased kaitsemeetmed;
(f)
muud ühiselt kokkulepitavad valdkonnad, kui
lepinguosaliste vastavad programmid neid hõlmavad.
3.
Käesoleva artikli lõikes 2 osutatud koostöö võib
toimuda järgmises vormis:
(a)
tuuma- ja mittetuumamaterjali, seadmete ja
asjakohase tehnika tarnimine;
(b)
tuumkütusetsükliga seotud teenuste osutamine;
(c)
vajaduse korral töörühmade loomine, et rakendada
konkreetseid uurimisi ja projekte teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse
valdkonnas;
(d)
ekspertide ning teadus- ja tehnikaalase teabe
vahetamine, teadusseminaride ja -konverentside korraldamine, haldus-, teadus-
ja tehnikapersonali koolitamine;
(e)
teadus- ja tehnikaalased nõupidamised ning
ühisuuringud kokkulepitud programmide raames;
(f)
tuumaohutuse suurendamise alane koostöö ning
(g)
muud koostöövormid, mille lepinguosalised võivad
kirjalikult kindlaks määrata.
4.
Käesoleva lepingu artiklis 2 osutatud koostöö võib
ka toimuda lepinguosaliste vastaval territooriumil asuvate volitatud isikute ja
ettevõtjate vahel.
IV
artikkel
Lepingu
reguleerimisalasse kuuluvad esemed
1.
Käesolevat lepingut kohaldatakse tuumamaterjali,
mittetuumamaterjali ja seadmete suhtes, mille lepinguosalised või nende
asjakohased isikud annavad üle otse või kolmanda riigi kaudu. Tuuma- ja
mittetuumamaterjal ning seadmed kuuluvad käesoleva lepingu reguleerimisalasse
alates hetkest, mil leping jõustub vastuvõtva lepinguosalise jurisdiktsiooni
alla kuuluval territooriumil, tingimusel et tarniv lepinguosaline on
halduskokkuleppes kindlaksmääratud korras kirjalikult teavitanud vastuvõtvat
lepinguosalist kavandatud üleandmisest ning et kavandatud vastuvõtja, juhul kui
selleks on keegi muu kui vastuvõttev lepinguosaline, on volitatud isik
vastuvõtva lepinguosalise jurisdiktsiooni alla kuuluval territooriumil.
2.
Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud tuumamaterjali,
mittetuumamaterjali ja seadmete suhtes kohaldatakse käesoleva lepingu sätteid
seni, kuni halduskokkulepetes sätestatud korra kohaselt tehakse kindlaks, et:
(a)
kõnealune kaup on vastavalt käesoleva lepingu
asjakohastele sätetele vastuvõtva lepinguosalise jurisdiktsiooni alt välja
veetud; või
(b)
tuumamaterjali ei ole enam võimalik kasutada VI
artikli lõikes 1 osutatud kaitsemeetmete seisukohast oluliseks tuumategevuseks
või et see on muutunud taaskasutamiseks praktiliselt kõlbmatuks; või
(c)
seadmed või mittetuumamaterjal ei ole
tuumategevuseks enam kasutatavad; või
(d)
lepinguosalised määravad vastastikku kindlaks, et
käesolevat lepingut ei peaks sellise kauba suhtes enam kohaldama.
3.
Käesolevat lepingut kohaldatakse tehnoloogia
üleandmise suhtes nende ühenduse liikmesriikide puhul, kes on väljendanud soovi
korraldada selliseid üleandmisi käesoleva lepingu raames ning teatanud sellest
kirjalikult Euroopa Komisjonile. Enne iga üleandmist peavad asjaomane
liikmesriik (asjaomased liikmesriigid) ja Euroopa Komisjon ühelt poolt ning
Lõuna-Aafrika teiselt poolt teist osalist üleandmisest eelnevalt teavitama.
V artikkel
Tuumamaterjali, mittetuumamaterjali ja seadmetega kauplemine
1.
Tuumamaterjali, mittetuumamaterjali või seadmete
üleandmine koostöö raames toimub vastavalt ühenduse, selle liikmesriikide ja
Lõuna-Aafrika Vabariigi rahvusvahelistele kohustustele, mis on seotud
tuumaenergia rahuotstarbelise kasutamisega ja loetletud VI artiklis.
2.
Lepinguosalised abistavad teineteist võimaluse
piires tuumamaterjali, mittetuumamaterjali või seadmete hankimisel, mida teevad
kumbki lepinguosaline või ühenduses asuv või Lõuna-Aafrika Vabariigi
jurisdiktsiooni alla kuuluv isik.
3.
Käesoleva lepinguga kavandatud koostöö jätkamine
sõltub sellest, kas kaitsemeetme- ja kontrollisüsteemi, mille ühendus on Euratomi
asutamislepingu kohaselt kehtestanud, ning tuumamaterjali, mittetuumamaterjali
ja seadmeid käsitlevat kaitsemeetme- ja kontrollisüsteemi, mille Lõuna-Aafrika
Vabariik on kehtestanud, kohaldatakse vastastikku rahuldaval tasemel.
4.
Käesoleva lepingu sätetega ei takistata
tuumamaterjali, mittetuumamaterjali, seadmete ja tehnoloogia vaba liikumist
ühenduse territooriumil.
5.
Käesoleva lepingu reguleerimisalasse kuuluv
tuumamaterjal antakse üle ja asjakohaseid teenuseid osutatakse õiglastel
kaubandustingimustel ning sellega ei seata ohtu lepinguosaliste rahvusvahelisi
kohustusi Maailma Kaubandusorganisatsioonis. Käesoleva lõike kohaldamine ei
piira Euratomi asutamislepingu ja sellest tulenevate õigusaktide ega
Lõuna-Aafrika õigusnormide kohaldamist.
6.
Käesoleva lepingu reguleerimisalasse kuuluvaid
tuuma- ja mittetuumamaterjali, seadmeid või tehnoloogiat võib viia
lepinguosaliste jurisdiktsiooni alt välja üksnes selliste kohustuste raames,
mis ühenduse üksikute liikmesriikide valitsused ja Lõuna-Aafrika Vabariik on
võtnud tuumamaterjali tarnivate riikide grupis ehk tuumatarneriikide grupis.
Eelkõige kohaldatakse kõikide käesoleva lepingu reguleerimisalasse kuuluvate
tuuma- ja mittetuumamaterjali, seadmete ja tehnoloogia edasiandmisel
tuumamaterjali veo suuniseid, nagu on sätestatud IAEA ringkirjas
INFCIRC/254/Rev. 9/Part 1.
7.
Käesoleva lepingu jõustumisel vahetavad
lepinguosalised nende kolmandate riikide loetelud, kuhu teine lepinguosaline
võib tuumamaterjali vedada vastavalt käesoleva artikli lõikele 6, ilma et oleks
vaja tarniva lepinguosalise eelnevat luba. Kumbki lepinguosaline teatab teisele
lepinguosalisele kõnealuse kolmandate riikide loetelu muudatustest.
8.
Tarniva lepinguosalise eelnev kirjalik luba on
vajalik käesoleva artikli lõike 6 kohaste edasiandmiste korral riikidele, mida
tarniv lepinguosaline ei ole kandnud kolmandate riikide loetellu.
VI artikkel
Käesoleva
lepingu reguleerimisalasse kuuluva tuumamaterjali suhtes kohaldatavad nõuded
1.
Käesoleva lepingu reguleerimisalasse kuuluva
tuumamaterjali suhtes kohaldatakse järgmisi nõudeid:
(a)
ühenduses Euratomi kaitsemeetmed vastavalt Euratomi
asutamislepingule ning IAEA kaitsemeetmed vastavalt järgmistele kaitsemeetmete
lepingutele, kuivõrd need on asjakohased, ning võttes arvesse nende võimalikku
muutmist ja asendamist, kuni tagatakse tõkestamislepinguga nõutav
kohaldamisala:
i)        ühenduse tuumarelvavabade
liikmesriikide, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Rahvusvahelise
Aatomienergiaagentuuri leping, mis jõustus 21. veebruaril 1977 (avaldamisviide
INFCIRC/193);
ii)       Prantsusmaa, Euroopa
Aatomienergiaühenduse ja Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri vaheline leping,
mis jõustus 12. septembril 1981 (avaldamisviide INFCIRC/290);
iii)      Ühendkuningriigi, Euroopa
Aatomienergiaühenduse ja Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri vaheline leping,
mis jõustus 14. augustil 1978 (avaldamisviide INFCIRC/263).
iv)      lisaprotokollid, mis sõlmiti 22.
septembril 1998 dokumendi INFCIRC/540 (tugevdatud kaitsemeetmete süsteem, II
osa) alusel ning mis jõustusid 30. aprillil 2004;
(b)
Lõuna-Aafrikas IAEA kaitsemeetmeid vastavalt
Lõuna-Aafrika Vabariigi valitsuse ja IAEA vahelisele lepingule, mis käsitleb
kaitsemeetmete kohaldamist seoses tuumarelva leviku tõkestamise lepinguga ja
mis jõustus 16. septembril 1991 (avaldatud dokumendis INFCIRC/394) ning mida on
täiendatud lisaprotokolliga, mis sõlmiti ja jõustus 13. septembril 2002, ning
Aafrika tuumarelvavaba tsooni lepingut, mis sõlmiti 11. aprillil 1996 ja
jõustus 15. juulil 2009.
2.
Kui ühenduses või Lõuna-Aafrikas peatatakse või
lõpetatakse mingil põhjusel mõne käesoleva artikli lõikes 1 osutatud, IAEAga
sõlmitud lepingu kohaldamine, sõlmib asjaomane lepinguosaline IAEAga lepingu,
milles sätestatakse samasugune tõhusus ja reguleerimisala, nagu on ette nähtud
käesoleva artikli lõike 1 punkti a või b kohases kaitsemeetmete lepingus, või
kui see ei ole võimalik,
(a)
kohaldab ühendus, niivõrd kui see ühendust
puudutab, Euratomi kaitsemeetmesüsteemil põhinevaid kaitsemeetmeid, mis tagavad
samasuguse tõhususe ja reguleerimisala, nagu on ette nähtud käesoleva artikli
lõike 1 punktis a osutatud kaitsemeetmelepingutes, või kui see ei ole võimalik,
(b)
lepivad lepinguosalised kokku menetluses selliste
kaitsemeetmete kohaldamiseks, millega tagatakse samasugune tõhusus ja
reguleerimisala, nagu on ette nähtud käesoleva artikli lõike 1 punktis a või b
osutatud kaitsemeetmelepingutes.
3.
Alati kohaldatakse füüsilise kaitse meetmeid
tasemel, mis vastab vähemalt IAEA ringkirja INFCIRC/254/Rev.10/Part 1 (võib
olla muudetud) C lisas sätestatud kriteeriumidele; lisaks kõnealusele dokumendile
lähtuvad ühenduse liikmesriigid, Euroopa Komisjon ning Lõuna-Aafrika füüsilise
kaitse meetmete kohaldamise korral oma kohustustest, mis tulenevad
tuumamaterjali füüsilise kaitse konventsioonist, mis sõlmiti 3. märtsil 1980,
sealhulgas selle muudatustest, mis kõigi lepinguosaliste jaoks kehtivad, ning
tuumajulgeolekut käsitlevates soovitustest tuumamaterjali ja tuumarajatiste
füüsilise kaitse kohta (IAEA dokument (INFCIRC/225/Revision 5, IAEA Nuclear
Security Series No. 13). Rahvusvahelise transpordi suhtes kohaldatakse 3.
märtsil 1980. aastal sõlmitud tuumamaterjali füüsilise kaitse rahvusvahelise
konventsiooni sätteid, sealhulgas selle muudatusi, mis kõigi lepinguosaliste
jaoks kehtivad, ning IAEA eeskirju radioaktiivsete materjalide ohutu veo kohta (IAEA
ohutusstandardite seeria nr TS-R-1).
4.
Tuumaohutuse ja jäätmekäitluse suhtes kohaldatakse
tuumaohutuse konventsiooni (IAEA ringkiri INFCIRC/449), kasutatud tuumkütuse
käitlemise ohutust ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise ohutust käsitleva
ühiskonventsiooni (INFCIRC/546), tuumaavarii või kiirgusliku avariiolukorra
puhul abi andmise konventsiooni (INFCIRC/336) ja tuumaavariist operatiivse
teatamise konventsiooni (INFCIRC/335).
VII artikkel
Teabevahetus
ja intellektuaalomand
Teavet ja intellektuaalomandi õigusi, sh
tööstusomandit, patente, autoriõigusi ja käesoleva lepingu kohase koostöö
raames üleantud tehnoloogiat kasutatakse ja levitatakse kooskõlas A lisa
sätetega.
VIII
artikkel
Lepingu rakendamine
1.
Käesoleva lepingu sätteid rakendatakse heas usus,
vältides Lõuna-Aafrika ja ühenduse tuumaalase tegevuse takistamist, viivitamist
või sellesse põhjendamatult sekkumist ning tegutsedes kooskõlas aruka juhtimise
tavadega, mis on vajalikud tuumaalase tegevuse majanduslikku tasuvust ja
ohutust silmas pidades.
2.
Käesoleva lepingu sätteid ei kasutata kaubandusliku
või tööstusliku eelise taotlemiseks, kummagi lepinguosalise või volitatud
isikute siseriiklikesse või rahvusvahelistesse kaubandus- või tööstushuvidesse
sekkumiseks, kummagi lepinguosalise või ühenduse liikmesriikide
tuumapoliitikasse sekkumiseks, tuumaenergia rahuotstarbelise, lõhkeainetega
mitte seotud kasutuse edendamise takistamiseks ega käesoleva lepingu alla
kuuluvate kaupade või selliste kaupade, mille kohta on esitatud teade, et nende
suhtes käesolevat lepingut kohaldada, lepinguosaliste jurisdiktsiooni alla
kuuluval territooriumil liikumise või Lõuna-Aafrika ja ühenduse vahel liikumise
takistamiseks.
3.
Käesoleva lepingu reguleerimisalasse kuuluva
tuumamaterjali käitlemisel järgitakse tuumamaterjalide proportsionaalsuse,
vahetatavuse ja võrdväärsuse põhimõtet.
4.
Kõik käesoleva lepingu I, V ja VI artiklis
nimetatud, IAEA avaldatud dokumentide muudatused jõustuvad käesoleva lepingu
alusel alles siis, kui lepinguosalised on teineteisele diplomaatiliste kanalite
kaudu teatanud selliste muudatuste heakskiitmisest.
IX
artikkel
Halduskokkulepped
1.
Mõlema lepinguosalise pädevad asutused sõlmivad
käesoleva lepingu sätete tulemusliku täitmise tagamiseks halduskokkulepped.
2.
Sellised halduskokkulepped võivad muu hulgas hõlmata
finantssätteid, juhtimisülesannete määramist ning üksikasjalikke sätteid teabe
levitamise ja intellektuaalomandi õiguste kohta.
3.
Käesoleva artikli lõike 1 kohaselt sõlmitud
halduskokkulepet võib muuta, kui pädevad asutused on koos teinud sellekohase kirjaliku
otsuse.
X
artikkel
Kohaldatav
õigus
Käesoleva lepingu alusel tehtav koostöö on
kooskõlas Lõuna-Aafrikas ja Euroopa Liidus kehtivate õigusnormidega ning
lepinguosaliste sõlmitud rahvusvaheliste lepingutega. Ühenduse puhul hõlmab
kohaldatav õigus Euratomi asutamislepingut ning sellel põhinevaid õigusakte.
XI
artikkel
Nõuete
rikkumine
1.
Kui üks lepinguosaline või mõni ühenduse
liikmesriik rikub mõnda käesoleva lepingu olulist sätet, võib teine
lepinguosaline käesoleva lepingu alusel tehtava koostöö täielikult või
osaliselt peatada või lõpetada, teatades sellest kirjalikult ette.
2.
Enne kui lepinguosalised astuvad sellekohaseid
samme, konsulteerivad nad üksteisega, et jõuda otsusele parandusmeetmete
vajaduses ning, kui kõnealused meetmed on vajalikud, siis võetavate
parandusmeetmete ning ajavahemiku osas, mille jooksul need meetmed võetakse.
Samme astutakse üksnes juhul, kui lepinguosaliste määratud ajavahemiku jooksul
ei ole olnud võimalik võtta kokkulepitud meetmeid, või kui pärast
lepinguosaliste määratud ajavahemiku möödumist ei ole suudetud lahendust leida.
3.
Käesoleva lepingu lõpetamine ei mõjuta selliste
kokkulepete ja/või lepingute rakendamist, mis on sõlmitud käesoleva lepingu
kehtivusaja jooksul, ent mida ei ole selle lõpetamise ajaks lõpule viidud, v.a
juhul, kui lepinguosalised lepivad teisiti kokku.
XII
artikkel
Konsultatsioonid
ja vaidluste lahendamine
1.
Vähemalt ühe lepinguosalise taotlusel kohtuvad
lepinguosaliste esindajad vajaduse korral selleks, et konsulteerida üksteisega
käesoleva lepingu tõlgendamise või rakendamise küsimustes, jälgida lepingu
toimimist ja arutada käesolevas lepingus sätestatud koostöökokkuleppeid
täiendavate kokkulepete üle. Sellised konsultatsioonid võivad toimuda ka
kirjavahetuse vormis.
2.
Kõik käesoleva lepingu tõlgendamisel, kohaldamisel
või rakendamisel tekkivad vaidlused, mida lepinguosalised ei lahenda
läbirääkimiste teel või muul kokkuleppelisel viisil, esitatakse ühe või teise
lepinguosalise taotlusel vahekohtule, mis koosneb kolmest vahekohtunikust.
Kumbki lepinguosaline määrab ühe vahekohtuniku ja kaks sellisel viisil määratud
vahekohtunikku valivad kolmanda, kes ei ole kummagi lepinguosalise
kodakondsusega ja kellest saab vahekohtu esimees. Kui kolmekümne päeva jooksul
pärast vahekohtu moodustamise avalduse esitamist ei ole üks lepinguosalistest
vahekohtunikku ametisse nimetanud, võib teine vaidlusosaline nõuda, et
vahekohtuniku nimetamata jätnud lepinguosalise vahekohtuniku nimetaks ametisse
Rahvusvahelise Kohtu president. Kui kolmekümne päeva jooksul pärast mõlema lepinguosalise
vahekohtuniku määramist või ametisse nimetamist ei ole valitud kolmandat
vahekohtunikku, võib kumbki lepinguosaline nõuda, et kõnealuse kolmanda
vahekohtuniku nimetaks ametisse Rahvusvahelise Kohtu president. Vahekohtu
liikmete enamus moodustab kvoorumi ja kõik otsused võetakse vastu kõigi
vahekohtu liikmete häälteenamusega. Vahekohtumenetluse määrab kindlaks
vahekohus. Vahekohtu otsused on mõlema lepinguosalise jaoks siduvad ja nad
peavad neid otsuseid täitma. Vahekohtunike töötasu määratakse kindlaks samadel
alustel kui Rahvusvahelise Kohtu ad hoc kohtunike töötasu.
3.
Vaidluste lahendamisel kasutatakse käesoleva
lepingu ingliskeelset versiooni.
XIII
artikkel
Täiendavad
sätted
1.
Käesolev leping ei piira liikmesriikide õigust
sõlmida Lõuna-Aafrikaga kahepoolseid lepinguid ühelt poolt liikmesriikide ja
teiselt poolt ühenduse pädevuse piires, kui kõnealused kahepoolsed lepingud on
täielikult vastavuses käesoleva lepingu eesmärkidega. Kahepoolseid lepinguid,
mille teatavad liikmesriigid on sõlminud enne ühenduse ja Lõuna-Aafrika
vahelise lepingu jõustumist, võib jätkuvalt kohaldada.
2.
Kõnealuste lepingute ja käesoleva lepingu
kooskõlastamise kavandamisel tuleks vajaduse korral lähtuda lepinguosaliste
asjakohasest pädevusest ja asjaosalised peavad olema jõudnud kokkuleppele.
XIV artikkel
Lisa muudatused ja lisa staatus
1.
Lepinguosalised võivad teise lepinguosalise
taotluse korral pidada nõu käesoleva lepingu võimalike muudatuste üle eelkõige
selleks, et võtta arvesse tuumaenergiaalaste kaitsemeetmete rahvusvahelist
arengut.
2.
Lepinguosaliste nõusolekul võib käesolevat lepingut
muuta.
3.
Kõik muudatused jõustuvad kuupäeval, mille
lepinguosalised vahetatud diplomaatilistes nootides nende jõustumise kuupäevaks
märgivad.
4.
Käesoleva lepingu lisa on lepingu lahutamatu osa ja
seda võib muuta kooskõlas käesoleva artikli lõigetega 1–3.
XV
artikkel
Jõustumine
ja kehtivusaeg
1.
Käesolev leping jõustub kuupäeval, mil viimane
lepinguosaline on kirjalikult teatanud, et lepingu jõustamiseks vajalikud
siseriiklikud menetlused on lõpetatud.
2.
Käesolev leping on sõlmitud kümneks aastaks.
Seejärel pikeneb lepingu kehtivusaeg automaatselt viie aasta kaupa, välja
arvatud juhul, kui vähemalt kuus kuud enne kõnealuse täiendava kehtivusperioodi
lõppemist teatab üks lepinguosaline teisele lepinguosalisele oma kavatsusest
leping lõpetada.
3.
Olenemata käesoleva lepingu või selle põhjal
toimuva koostöö mis tahes põhjusel peatamisest, lõpetamisest või kehtivusaja
möödumisest, kehtivad III, IV, V, VI, VII, VIII, IX ja X artiklis sätestatud
kohustused seni, kuni kõnealuste artiklite reguleerimisalasse kuuluv
tuumamaterjal, mittetuumamaterjal või seadmed on teise lepinguosalise
territooriumil või tema jurisdiktsiooni all või kusagil tema kontrolli all või
kuni IV artikli sätete kohaselt otsustatakse, et sellist tuumamaterjali ei saa
enam kasutada või et seda ei ole võimalik ümber töötada nii, et seda saaks
kasutada kaitsemeetmete seisukohast oluliseks tuumategevuseks.
[Koht]  kahes eksemplaris bulgaaria, eesti,
hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola,
portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani,
tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.
SELLE TÕENDUSEKS on allakirjutanud selleks
täielikult volitatuna käesolevale kokkuleppele alla kirjutanud.
Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel              Lõuna-Aafrika
Vabariigi nimel
A LISA
Tuumaenergia rahuotstarbelise kasutamise alase koostöölepingu raames
tehtavast ühisest teadustegevusest tulenevate intellektuaalomandi õiguste
jagamise juhtpõhimõtted
I. ÕIGUSTE OMANDILINE KUULUVUS NING NENDE
JAGAMINE JA TEOSTAMINE
1. Käesolevat lisa kohaldatakse käesoleva
lepingu kohase koostöö suhtes, kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud
teisiti. Osalejad koostavad ühiselt tehnoloogiahalduskavad (THK), mis
käsitlevad koostöö tulemusel tekkiva teabe ja intellektuaalomandi omandilist
kuuluvust ja kasutamist, sealhulgas avaldamist. Lepinguosalised kinnitavad need
kavad enne nendes käsitletavate täpsemate teadus- ja arenduskoostöölepingute
sõlmimist.
THKde koostamisel võetakse arvesse koostöö
eesmärke, osalejate suhtelist panust, territoriaalse või konkreetse
kasutusvaldkonna alusel litsentsimise eripära, kohaldatavate õigusaktidega
kehtestatud nõudeid ja muid tegureid, mida osalejad asjakohaseks peavad.
Ühistes THKdes sätestatakse ka käesoleva lepingu kohaselt külalisteadlaste
tehtava teadustööga seotud intellektuaalse tegevuse tulemustega seotud õigused
ja kohustused.
2. Koostöö käigus tekkivad intellektuaalse
tegevuse tulemused, mida ei ole THKs sätestatud, jagatakse lepinguosaliste
nõusolekul THKs sätestatud põhimõtete kohaselt. Lahkarvamuse korral kuuluvad
sellised intellektuaalse tegevuse tulemused ühiselt kõigile osalejatele, kes
tegelesid ühiste teadusuuringutega, mille käigus on kõnealused intellektuaalse
tegevuse tulemused saadud. Igal osalejal, kelle suhtes seda sätet kohaldatakse,
on õigus intellektuaalse tegevuse tulemusi kasutada ilma geograafiliste
piiranguteta oma ärilistel eesmärkidel.
3. Kumbki lepinguosaline tagab, et teisel
lepinguosalisel ja selle osalejatel on võimalus nende põhimõtete kohaselt saada
intellektuaalse tegevuse tulemuste õigusi.
4. Käesoleva lepinguga hõlmatud valdkondades
konkurentsitingimusi säilitades püüab kumbki lepinguosaline tagada, et
käesoleva lepingu ja selle kohaselt sõlmitud kokkulepete alusel omandatud
õigusi teostatakse nii, et soodustatakse eelkõige:
i) käesoleva lepingu kohaselt saadud,
seaduslikul teel avalikustatud või muul viisil seaduslikul teel kättesaadavaks
tehtud teabe levitamist ja kasutamist;
ii) rahvusvaheliste tehniliste standardite
vastuvõtmist ja rakendamist.
II. AUTORIÕIGUSEGA KAITSTUD TÖÖD
Käesoleva lepingu kohaldamisel käsitletakse
lepinguosalistele või nende osalejatele kuuluvaid autoriõigusi kooskõlas Berni
kirjandus- ja kunstiteoste kaitse konventsiooniga (1971. aasta Pariisi akt).
III. TEADUSKIRJANDUS
Ilma et see piiraks käesoleva lisa IV jao
kohaldamist ja kui THKs ei ole kokku lepitud teisiti, avaldavad lepinguosalised
või koostöös osalejad selliste teadusuuringute tulemused ühiselt. Kui sellest
üldreeglist ei tulene teisiti, kohaldatakse järgmist korda.
a) kui lepinguosaline või tema teised osalejad
avaldavad käesoleva lepingu kohasest koostööst tulenevaid teaduslikke ja
tehnilisi ajakirju, artikleid, aruandeid või raamatuid, sealhulgas videolinte
ja tarkvara, on teisel lepinguosalisel või tema teistel osalejatel õigus saada
ülemaailmne, tühistamatu ja kasutustasuta lihtlitsents selliste tööde
tõlkimiseks, paljundamiseks, kohandamiseks, edastamiseks ja avalikuks
levitamiseks;
b) lepinguosalised tagavad, et teaduslikku
laadi kirjatöid, mis tulenevad käesoleva lepingu kohasest koostööst ja mille
avaldavad sõltumatud kirjastajad, levitatakse võimalikult laialdaselt;
c) kõikidele autoriõigusega kaitstud tööde
eksemplaridele, mida levitatakse avalikult ja mis valmistatakse käesoleva
lepingu sätete alusel, märgitakse töö autori(te) nimed või pseudonüümid, välja
arvatud juhul, kui autor või autorid on nimetamisest selgesõnaliselt keeldunud.
Samuti on eksemplaridel selgelt näha märge lepinguosaliste ja/või nende
esindajate ja/või organisatsioonide koostööpanuse kohta.
IV. AVALDAMATA TEAVE
1. Avaldamata dokumenteeritud teave
a) Mõlemad lepinguosalised või vajaduse korral
nende osalejad määravad võimalikult kiiresti ja eelistatavalt THKs kindlaks teabe,
mille avaldamist nad seoses käesoleva lepinguga ei soovi, võttes muu hulgas
arvesse järgmisi kriteeriume:
– teabe salajasus, mis tähendab, et teave
tervikuna või oma teatavas koosseisus või koostisosade kogumina ei ole selle
valdkonna asjatundjatele üldteada ega seaduslikul viisil hõlpsasti
juurdepääsetav,
– teabe tegelik või võimalik kaubanduslik
väärtus, mis tuleneb selle salajasusest,
– teabe varasem kaitstus, mis tähendab, et
teavet seaduslikult valdav isik on teabe salajas hoidmiseks võtnud olukorrakohaseid
meetmeid.
Kui ei ole teisiti ette nähtud, võivad
lepinguosalised ja osalejad teatavatel juhtudel kokku leppida, et käesoleva
lepingu kohase koostöö käigus esitatud, vahetatud või loodud teavet ei või
osaliselt ega täielikult avaldada.
b) Kumbki lepinguosaline tagab, et teine
lepinguosaline tunneb hõlpsasti ära käesoleva lepingu kohase avaldamata
eelisõigusliku teabe ja saab aru selle salajasusest näiteks asjakohase märke
või piirava seletuskirja järgi. See kehtib ka nimetatud teabe täieliku või
osalise taasesituse puhul.
Käesoleva lepingu kohaselt avaldamata teavet
saav lepinguosaline arvestab selle eelisõiguslikkust. Need piirangud lõpevad
automaatselt, kui sellise teabe omanik avaldab teabe valdkonna ekspertidele
piiranguteta.
c) Vastuvõttev lepinguosaline võib käesoleva
lepingu kohaselt edastatud avaldamata teavet levitada oma koosseisus olevatele
isikutele või oma töötajatele ning muudele oma asjaomastele ametitele või
asutustele, kellel on käimasoleva koostöö eriotstarvetega seotud volitused,
tingimusel et mis tahes avaldamata teavet levitatakse üksnes konkreetse
konfidentsiaalsuslepingu alusel ja see on kooskõlas eespool sätestatuga
sellisena hõlpsasti ära tuntav.
d) Käesoleva lepingu kohaselt avaldamata
teavet esitava lepinguosalise eelneval kirjalikul nõusolekul võib vastuvõttev
lepinguosaline levitada sellist avaldamata teavet laiemalt, kui punktis 3 on
lubatud. Lepinguosalised teevad sellist laiemat levitamist käsitleva eelneva
kirjaliku nõusoleku taotlemise ja andmise korra koostamiseks koostööd ja kumbki
lepinguosaline annab kõnealuse nõusoleku oma riigi tegevuspõhimõtete ja
õigusaktidega lubatud ulatuses.
2. Avaldamata dokumenteerimata teave
Lepinguosalised või nende osalejad käsitlevad
käesoleva lepingu alusel korraldatud seminaridel või muudel nõupidamistel
esitatud mittedokumentaalset avaldamata teavet või töötajate töölevõtmisest,
teadusrajatiste kasutamisest või ühisprojektidest tulenevat teavet käesolevas
lisas dokumentaalse teabe suhtes sätestatud põhimõtete kohaselt, tingimusel et
sellise avaldamata või muu salajase või eelisõigusliku teabe vastuvõtjat on
edastamise ajal siiski teavitatud edastatava teabe salajasusest.
3. Kontroll
Kumbki pool püüab tagada, et käesoleva lepingu
kohaselt saadud avalikustamisele mittekuuluva teabe järele valvatakse käesoleva
lepingu kohaselt. Kui ühele lepinguosalistest saab teatavaks, et ta ei suuda
täita punktide 1 ja 2 sätteid levitamisest hoidumise kohta või et see võib
tõenäoliselt juhtuda, teatab ta sellest viivitamata teisele lepinguosalisele. Seejärel
konsulteerivad lepinguosalised teineteisega, et määrata kindlaks asjakohased
meetmed.
V. Tehnoloogiahalduskava (THK) tunnusjooned
THK on osalejate vahel sõlmitav üksikasjalik
kokkulepe koostöö tegemise ning osalejate vastavate õiguste ja kohustuste
kohta. Intellektuaalse tegevuse tulemuste osas hõlmab THK tavaliselt muu hulgas
järgmist: omandiline kuuluvus, kaitse, kasutajaõigused uurimis- ja
arendustegevuseks, kasutamine ja levitamine, sealhulgas ühise avaldamise kord,
külalisteadlaste õigused ja kohustused ning vaidluste lahendamise kord.
Tehnoloogiahalduskavas võib sätestada ka eel- ja taustteabe, litsentsimise ning
objektiivse vormi.
[1]               INFCIRC/540.


title: Komisjoni soovitus, 21. oktoober 2011 , teadusuuringute ühise kavandamise algatuse Euroopa kliimateadmiste ühendamine kohta

text:
               22.10.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 310/1

         KOMISJONI SOOVITUS,
   21. oktoober 2011,
   teadusuuringute ühise kavandamise algatuse „Euroopa kliimateadmiste ühendamine” kohta
   2011/C 310/01
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 181,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Kliima muutumine on üks meie ajastu suuri probleeme: Kopenhaageni kokkuleppes (1) tunnistati 2 °C eesmärki, rõhutati maailma kasvuhoonegaaside heite olulise vähendamise vajadust ja soovitati võtta meetmeid kliimamuutuste mõju minimeerimiseks.

               (2)

               Valitsustevaheline kliimamuutuste rühm (IPCC) kavatseb oma viiendas hindamisaruandes, mille avaldamist on oodata 2014. aastal, esitada uued teadustulemused ja neid hinnata, et luua otsuste langetamiseks kindel teaduslik alus; raskuspunkt on tuleviku kliimaprognoosidel, kliimamuutuste piirkondlikel aspektidel ja nende mõjul, kliimamuutuse mõju leevendamise võimaluste hindamisel ning iga sektori (nt energeetika, transport, põllumajandus, tööstus) ülesannetel.

               (3)

               Euroopa 2020. aasta strateegias on rõhutatud vajadust saavutada heitkoguste vähendamise eesmärgid, mis on seatud Euroopa Liidu tasandil, tugevdada liikmesriikide majanduse vastupanuvõimet kliimaga seotud ohtudele ning suurendada katastroofide ärahoidmise ja neile reageerimise suutlikkust.

               (4)

               Nimetatud poliitikaeesmärkide saavutamisel on kesksel kohal teadustöö ja innovatsioon. Eeskätt on tarvis paremaid kliimaprognoose, et hinnata, milliseid muudatusi saaks tulevikus teha äärmuslike ilmastikunähtuste sagedust ja intensiivsust silmas pidades. Samuti on vaja uuringuid, et hinnata üleilmsete eesmärkide teostatavust, mõju ja rakendamist Euroopas ja mujal maailmas ning määrata kindlaks nende eesmärkide piirkondlik mõju. Suuremad teadmised on väga tähtsad võimalike kohandamis- ja leevendamismeetmete väljaselgitamiseks ning selleks, et hinnata nende võimalikku kasu, mõju ja kulu võrreldes meetmete võtmatajätmisega.

               (5)

               Ühiskonna ja ökosüsteemide haavatavusest kliimaga seotud ohtude suhtes ja nende vastupanuvõimest sellistele ohtudele teatakse ikka veel vähe. Seepärast on vaja paremini aru saada keeruka kliimasüsteemi toimimist mõjutavatest põhiprotsessidest, et oleks võimalik tõhusamalt kliimamuutusi avastada, nende põhjuseid mõista (inimtegevuse või looduse mõju) ja eristada kliimamuutusi kliimatingimuste varieerumisest.

               (6)

               CO2-heidet tuleb 2050. aastaks oluliselt vähendada ning selleks on hädasti tarvis leevendamistehnoloogiat, -põhimõtteid ja -mehhanisme, sealhulgas teadusuuringuid ja innovatsiooni seoses taastuvate energiaallikatega, CO2 kogumise ja säilitamisega, energia- ja ressursitõhususega, alternatiivkütustega, maakasutuse muutumisega, säästva transpordiga, põllumajanduse ja metsandusega ning inimeste tervist või keskkonda mõjutavate saasteainete heite vähendamisega.

               (7)

               Teadusandmetest lähtuvate kliimaprognooside tegemiseks, kättesaadavaks muutmiseks ja kohaldamiseks tuleks välja töötada kliimateenused. Selleks on vaja uurida, kuidas saaks täiustada ja arendada pikaajalisi vaatlussüsteeme, andmeanalüüsi, eri ajavahemikke hõlmavaid mudeleid ja prognoosimissüsteeme ning toetada teenuste pakkujate ja kasutajate vaheliste edukate partnerlussuhete loomist.

               (8)

               Konkurentsivõime nõukogu tunnistas 26. mai 2010. aasta kohtumisel, (2) et algatus „Euroopa kliimateadmiste ühendamine” on valdkond, kus ühine kavandamine annaks olulise lisaväärtuse liikmesriikide praegusele killustatud teadustööle. Seepärast võttis kõnealune nõukogu vastu järeldused, milles tunnistas vajadust käivitada osutatud teemal ühise kavandamise algatus ja kutsus komisjoni üles selle ettevalmistamisele kaasa aitama. Samuti kinnitas ta, et ühine kavandamine on liikmesriikide juhitav protsess, milles komisjon täidab abistaja osa. Liikmesriikide teadustöö analüüs, millest on antud ülevaade komisjoni talituste töödokumendis, andis kinnitust, et teadusuuringuid on vaja nende tõhustamiseks ja mõju suurendamiseks paremini kooskõlastada ning selleks, et luua koostoime ELi tasandi tegevusega, tuleb koostada ühine strateegiline teadusuuringute kava.

               (9)

               Kliimamuutuste ja kliimaga seotud küsimuste uurimine on kesksel kohal Euroopa Liidu teadusuuringute raamprogrammis, millel on strateegiline tähtsus ELis sellise poliitika kujundamisel, milles võetakse arvesse kliimamuutuste üleilmset mõõdet. Kõnealuse ühise kavandamise algatusel põhinevat tegevust tuleb tihedalt kooskõlastada Euroopa Liidu seitsmenda raamprogrammi ja edaspidiste ELi programmidega asjaomases valdkonnas, eeskätt teadustöö ja innovatsiooni raamprogrammiga Horizon 2020.

               (10)

               Kliimateadmiste ühendamisega seotud teadustöö ühise kavandamise kaudu saaks kooskõlastada teadusuuringuid selles valdkonnas ja luua täielikult toimiv Euroopa teadusruum kliimamuutuste alal, mis omakorda aitaks kindlustada Euroopa juhtrolli ja Euroopa teadustöö konkurentsivõime kõnealuses valdkonnas.

               (11)

               Käesolevas soovituses püstitatud eesmärkide saavutamiseks peaksid liikmesriigid tegema komisjoniga koostööd, et uurida, milliste algatustega saaks komisjon liikmesriike abistada strateegilise teadusuuringute kava edasiarendamisel ja rakendamisel.

               (12)

               Liikmesriigid peaksid andma komisjonile korrapäraselt aru kõnealuse ühise kavandamise algatuse edenemisest, et komisjon saaks esitada aruanded Euroopa Parlamendile ja nõukogule kõigi ühise kavandamise algatuste edenemise kohta,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

               1.

               Liikmesriikidel soovitatakse töötada välja ühine visioon selle kohta, kuidas võib teaduskoostöö ja selle koordineerimine ELi tasandil aidata kliimamuutustega kohanemise ja nende mõju leevendamise ülesannet lahendada ja sellest tulenevaid võimalusi kasutada ning ühtlasi tugevdada teaduse, poliitika, majanduse ja ühiskonna vahelisi seoseid. Tuleks püüda täielikult kaasata kõik liikmesriigid, eelkõige need riigid, kus eeldatakse suurt kliimamuutuste mõju.

               2.

               Liikmesriikidel soovitatakse töötada välja ühine strateegiline teadusuuringute tegevuskava, milles määratakse kindlaks kliimamuutustega seotud teadusuuringute vajadused ja eesmärgid keskpikas ja pikas perspektiivis. Kõnealune kava peaks hõlmama rakenduskava, milles seatakse esmatähtsad ülesanded ja tähtajad ning täpsustatakse rakendamiseks vajalikud meetmed, vahendid ja ressursid.

               3.

               Liikmesriikidel soovitatakse strateegiliste teadusuuringute tegevus- ja rakenduskavaga näha ette järgmised meetmed:

                           a)

                           vahetada paremini teavet asjakohaste piirkondlike ja riiklike programmide, teadusuuringute ja Euroopa Liidu koordineeritavate uurimisprogrammide kohta, et muu hulgas korrapäraselt ajakohastada Euroopas kõnealuses valdkonnas tehtavate teadusuuringute kaardistamist;

                           b)

                           vahetada teavet, vahendeid, parimaid tavasid, meetodeid ja suuniseid;

                           c)

                           määrata kindlaks sellised uuringuvaldkonnad, mis võidaksid kooskõlastamisest, ühistest projektikonkurssidest ja vahendite ühendamisest;

                           d)

                           määratleda punktis c osutatud valdkondades ühiste teadusuuringute tegemise vormid;

                           e)

                           tagada kooskõla ja -toime Euroopa Liidu olemasolevate teadusuuringu- ja innovatsioonikavadega, nt raamprogrammiga, sh ülemaailmse keskkonna- ja turvaseire eelsete meetmetega, Teadusuuringute Ühiskeskuse ning Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi või kliimaalase teadmis- ja innovaatsioonikogukonna kliimaalaste ja kliimaga seonduvate teadusuuringutega, samuti ühtekuuluvuspoliitika kaudu edendatava teadustööga, muude asjakohaste ühise kavandamise algatustega ning Euroopa Liidu kohandamismeetmete keskusega, mida juhivad komisjon ja Euroopa Keskkonnaamet. Asjakohastes kliimamuutusi puudutavates valdkondades, mida kõnealuses ühise kavandamise algatuses ei käsitleta, tuleb luua tihedad seosed võimalike kohandamis- ja leevendamismeetmete väljatöötamisel ning kliimamuutusega seotud meetmetest tulenevate ohtude ja võimaluste hindamisel;

                           f)

                           kasutada võimaluse korral ühiselt olemasolevat taristut või arendada välja uued vahendid, nagu kooskõlastatud andmepangad ja mudelid, mille alusel uuritakse kliimamuutusi ja nende mõju;

                           g)

                           innustada avalikku ja erasektorit tegema paremat koostööd, samuti edendada avatud innovatsiooni uurimistööde ning kliimamuutustega seotud ja neist mõjutatud ettevõtlussektorite vahel;

                           h)

                           eksportida ja levitada teadmisi, innovatsiooni ja valdkondadevahelisi metoodilisi lähenemisviise;

                           i)

                           edastada liikmesriikide ja Euroopa Liidu tasandi poliitikakujundajatele asjakohaseid teadusandmeid;

                           j)

                           luua asjakohane teabevahetus asjaomastes rahvusvahelistes programmides osalejatega;

                           k)

                           luua suhtlusvõrgustikke kliimamuutuste uurimisega seotud keskuste, sh väljaspool Euroopa teadusruumi asuvate keskuste vahel;

                           l)

                           suurendada ühise arusaama väljatöötamise suutlikkust.

               4.

               Liikmesriikidel soovitatakse säilitada kliimamuutuste uurimiseks ühine juhtimisstruktuur ja seda edasi arendada; struktuuri ülesanne on kehtestada ühised koostöö ja koordineerimise tingimused, eeskirjad ja kord ning jälgida strateegilise teadusuuringute kava täitmist.

               5.

               Liikmesriikidel soovitatakse rakendada strateegiliste teadusuuringute kava ühiselt, sealhulgas riiklike uurimisprogrammide või muu riikliku uurimistegevuse kaudu, kooskõlas kõrgetasemelise ühise kavandamise töörühma poolt välja töötatud vabatahtlikke suunistega teadusuuringute ühise kavandamise raamtingimuste (3) kohta.

               6.

               Liikmesriikidel soovitatakse teha komisjoniga koostööd, et uurida, milliste algatustega saaks komisjon liikmesriike abistada ühise teadusuuringute kava väljatöötamisel ja rakendamisel, ning kooskõlastada ühised kavad ELi muude algatustega kõnealuses valdkonnas.

               7.

               Liikmesriikidel soovitatakse teha tihedat koostööd rahvusvahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö strateegilise foorumiga (SFIC) strateegilise teadusuuringute kava võimaliku rahvusvahelise mõõtme väljatöötamiseks ja rakendamiseks ning selleks, et tagada kooskõla algatustega, mida SFIC korraldab koos kolmandate riikidega või nende jaoks.

               8.

               Liikmesriikidel soovitatakse kõnealuse ühise kavandamise edenemisest komisjonile korrapäraselt iga-aastastes eduaruannetes ette kanda.

      Brüssel, 21. oktoober 2011

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Máire GEOGHEGAN-QUINN

      (1)  ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 15. istungi (7.–19. detsember 2009) aruanne (Report of the Conference of the Parties on its 15th session, held in Copenhagen from 7 to 19 December 2009).

      (2)  10246/10

      (3)  http://ec.europa.eu/research/era/docs/en/voluntary_guidelines.pdf