title: Soovitus: NÕUKOGU OTSUS, millega antakse Rumeeniale vastastikust abi Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS, millega antakse Rumeeniale ühenduse keskmise tähtajaga rahalist abi

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52009PC0199(01)

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel, 21.4.2009KOM(2009) 199 lõplikSoovitus:NÕUKOGU OTSUS,millega antakse Rumeeniale vastastikust abiEttepanek:NÕUKOGU OTSUS,millega antakse Rumeeniale ühenduse keskmise tähtajaga rahalist abiSoovitus:NÕUKOGU OTSUS,millega antakse Rumeeniale vastastikust abiningEttepanek:NÕUKOGU OTSUS,millega antakse Rumeeniale ühenduse keskmise tähtajaga rahalist abiSELETUSKIRISISSEJUHATUSViimastel aastatel on Rumeenias olnud väga suur majanduskasv, alates 2002. aastast on kasv olnud keskmiselt 6,5 % ja 2008. aastal oli see isegi 7,1 %. Majanduskasvu on peamiselt toetanud sisenõudlus (tarbimine ja investeeringud), mida soodustasid välisrahastamisel põhinev finantsvahenduse suur kasv ja suur palgakasv. Välislaenude suur osakaal on tinginud välisvõla kiire kasvu (53 % SKPst 2008. aasta lõpus) ning laiaulatuslik laenamine välisvaluutas on muutnud majapidamiste ja ettevõtjate bilansi tundlikuks vahetuskursi järskude muutuste suhtes. Sisenõudluse survet on veelgi tugevdanud protsükliline eelarvepoliitika, kusjuures valitsemissektori netolaenuvõtmine tõusis 1,2 %-lt SKPst 2005. aastal 5,4 %-le SKPst 2008. aastal, hoolimata järjestikustest nõukogu arvamustest ja komisjoni 2008. aasta juunis antud poliitilisest nõuandest tugevdada eelarvet ja tõhustada eelarve haldamist.Majanduskasvu ülemaailmne aeglustumine ja suurenenud riskikartlikkus sisemise haavatavuse suhtes on tinginud Rumeeniasse tulevate kapitalivoogude märkimisväärse vähenemise. Surve vahetuskursile on suurenenud, mistõttu vääringu väärtus on alates 2007. aasta augustist vähenenud kokku üle 30 %. Võrreldes eelmise aasta sama perioodiga vähenes sisenõudlus 2008. aasta neljandas kvartalis üle 4 %, mis oli peamiselt tingitud eratarbimise vähenemisest, kusjuures kasvunäitajad olid esimeses kolmes kvartalis kahekohalised. Peale selle on välist konkurentsivõimet ja tootlikkust vähendanud struktuurireformide aeglane elluviimine pärast ELiga ühinemist. Valitsusel on ka suuri probleeme võlakirjaturul, kus peaaegu täielikult lühikeste tähtaegade tõttu on keskmine tootlus suurenenud ligikaudu 300 baaspunkti aasta tagusega võrreldes.Seetõttu taotlesid Rumeenia ametiasutused[1] EÜ-lt 6. märtsil 2009 maksebilansitoetust, nad esitasid ka samasuguse palve Rahvusvahelisele Valuutafondile ja Maailmapangale. Majanduskriis ei ole praegu raske, kuid ametiasutused leiavad, et rahalise välisabi taotlemine praegusel hetkel on põhjendatav Rumeenia välisvaluutareservide suurendamise vajadusega, lähtudes stsenaariumist, mille kohaselt kahel järgmisel aastal muutub välisrahastamise saamine avaliku ja erasektori jaoks oluliselt raskemaks. Samuti aitab programm suurendada usaldust sellesse, et Rumeenia suudab täita oma väliskohustused.Komisjon teatas 9. märtsil koos eesistujariigiga, et EL on koos Rahvusvahelise Valuutafondiga valmis pakkuma kooskõlastatud rahastamispaketti, et toetada Rumeenia maksebilansi jätkusuutlikkust. Samas rõhutati, et rahaline abi sõltub Rumeenia ametiasutuste kindlast kohustusest rakendada toetavat poliitilist programmi.Pärast nõupidamist komisjoni ja Rahvusvahelise Valuutafondiga saadavad Rumeenia ametiasutused komisjonile ja Rahvusvahelisele Valuutafondile eellepingu, milles nad toovad esile oma majanduse kohandamise programmi põhielemendid. Nõukogu poolt Rumeeniale antava finantsabi eeltingimus on kõnealuse eellepingu saamine. Majanduse kohandamise programmi peamine eesmärk on pehmendada erakapitali sisevoolu järsku vähenemist, rakendades samal ajal poliitilisi meetmeid välise ja eelarve tasakaalustamatuse vähendamiseks ning finantssektori tugevdamiseks. Seda programmi arvestades võtsid Rumeenia üheksa suurima välisomanduses oleva panga emaettevõtjad koos kohustuseks säilitada oma üldine tegevus Rumeenias ja tagada vajadusel täiendava kapitali olemasolu.MAKROMAJANDUSLIK ARENG JA VÄLJAVAADESKP kasvas kiiresti mitme aasta jooksul, alates 2002. aastast oli see aastate lõikes 6,5 %, enne kui kasv aeglustus järsku 2008. aasta neljandas kvartalis 2,9 %-le. See oli peamiselt tingitud sellest, et võrreldes eelmise aasta sama perioodiga vähenes eratarbimine ligikaudu 4 % ning samal ajal praktiliselt peatati pangalaenude andmine. Kapitali kogumahutus põhivarasse vähenes võrreldes eelmise aasta sama perioodiga üle 30 % tasemelt esimeses kvartalis veidi alla 3 %-le neljandas kvartalis. Pakkumise poolel oli majanduskasvu aeglustumine tingitud tööstussektori kahanemisest ligikaudu 8 % võrreldes 5,5 %-lise kasvuga 2008. aasta esimeses kvartalis. Mahud vähenesid järsult ka ehitus- ja teenindussektoris.Sisenõudluse järsk langus neljandas kvartalis tingis ka impordikasvu aeglustumise, kusjuures võrreldes eelmise aasta sama perioodiga muutusid kasvunäitajad aasta lõpus negatiivseks (-18 % võrreldes eelmise aasta sama perioodiga) ning 2009. aasta jaanuaris aeglustus kasv veelgi (-28% võrreldes eelmise aasta sama perioodiga, arvestatuna Rumeenia leudes). Ekspordinäitajad halvenesid samuti märkimisväärselt (-8 % 2008. aasta detsembris võrreldes eelmise aasta sama perioodiga ja -13 % 2009. aasta jaanuaris). Üldiselt vähenes jooksevkonto puudujääk veidi 2008. aastal, kuid see oli endiselt suur: 12,3 % SKPst võrreldes 13,5 %ga SKPst 2007. aastal. Rahastamise seisukohast katsid välismaised otseinvesteeringud 2008. aastal ligikaudu 54 % jooksevkonto puudujäägist. Ülejäänud osa rahastati peamiselt (suures osas erasektori) välisvõla abil, mis suurenes 2008. aasta lõpus ligikaudu 53 %-le SKPst.-  Kiire majanduskasvu ajal tekitas tööjõupuudus, mis oli tingitud suurest väljarändest ja väheste oskustega tööjõu üsna suurest osakaalust, palga-hinna spiraali koos tootlikkuse kasvust kiirema palgakasvuga. Palgakasv oli väga kiire 2008. aasta kahes esimeses kvartalis (nominaalpalk kasvas ligikaudu 25 % võrreldes eelmise aasta sama perioodiga), kuid see on aeglustunud ja 2009. aasta jaanuaris oli kasv 13 % võrreldes eelmise aasta sama perioodiga. Kaupade ja toiduainete hindade vähenemisest hoolimata suurenes tarbijahinnaindeksi inflatsioon uuesti 2008. aasta detsembris 6,3 %-lt 6,9 %-le 2009. aasta veebruaris, samal ajal kui tegelik nominaalne vahetuskurss odavnes 8 %.Arvestades majandustegevuse järsku aeglustumist 2008. aasta neljandas kvartalis ja seda, et maailmamajanduse väljavaated halvenevad tõenäoliselt veelgi, prognoositakse, et SKP kasv muutub 2009. aastal negatiivseks ja on ligikaudu -4 %, mis on tingitud tarbimise ja investeeringute vähenemisest, mida tasakaalustab osaliselt maksebilansi puudujäägi korrigeerimine.RIIGI RAHANDUSRumeenia eelarvepoliitika oli nõudluse kiire kasvu ajal 2005.–2008. aastal protsükliline ja valitsemissektori eelarve puudujääk suurenes 1,2 %-lt SKPst 2005. aastal 5,4 %-le SKPst 2008. aastal, samal ajal kui SKT keskmine reaalkasv oli 6,5 %, hoolimata järjestikustest nõuannetest, mis on esitatud Rumeenia lähenemisprogrammi käsitlevas nõukogu 2008. aasta veebruari arvamuses, ja komisjoni 2008. aasta poliitilisest nõuandest. See oli suures osas üldiselt tingitud eelarve halvast kavandamisest ja täitmisest. Ootamatut tulu kasutati tavaliselt eelarve korrigeerimiseks aasta jooksul ja halbadeks aegadeks ei jäetud manööverdamisruumi. Avaliku halduse nõrkus tingis ka kapitalikulude kavade korduva alatäitmise ja osa investeeringuteks ette nähtud vahendeid kanti üle jooksvateks kuludeks, nt palkadeks ja sotsiaaltoetusteks. Avaliku sektori palgatõus soodustas erasektori palgatõusu, kusjuures palgatase oli avalikus sektoris kõrgem. Aastatel 2005–2008 kahekordistusid avaliku sektori nominaalsed palgakulud. Lisaks kuhjuvad suured kulutused aasta viimastele nädalatele, mis mõjutab oluliselt eelarve usaldusväärsust ja prognoositavust. Komisjoni 2008. aasta juunis antud poliitilisest nõust hoolimata ei ole tehtud edusamme siduva keskpika perioodi eelarveraamistiku rakendamisel.Eelarve, mille uus valitsus esitas 2009. aastal ja mille Rumeenia parlament kiitis heaks veebruari lõpus, sisaldab mitmeid meetmeid, et vähendada 2008. aasta puudujääki 5,4 %-lt SKPst 2,0 %-le SKPst 2009. aastal, kusjuures prognoositav SKP reaalkasv on 2,5 %. Meetmed hõlmavad töötajate värbamise peatamist ja mitmete boonuste vähendamist avalikus sektoris, kaupade soetamiseks ja teenuste saamiseks tehtavate kulutuste vähendamist, avaliku sektori palgatõusu piiramist ning pensionide sidumist pigem inflatsiooni kui palkade arenguga. Samas kavatseb valitsus avaliku sektori investeeringuid märkimisväärset suurendada. Eelarve vastuvõtmise aja oli siiski juba selge, et eesmärgiks seatud puudujäägi vähendamine ei ole realistlik, eriti arvestades selle aluseks olevat liiga optimistlikku makromajanduslikku stsenaariumi ja eelarveprognoose. Kuna puudub kulupoliitika põhjalik reform, võib olla kulusid hõlmavate meetmete rakendamine ohus.FINANTSTURUDRumeenia finantssüsteemis domineerib pangandussektor, mis on viimasel paaril aastal väga kiiresti arenenud. Rumeenia pangandussektori netovara oli 2008. aasta lõpus kokku ligikaudu 315 miljardit Rumeenia leud (62 % SKPst). Pangad on suures osas välisomanduses. 2008. aasta detsembris kontrollisid väliskapitali enamusosalusega krediidiasutused (sh välispankade filiaalid) ligikaudu 88 % kõigi Rumeenias tegutsevate krediidiasutuste kogu netovarast. Austria, Kreeka, Prantsusmaa ja Itaalia pangad on Rumeenias kõige rohkem esindatud.Viimasel paaril aastal soodustas Rumeenia pangandussektor laenude kiiret kasvamist, kusjuures laenude ja hoiuste suhe suurenes 2008. aastal 122 %-le. Kuigi laenukasvu lähtetase oli madal, muutsid peamiselt välisvaluutas nomineeritud laenud (moodustasid 2009. aasta jaanuaris ligikaudu 59 % kõigist erasektorile antud kodumaistest laenudest) Rumeenia pangandussektori väga sõltuvaks välisrahastamisest. Laenutehingud vähenesid 2008. aasta teisel poolel märkimisväärselt, aastane laenukasv vähenes üle 60 %-lt 2008. aasta juunis 36,5 %-le 2008. aasta detsembris.Kuigi praegu on pangandussektor üsna tugev ja hästi kapitaliseeritud (kapitali adekvaatsuse määr oli 2008. aasta lõpus 12,3 %), võib Rumeenia finantsstabiilsus surve alla sattuda. Halvenev makromajanduslik väljavaade osutab sellele, et problemaatiliste laenude osakaal suureneb lähikuudel tõenäoliselt kiiresti. Peale selle sõltub Rumeenia erasektor väga palju välisvaluutas nomineeritud laenudest, leu täiendav odavnemine mõjutaks oluliselt majapidamiste ja ettevõtjate finantsolukorda.MAKSEBILANSS JA VÄLISRAHASTAMISE VAJADUSRumeenia viimaste aastate majandusbuumi iseloomustas suur väline tasakaalustamatus ja suundumus, et kuhjunud väliskohustusi ei suudeta täita. Jooksevkonto puudujääk suurenes 5,8 %-lt SKPst 2004. aastal 13,5 %-le SKPst 2007. aastal ja 2008. aastal oli see üle 12 % SKPst. Sellest tulenevalt oli netovälisvõlg 2008. aasta lõpus 55 % SKPst.Rumeenia finantsturud on olnud pideva surve all alates 2008. aasta oktoobri algusest. Välise rahastamise vähendamine, Rumeenia majanduse nõrgad põhialused ja riigi madal reiting mõjutavad oluliselt vääringut, pankadevahelist turgu ning aktsia- ja võlakirjaturgu. Prognoositakse, et välisrahastamine on mõnda aega jätkuvalt olulise surve all, kuna pidevat, kuid vähenevat jooksevkonto puudujääki koos vajadusega pikendada märkimisväärseid lühi- ja pikaajalisi välisvaluutas nomineeritud laene ei ole tõenäoliselt võimalik täielikult tasakaalustada otseste välisinvesteeringute ning muude finants- ja kapitalikonto voogudega 2009.–2011. aastal.Eespool toodut arvestades on komisjon arvamusel, et Rumeenia maksebilanss on tõsises ohus. Seega soovitab komisjon nõukogul vastu võtta vastastikuse abi andmise otsus. Hinnanguliselt on kuni 2011. aasta esimese kvartalini Rumeenias vaja rahalisi vahendeid kokku 20 miljardit eurot. Selle summa puhul on võetud arvesse prognoositavat jooksevkonto puudujääki, saabuvate laenutähtaegade ainult osalist pikendamist, kapitali mõningast väljavoolu ja usaldusväärse tasemega ametliku välisvaluutareservi loomist. Eeldatakse, et vastastikuse abi andmise korral pikendavad välispangad oma tegevust Rumeenias 100 % ulatuses, mis on kooskõlas peamiste välispankade kohustusega jätkata tegevust Rumeenias (nagu nad kinnitasid 26. märtsi 2009. aasta ühisavalduses), samal ajal prognoositakse, et ettevõtjate välisvõlgu emaettevõtjatele ja Rumeenia pankade välisvõlgu pikendatakse 50 % ulatuses 2009. aastal. Eeldatakse, et 2010. ja 2011. aastal pikendatakse kõikide väliskohustuste saabuvaid tähtaegu 100 % ulatuses kooskõlas finantsturu prognoositava stabiliseerumise ja Rumeenia peamiste eksporditurgude elavnemisega. Peale eesmärgiks seatud piisavalt suure välisvaluutareservi (üle 100 % lühiajalistest välisvõlgadest järelejäänud tähtajaga) on kapitali muid väljavooge, nt mitteresidentide hoiuste väljavool, kaubanduskrediidi vähenemine ja portfelliinvesteeringute väljavool, käsitlevad prognoosid konservatiivsed, et arvutused sisaldaksid täiendavat manööverdamisruumi. Prognooside aluseks on eeldus, et SKP kasv on 2009. aastal -4 % ja 2010. aastal ligikaudu 0 %. Jooksevkonto prognoositav puudujääk on 2009. aastal 7,5 % SKPst ja 2010. aastal 6,5 % SKPst.ELI ABI MAKSEBILANSI TOETAMISEKS RAHVUSVAHELISTE JÕPINGUTUSTE RAAMESRumeenia maksebilansi rasket olukorda silmas pidades ja tingimusel, et Rumeenia ametiasutused võtavad kohustuse rakendada laiaulatuslikku eelarve-, finants- ja struktuuripoliitikat hõlmavat kohandamise kava, soovitab komisjon pärast 17. märtsi 2009. aasta nõupidamisi majandus- ja rahanduskomiteega nõukogul anda asutamislepingu artikliga 119 ettenähtud vastastikust abi.Peale selle soovitab komisjon pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega, et pärast seda, kui nõukogu on komisjoni soovitusel vastu võtnud eespool osutatud otsuse vastastikuse abi andmise kohta Rumeeniale, võtaks nõukogu vastu otsuse keskmise tähtajaga kuni 5 miljardi euro suuruse rahalise abi andmise kohta Rumeeniale ELi liikmesriikide toetamise süsteemi alusel (mis on ette nähtud nõukogu 18. veebruari 2002. aasta otsusega (EÜ) nr 332/2002) eesmärgiga aidata Rumeenial parandada oma maksebilansi jätkusuutlikkust.Tundub, et Rumeeniale on kohane anda keskmise tähtajaga rahalist abi liikmesriikide maksebilansi toetamise süsteemi alusel (arvestades määrust nr 332/2002) praeguses olukorras, kus kapitalisissevool on vähenenud ning eelarve ja väline tasakaalustamatus on suur. Kohene eesmärk on hõlbustada maksebilansi puudujäägi nõuetekohast kohandamist ja aidata seega vähendada vahetuskursile avaldatavat liigset survet, mis võiks vastasel juhul mõjutada oluliselt ettevõtjate ja majapidamiste finantsolukorda, millega kaasneks järsk majanduslangus ja olukorra pingestumine pangandussektoris.Hinnanguliselt on kuni 2011. aasta esimese kvartalini Rumeenias vaja rahalisi vahendeid kokku 20 miljardit eurot. ELi abi Rumeeniale antakse koos Rahvusvahelise Valuutafondi 11,40 miljardi SDRi suuruse valmisolekulaenuga (ligikaudu 12,95 miljardit eurot, mis on 1085 % Rumeenia kvoodist). Täiendavat mitmepoolset 2 miljardi euro suurust toetust antakse järgmiselt: lisaks tavapärastele laenutehingutele eraldab Maailmapank 1 miljard eurot ja Euroopa Investeerimispank ning Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank eraldavad täiendavalt 1 miljard eurot.Rumeenias asutatud üheksa suurima välisomanduses oleva panga emaettevõtjad võtsid 26. märtsil 2009 kooskõlastatult kohustuseks säilitada oma üldine tegevus Rumeenias programmiperioodi vältel ja nad nõustusid toetama oma Rumeenia tütarettevõtjaid, et säilitada nende praegune hea finantsolukord ajal, mil turg on ebastabiilne ja majanduskasv on aeglustunud. Seda kohustust kinnitatakse vastavuskirjadega, mille peamised pangad saadavad eraldi Rumeenia Pangale, kes hoolikalt jälgib kohustuste täitmist koos päritolumaa järelevalveasutustega. ELi finantsabi andmisega toetatakse Rumeenia ametiasutuste tõsiseid püüdeid rakendada ulatuslikku majandusprogrammi. See programm lepiti Rumeenia ametiasutustega kokku.Komisjon koostöös majandus- ja rahanduskomiteega kontrollib kohapeal käies ja ametiasutuste esitatud aruannete abil korrapäraselt, et abiga seotud majanduspoliitilised tingimused oleksid täidetud. Programmi rakendamise ajal annab komisjon täiendavalt poliitilist nõu ja pakub tehnilist abi konkreetsetes valdkondades. Kõnealuse programmi põhielemendid on järgmised.a. Eelarve tugevdamineValitsusel on kohustus teha täiendavaid jõupingutusi ja kohandada eelarvet 1,1 % SKPst lisaks 2009. aasta veebruaris vastuvõetud 2009. aasta eelarves sisalduvatele meetmetele, mis moodustavad 3 % SKPst. Lähtudes läbivaadatud prognoosist, mille kohaselt SKP väheneb 2009. aastal 4 %, ja täiendavatest eelarvemeetmetest, on ametiasutused seadnud valitsemissektori eelarve puudujäägi eesmärgiks 5,1 % SKPst, mis osutab märkimisväärsele struktuursele kohandamisele võrreldes 2008. aasta eelarvetulemustega. Rumeenia parlament kiidab 2009. aasta teises kvartalis heaks 2009. aasta paranduseelarve, mis põhineb ajakohastatud majandusväljavaadetel ja täiendavatel meetmetel.Eelarve tugevdamisel keskendutakse kulude poolele. Valitsemissektori esmaseid kulutusi vähendatakse täiendavalt 0,85 protsendipunkti SKPst võrreldes 2009. aasta eelarvega. See saavutatakse nii, et i) kärbitakse avaliku sektori palgakulusid (ligikaudu 4–4,5 % võrreldes 2008. aasta tasemega), milleks loobutakse 2009. aastaks avalikus sektoris kavandatud palgatõusust (kokku 5 %) või vähendatakse vastavalt veelgi töötajate arvu ja avaliku sektori tööhõivet, sh asendatakse üksnes üks seitsmest lahkuvast töötajast; ii) vähendatakse täiendavalt kaupade soetamiseks ja teenuste saamiseks ning riigiosalusega äriühingute toetamiseks tehtavaid kulutusi; iii) vähendatakse mõningal määral kapitalikulutusi sellistele artiklitele nagu sõidukid ja kontoriseadmed ning kehtestatakse realistlik ajagraafik ELi toetatavatele investeerimisprojektidele. Sellest hoolimata prognoositakse avaliku sektori investeeringute olulist suurenemist 2009. aastal võrreldes 2008. aastaga (2009. aastal ligikaudu 6,5 % SKPst võrreldes 5,75 %ga SKPst 2008. aastal). Eeldatakse, et tulude poolele laekub täiendavalt 0,25 % SKPst tänu meetmetele, mille eesmärk on kõrvaldada teatavad maksuvähendused ja -soodustused (eriti seoses ametiautodega ja kulumi arvestamisega ümberhinnatud varalt). Valitsus on võtnud kohustuse jätkata eelarve kulupõhist tugevdamist ning 2010. aastaks puudujääki veelgi vähendada 4,1 %-le SKPst ja 2011. aastaks alla 3 % tasemele SKPst.Programmi elluviimise ajal annab komisjon Rumeenia ametiasutustele pidevalt suuniseid ja nõu, et tagada puudujäägi jätkusuutlik korrigeerimine.b. Eelarve haldamise reformSelleks et eelarvepuudujäägi vähendamine oleks jätkusuutlik, võetakse meetmeid eelarvestrateegia ja -menetluse tõhustamiseks. Põhielement on eelarvepoliitilist vastutust käsitlev õigusakt, millega muu hulgas on ette nähtud menetlus eelarve mitmeaastase kavandamise parandamiseks ja aasta jooksul eelarve muutmise piirangud ning eelarveeeskirjad eesmärgiga parandada eelarve täitmist ning saavutada stabiilsuse ja kasvu pakti nõuete täielik järgimine. Selle õigusaktiga on ka ette nähtud, et luuakse eelarvenõukogu, kes viib läbi sõltumatuid ekspertkontrolle.Selleks et eelarve oleks prognoositavam ja läbipaistvam, struktureeritakse ümber avaliku sektori hüvitiste süsteem, sealhulgas ühtlustatakse ja lihtsustatakse palgaskaalat ja reformitakse boonuste süsteemi. Selle eesmärk on lahendada avaliku sektori hüvitiste süsteemi suured probleemid: boonused moodustavad liiga suure osa koguhüvitistest, puudub ühtlustatud palgaskaala ja on palju õigusakte, millega reguleeritakse palku hüvitiste süsteemi erinevates osades.Selleks et parandada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, reformitakse pensionisüsteemi põhiparameetreid. Muudatused hõlmavad liikumist selles suunas, et riigipensionid indekseeritakse tarbijahindadega ja piiratakse pensionide suvakohase suurendamise ulatust ning järk-järgult tõstetakse pensioniiga praegu kavandatust veelgi kõrgemale (eriti naiste puhul), võttes arvesse eluea arengut. Lisaks saavad praegu pensionimaksetega mitte hõlmatud avaliku sektori töötajad järk-järgult võimaluse selliseid makseid teha. Programmiga on ette nähtud teise pensionisamba rakendamise jätkamine koos maksete korrapärase suurendamisega, nagu algselt kavandati.c. Rahandus- ja finantssektori poliitikaRahapoliitika peaks olema jätkuvalt suunatud hinnastabiilsuse hoidmisele ja Rumeenia Panga poolt eesmärgiks seatud inflatsioonitaseme (praegu 3,5 %±1 protsent 2009. aasta lõpus) saavutamisele. Rumeenia Pank viib erinevatest stsenaariumidest lähtuvalt üksikute pankade bilansi ja laenuportfellide peal läbi stressitestid, järgides hindamist käsitlevaid ELi suuniseid, mida kasutatakse, et hinnata omavahendite võimalikku vajalikku suurendamist, et maksevõime suhtarv jääks üle 10 % kogu programmiperioodi vältel. Pärast stressitestide läbiviimist nõutakse, et emapangad tagaksid 2009. aasta septembri lõpuks kooskõlas kohustusega nõuetekohaselt toetada oma tütarettevõtjaid (nagu on kinnitatud 26. märtsi 2009. aasta ühisavalduses) piisavad vahendid, et katta stressitestides osutatud võimalikud puudujäägid.Lisaks on programmiga ette nähtud pangandust ja likvideerimist käsitlevate õigusaktide muutmine, et pangakriiside korral oleks võimalik õigeaegselt ja tõhusalt reageerida. Muudatuste põhieesmärk on suurendada erihalduses olevate pankade haldurite pädevust. Peale pangaga seotud probleemide lahendamise on muid meetmed, mille eesmärk on suurendada Rumeenia Panga pädevust ja mis võimaldaksid nõuda, et olulised aktsionärid suurendaksid oma aktisakapitali ja toetaksid panka rahaliselt ning keelaksid või piiraksid kasumi jaotamist. Finantsjärelevalvet tõhustatakse kooskõlas ELi asjaomaste õigusaktidega. Lisaks kehtestatakse üksikasjalikumad aruandlusnõuded likviidsuse suhtes ja sobival ajal tuleks minimaalset sätestatud kapitali adekvaatsuse määra suurendada 8 %-lt 10 %-le. Peale selle muudetakse hoiuste tagamise süsteemi käivitamist, et lihtsustada ja kiirendada väljamaksete tegemist. Muudetud õigusaktide kohaselt käivitatakse hoiuste tagamise süsteem Rumeenia Panga otsusel 21 päeva jooksul. Selleks et tagada piisav likviidsus, on Rumeenia Pank võtnud kohustuseks laiendada tagatisena kasutatavate varade hulka.d. StruktuurireformidMajandusprogramm hõlmab ka struktuurireformi käsitlevaid meetmeid kooskõlas poliitiliste valdkondadega, mis on esitatud Lissaboni strateegia raames nõukogu poolt antud riigipõhistes soovitustes. Reformid hõlmavad poliitikasuundi, mille eesmärk on tõhustada avalikku haldust, parandada riiklike kulutuste kvaliteeti, tagada ELi vahendite usaldusväärne kasutamine ja nende kiirem rakendamine, parandada ettevõtluskeskkonda ning vähendada mitteametlikku töötamist. Komisjon aitab struktuurifondide abil suurendada ka kohalikku suutlikkust, kusjuures konkreetne osa fondist on eraldatud tehniliseks abiks.Kõnealune programm kajastub majanduspoliitilistes tingimustes, mis on esitatud komisjoni soovituses nõukogu otsuse kohta. Asjaolu et ELi laenu välja maksmine sõltub üksikasjalike majanduspoliitiliste tingimuste täitmisest, sätestatakse Rumeenia ametiasutustega sõlmitavas vastastikuse mõistmise memorandumis. Programm peaks ka täielikult kajastuma Rumeenia lähenemisprogrammi ajakohastatud versioonis.Kavandatav otsus aeguks kolm aastat pärast jõustumist. Vajaliku paindlikkuse tagamiseks praeguses turuolukorras tehakse ettepanek võimaldada laenu rahastava laenuoperatsiooni puhul kasutada intressimäära vahetustehinguid. Selleks et kaitsta ELi eelarvet, peab potentsiaalse vahetustehingu osapoolte krediidikvaliteet olema väga kõrge.Kooskõlas komisjoni 8. aprilli 2009. aasta ettepanekuga nõukogu määruse kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 332/2002, millega liikmesriikide maksebilansi toetamiseks luuakse keskmise tähtajaga rahalise abi süsteem, võivad komisjon, sealhulgas Euroopa Pettustevastane Amet, ning Euroopa Kontrollikoda saata oma ametnikke või nõuetekohaselt volitatud esindajaid tegema tehnilisi kontrolle või finantsauditeid, mida nad peavad vajalikuks seoses kõnealuse abi haldamisega. Uuritakse võimalikke ja konkreetseid pettuse- ja korruptsioonijuhtumeid või muud ebaseaduslikku tegevust ELi maksebilansiabi haldamisel, mis on vastuolus ELi finantshuvidega, ja sellised juhtumid lahendatakse nõuetekohaselt. Kõikidest sellistest juhtumitest ja meetmetest, mis liikmesiriikide pädevad ametiasutused on seoses sellega võtnud, teatatakse komisjonile viivitamata. Vastastikuse mõistmise memorandumisse ja laenulepingusse juba lisatakse uued tehnilised sätted, mis sisalduvad komisjoni ettepanekus nõukogu määruse kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 332/2002.Peale programmi majanduspoliitiliste tingimuste jälgib komisjon ka jätkuvalt edusamme, mida tehakse kohtusüsteemi reformimisel ja korruptsioonivastase võitluse alase koostöö- ja kontrollimehhanismi raames. Kõnealuse mehhanismi kestus ei sõltu abiprogrammi kestusest. 2009. aasta veebruari vahearuandes järeldati, et Rumeenia ametiasutused peaksid tegema uuesti edusamme kohtureformide ning korruptsioonivastase võitluse valdkonnas, et heastada viimastel kuudel toimunud teatavat tagasiminekut. See tähendab eelkõige õigussüsteemi uuendamiseks vajalike õigusaktide vastuvõtmist ja samuti peab Rumeenia kõrgemal tasemel esinevat korruptsiooni käsitlevate juhtumite kiirema käsitlemise kaudu tõestama, et õigussüsteem on suuteline rakendama seadusi sõltumatult ja tõhusalt.Lisaks programmi majanduspoliitilistele tingimustele jälgib komisjon jätkuvalt ka ühinemise eel ja järel saadud ELi toetuste nõuetekohast kasutamist, milleks hinnatakse muu hulgas nõuetele vastavust ja korraldatakse korrapäraseid kontrolle.Soovitus:NÕUKOGU OTSUS,millega antakse Rumeeniale vastastikust abiEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 119,võttes arvesse soovitust, mille komisjon esitas pärast nõupidamist majandus- ja rahanduskomiteega,ning arvestades järgmist:1.  Olukord Rumeenia kapitali- ja finantsturgudel on muutunud hiljuti pingeliseks, mis kajastab majanduskasvu ülemaailmset vähenemist ja suurenevat muret Rumeenia majanduse olukorra pärast, arvestades riigi suurt maksebilansi puudujääki ja kiiresti suurenevat eelarvepuudujääki. Vahetuskursile avalduv surve on samuti suurenenud ja see kujutab endast märkimisväärset riski pangandussektori üldisele stabiilsusele.2.  Seoses sellega on valitsus ja Rumeenia Pank töötanud makromajanduslike poliitikasuundade kinnistamiseks ja finantsturgude pingete vähendamiseks välja laiaulatusliku strateegia, mis on esitatud eellepingus, mille komisjon sai […]. Majandusprogrammi nurgakiviks on eelarvepuudujäägi vähendamine 5,4 %-lt SKPst 2008. aastal 5,1 %-le SKPst 2009. aastal ja alla 3 % SKPst 2011. aastal. Selleks et eelarvepuudujäägi vähendamine oleks jätkusuutlik, võetakse meetmeid eelarvestrateegia ja -menetluse tõhustamiseks. See majandusprogramm ja eriti eelarveesmärgid peavad kajastuma valitsemissektori eelarves ja lähenemisprogrammis.3.  Nõukogu vaatab Rumeenias rakendatavad majanduspoliitika põhimõtted korrapäraselt läbi, eelkõige seoses Rumeenia lähenemisprogrammi ajakohastatud versioonide ja riikliku reformikava rakendamise iga-aastase läbivaatamisega ning Rumeenias tehtavate edusammude korrapärase läbivaatamisega lähenemisaruande ja iga-aastase arenguaruande raames.4.  Prognoositakse, et välisrahastamine on jätkuvalt märkimisväärse surve all, kuna pidevat, kuid vähenevat jooksevkonto puudujääki koos vajadusega pikendada märkimisväärseid lühi- ja pikaajalisi välisvaluutas nomineeritud laene ei ole tõenäoliselt võimalik täielikult tasakaalustada otseste välisinvesteeringute ning muude finants- ja kapitalikonto voogudega 2009.–2011. aastal. Hinnanguliselt on kuni 2011. aasta esimese kvartalini Rumeenias vaja rahalisi välisvahendeid ligikaudu 20 miljardit eurot. Eeldatakse, et vastastikuse abi andmise korral pikendavad välispangad oma tegevust Rumeenias 100 % ulatuses, mis on kooskõlas peamiste välispankade kohustusega jätkata tegevust Rumeenias (nagu nad kinnitasid 26. märtsi 2009. aasta ühisavalduses), samal ajal prognoositakse, et ettevõtjate välisvõlgu emaettevõtjatele ja Rumeenia pankade välisvõlgu pikendatakse 50 % ulatuses 2009. aastal. Eeldatakse, et 2010. ja 2011. aastal pikendatakse kõikide väliskohustuste saabuvaid tähtaegu 100 % ulatuses kooskõlas finantsturu prognoositava stabiliseerumise ja Rumeenia peamiste eksporditurgude elavnemisega. Peale eesmärgiks seatud piisavalt suure välisvaluutareservi (üle 100 % lühiajalistest välisvõlgadest järelejäänud tähtajaga) on kapitali muid selliseid väljavooge nagu mitteresidentide hoiuste väljavool, kaubanduskrediidi vähenemine ja portfelliinvesteeringute väljavool käsitlevad prognoosid konservatiivsed, et arvutused sisaldaksid täiendavat manööverdamisruumi.5.  Rumeenia ametiasutused on taotlenud märkimisväärset finantsabi ELilt ning teistelt rahvusvahelistelt finantsinstitutsioonidelt, et toetada maksebilansi jätkusuutlikkust ja viia välisvaluutareservid usaldusväärsele tasemele.6.  Rumeenia maksebilanssi ähvardab tõsine oht, mis õigustab ühenduse kiireloomulise vastastikuse abi andmist,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Ühendus annab Rumeeniale vastastikust abi.Artikkel 2Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaEttepanek:NÕUKOGU OTSUS,millega antakse Rumeeniale ühenduse keskmise tähtajaga rahalist abiEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 18. veebruari 2002. aasta määrust (EÜ) nr 332/2002,[2] millega liikmesriikide maksebilansi toetamiseks luuakse keskmise tähtajaga rahalise abi süsteem, eriti selle artikli 3 lõiget 2,võttes arvesse ettepanekut, mille komisjon esitas pärast nõupidamist majandus- ja rahanduskomiteega,ning arvestades järgmist:7.  Otsusega […] on nõukogu otsustatud anda Rumeeniale vastastikust abi.8.  Vaatamata jooksevkonto seisu eeldatavale paranemisele hindasid komisjon, Rahvusvaheline Valuutafond ja Rumeenia ametiasutused 2009. aasta märtsis, et kuni 2011. aastani on vaja rahalisi välisvahendeid 20 miljardi euro ulatuses, kuna finantsturu hiljutuse arengu tõttu võib kapitali- ja finantskonto seis oluliselt halveneda.9.  On asjakohane anda Rumeeniale ühenduse abi kuni 5 miljardit eurot kooskõlas määrusega (EÜ) nr 332/2002, millega liikmesriikide maksebilansi toetamiseks luuakse keskmise tähtajaga rahalise abi süsteem. Kõnealust abi tuleks anda koos Rahvusvahelise Valuutafondi 11,40 miljardi SDR (ligikaudu 12,95 miljardi euro) suuruse valmisolekulaenuga, mis kiidetakse eeldatavasti heaks 6. mail 2009. Samuti on Maailmapank nõustunud andma Rumeeniale 1 miljardi euro suuruse laenu ning Euroopa Investeerimispank ja Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank eraldavad kokku 1 miljard eurot täiendava toetusena.10.  Ühenduse abi andmist peaks korraldama komisjon. Rumeenia ametiasutustega pärast majandus- ja rahanduskomiteega peetud läbirääkimisi kokkulepitud konkreetsed majanduspoliitilised tingimused tuleks sätestada vastastikuse mõistmise memorandumis. Üksikasjalikud finantstingimused peaks komisjon sätestama laenulepingus.11.  Komisjon kontrollib kohapeal käies ja Rumeenia ametiasutuste esitatud aruannete abil korrapäraselt, et abiga seotud majanduspoliitilised tingimused oleksid täidetud.12.  Programmi rakendamise ajal annab komisjon täiendavalt poliitilist nõu ja pakub tehnilist abi konkreetsetes valdkondades.13.  Euroopa Kontrollikojal on õigus teha finantskontrolle ja -auditeid, mida ta peab vajalikuks seoses kõnealuse abi haldamisega. Komisjonil ja sealhulgas Euroopa Pettustevastasel Ametil on õigus saata oma ametnikke või nõuetekohaselt volitatud esindajaid tegema tehnilisi kontrolle või finantsauditeid, mida nad peavad vajalikuks seoses ühenduse keskmise tähtajaga rahalise abi haldamisega.14.  Peale programmi majanduspoliitiliste tingimuste jälgib komisjon ka jätkuvalt edusamme, mida tehakse kohtusüsteemi reformimisel ja korruptsioonivastase võitluse alase koostöö- ja kontrollimehhanismi raames. Kõnealuse mehhanismi kestus ei sõltu abiprogrammi kestusest. Lisaks programmi majanduspoliitilistele tingimustele jälgib komisjon jätkuvalt ka ühinemise eel ja järel saadud ELi toetuste nõuetekohast kasutamist, milleks hinnatakse muu hulgas nõuetele vastavust ja korraldatakse korrapäraseid kontrolle.15.  Kõnealust abi tuleks anda eesmärgiga toetada Rumeenia maksebilansi jätkusuutlikkust ja seeläbi aidata kaasa valitsuse majanduspoliitilise programmi edukale rakendamisele,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 116.  Ühendus annab Rumeeniale keskmise tähtajaga laenu kuni 5 miljardit eurot maksimaalse keskmise tagasimaksetähtajaga seitse aastat.17.  Ühenduse finantsabi antakse kolme aasta jooksul alates esimesest päevast pärast käesoleva otsuse jõustumist.Artikkel 218.  Komisjon haldab abi viisil, mis on kooskõlas Rumeenia kohustuste ja nõukogu soovitustega, eriti riigipõhiste soovitustega seoses riikliku reformikava ja lähenemisprogrammi rakendamisega.19.  Komisjon lepib pärast majandus- ja rahanduskomiteega konsulteerimist Rumeenia ametiasutustega kokku finantsabiga seotud konkreetsed majanduspoliitilised tingimused, mis on ette nähtud artikli 3 lõikega 5. Kõnealused tingimused sätestatakse vastastikuse mõistmise memorandumis, mis on kooskõlas lõikes 1 osutatud kohustuste ja soovitustega. Üksikasjalikud finantstingimused sätestab komisjon laenulepingus.20.  Komisjon kontrollib koostöös majandus- ja rahanduskomiteega korrapäraselt, et abiga seotud majanduspoliitilised tingimused oleksid täidetud. Selleks annavad Rumeenia ametiasutused kogu vajaliku teabe komisjoni käsutusse ning teevad komisjoniga täielikku koostööd. Komisjon teavitab majandus- ja rahanduskomiteed laenude võimalikust refinantseerimisest või finantstingimuste ümberkorraldamisest.4. Rumeenia peab olema valmis vastu võtma ja rakendama eelarvet tugevdavaid täiendavaid meetmeid, et tagada makromajanduslik finantsstabiilsus, kui sellised meetmed on abiprogrammi ajal vajalikud. Rumeenia ametiasutused peavad enne selliste täiendavate meetmete võtmist komisjoniga nõu.Artikkel 321.  Komisjon teeb ühenduse finantsabi Rumeeniale kättesaadavaks kuni viie osamaksena, mille suurus sätestatakse vastastikuse mõistmise memorandumis.22.  Esimese osamakse tegemise tingimuseks on laenulepingu ja vastastikuse mõistmise memorandumi jõustumine.23.  Kui see on vajalik laenu rahastamiseks, on lubatud intressimäära vahetustehingute arukas sõlmimine kõrgeima krediidikvaliteedi astmega osapooltega.24.  Komisjon teeb otsuse edasiste osamaksete tegemise kohta pärast majandus- ja rahanduskomitee arvamuse saamist.25.  Edasiste osamaksete tegemise tingimuseks on see, et Rumeenia valitsus rakendab rahuldavalt Rumeenia lähenemisprogrammile lisatavat uut majanduspoliitilist programmi ja riiklikku reformikava, eriti täidab vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud konkreetseid majanduspoliitilisi tingimusi. Need tingimused hõlmavad muu hulgas järgmist.26.  Keskpika perioodi selge eelarveprogrammi vastuvõtmine, et vähendada valitsemissektori eelarve puudujääki kuni asutamislepingus sätestatud kontrollväärtuseni 3 % SKPst aastaks 2011.27.  2009. aasta eelarve täitmine (2009. aasta teiseks kvartaliks), millega on eesmärgiks seatud, et valitsemissektori eelarve puudujääk ei ületa 5,1 % SKPst ESA 95 tingimuste kohaselt.28.  Avaliku sektori palgakulude nominaalne vähendamine võrreldes 2008. aasta eelarvetulemustega, milleks loobutakse avaliku sektori 2009. aastaks kavandatud palgatõusust (nominaalselt kokku 5 %) või vähendatakse vastavalt veelgi töötajate arvu ja avaliku sektori tööhõivet, sh asendatakse üksnes üks seitsmest lahkuvast töötajast.29.  Vähendatakse täiendavalt kaupade soetamiseks ja teenuste saamiseks ning riigiosalusega äriühingute toetamiseks tehtavaid kulutusi.30.  Tõhustatakse eelarve haldamist, milleks võetakse vastu ja rakendatakse siduv keskpika perioodi eelarveraamistik, kehtestatakse aasta jooksul eelarve muutmise piirangud (sh eelarveeeskirjad) ja luuakse eelarvenõukogu, kes viib läbi sõltumatuid ekspertkontrolle.31.  Reformitakse avaliku sektori hüvitiste süsteemi, sealhulgas ühtlustatakse ja lihtsustatakse palgaskaalat ja reformitakse boonuste süsteemi.32.  Reformitakse pensionisüsteemi põhiparameetreid nii, et liigutakse selles suunas, et pensionid indekseeritakse pigem tarbijahindadega kui palkadega, järk-järgult tõstetakse pensioniiga praegu kavandatust veelgi kõrgemale (eriti naiste puhul), järk-järgult kehtestatakse pensionimaksed selliste avaliku sektori töötajate rühmade jaoks, kes praegu ei ole hõlmatud kõnealuste maksetega.33.  Muudetakse pangandust ja likvideerimist käsitlevaid õigusakte, et pangakriiside korral oleks võimalik õigeaegselt ja tõhusalt reageerida. Muudatuste põhieesmärk on suurendada erihalduses olevate pankade haldurite pädevust. Peale pädevuse lahendada pangaga seotud probleeme tuleks Rumeenia Panga pädevust suurendada selliste sätetega, mis võimaldavad tal nõuda, et olulised aktsionärid suurendaksid oma aktisakapitali ja toetaksid panka rahaliselt, samuti kasumi jaotamise keelamist või piiramist. Finantsjärelevalvet tõhustatakse kooskõlas ELi asjaomaste õigusaktidega. Lisaks kehtestatakse üksikasjalikumad aruandlusnõuded likviidsuse suhtes ja sobival ajal tuleks sätestatud minimaalset kapitali adekvaatsuse määra suurendada 8 %-lt 10 %-le. Peale selle tuleks muuta hoiuste tagamise süsteemi käivitamist, et lihtsustada ja kiirendada väljamaksete tegemist. Muudetud õigusaktide kohaselt käivitatakse hoiuste tagamise süsteem Rumeenia Panga otsusel 21 päeva jooksul. Selleks et tagada piisav likviidsus, on Rumeenia Pank võtnud kohustuse laiendada tagatisena kasutatavate varade hulka.34.  Tuleb võtta struktuurireformi käsitlevaid meetmeid Lissaboni strateegia raames antud riigipõhistes soovitustes sätestatud valdkondades. Need hõlmavad meetmeid, mille eesmärk on tõhustada avalikku haldust, parandada riiklike kulutuste kvaliteeti, tagada ELi vahendite usaldusväärne kasutamine ja nende kiirem rakendamine, vähendada haldus-, fiskaal- ja õiguslikku koormust ettevõtjate jaoks, vähendada mitteametlikku töötamist ja seega laiendada maksubaasi.35.  Selleks et tagada programmiga seotud tingimuste tõrgeteta täitmine ja vähendada tasakaalustamatust jätkusuutlikult, annab komisjon jätkuvalt nõu ja suuniseid eelarve, finantsturgude ja struktuurireformide kohta.36.  Rumeenia avab Rumeenia Pangas erikonto ühenduse keskmise tähtajaga rahalise abi haldamise jaoks.Artikkel 4Käesolev otsus on adresseeritud Rumeeniale.Artikkel 5Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas .Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaSELGITUS EELARVEMÕJU KOHTA(vrd sise-eeskirjade artikkel 16)POLIITIKAVALDKOND: JAOTIS 01 – MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKONDTEGEVUSVALDKOND: FINANTSTEHINGUD JA FINANTSINSTRUMENDIDMEETME NIMETUS: ELi KESKMISE TÄHTAJAGA FINANTSABI RUMEENIALE1. ETTEPANEKU NIMETUS: ASJAOMANE ELARVERUBRIIK JA JAOTIS01 04 01 01 Euroopa Ühenduse tagatis maksebilansi toetuseks võetud ühenduse laenudele2. ÕIGUSLIK ALUS:EÜ asutamislepingu artiklid 119 ja 308; nõukogu 18. veebruari 2002. aasta määrus nr 332/2002.3. EELARVEAASTA ÜLDANDMED (EURODES)Sellesse punkti kirjendatakse Euroopa Liidu poolt antud tagatis. See võimaldab komisjonil tagada võla (põhiosa, intresside ja muude kulude) tagasimaksmist juhul, kui võlgnik (Rumeenia) jätab täitmata oma lepingulised kohustused.Eelarvetagatist kajastavat eelarvekirjet („p.m.”) rakendatakse ainult tagatise kasutamise korral. Eeldatakse, et tavaliselt eelarvetagatist ei kasutata.3a – Jooksev aastaEi kohaldataKulukohustuste assigneeringud |Esialgne assigneering eelarveaasta kohta |Ümberpaigutused |Täiendav assigneering |Koguassigneering |Muu tööprogrammi jaoks reserveeritud assigneeringud |Saldo |Kavandatud meetme jaoks ettenähtud summa |3b – ÜlekandmineEi kohaldataKulukohustuste assigneeringud |Ülekandmine |Muu tööprogrammi jaoks reserveeritud assigneeringud |Saldo |Kavandatud meetme jaoks ettenähtud summa |3c – Järgnev eelarveaastaEi kohaldataKulukohustuste assigneeringud |Esialgne assigneering eelarveaasta kohta | p.m. |Ümberpaigutused |Täiendav assigneering |Koguassigneering |Muu tööprogrammi jaoks reserveeritud assigneeringud |Saldo |Kavandatud meetme jaoks ettenähtud summa | p.m. |4. MEETME KIRJELDUSKavandatav keskmise tähtajaga finantsabi Rumeeniale hõlmab 5 miljardi euro suurust ühenduse laenu (rahastatakse rahvusvahelistelt kapitaliturgudelt kaasatud ühenduse laenudest). Abi antakse rahvusvahelise rahastamispaketi raames, mis hõlmab eelkõige Rahvusvahelise Valuutafondi laenu suurusega 11,40 miljardit SDRi (ligikaudu 12,95 miljardit eurot), mida toetab valmisolekulaenu leping. Maailmapank on eraldanud kokku 1 miljard eurot ning Euroopa Investeerimispank ja Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank eraldavad kokku 1 miljard eurot. Rumeeniale antava ühenduse keskmise tähtajaga finantsabi eesmärk on toetada Rumeenia maksebilansi jätkusuutlikkust, mis on tõsises ohus, ja seeläbi toetada valitsuse uut majandusprogrammi, mille eesmärk on muu hulgas taastada investorite usaldus ja leevendada finantsturge hiljuti vaevanud raskusi. Samal ajal toetatakse kõnealuse abiga finantsstabiilsust, mis ulatub oluliste rahvusvaheliste (sh pankadevaheliste) sidemete kaudu üle abisaajariigi piiride. Käesolevaga toetatav uus majanduspakett hõlmab puudujäägi vähendamise kiirendamist 2009.–2011. aastal, et vähendada valitsuse vajadust rahaliste vahendite järele. Komisjoni poolt koostöös majandus- ja rahanduskomiteega hallatav abi võimaldab tagada, et EL on aktiivselt kaasatud Rumeenia majanduspoliitika kujundamisesse ning et kõnealune poliitika on kooskõlas Rumeenia kohustustega ELis ja nõukogu soovitustega, eriti seoses riikliku reformikava ja lähenemisprogrammi rakendamisega.Rumeenias asutatud üheksa suurima välisomanduses oleva panga emaettevõtjad võtsid 26. märtsil 2009 ühiselt kohustuseks säilitada oma üldine tegevus Rumeenias programmiperioodi vältel ja nad nõustusid toetama oma Rumeenia tütarettevõtjaid, et säilitada nende praegune hea finantsolukord ajal, mil turg on ebastabiilne ja majanduskasv on aeglustunud. Koos ühenduse, Rahvusvahelise Valuutafondi, Maailmapanga, Euroopa Investeerimispanga ning Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga antava abiga rõhutatakse selles avalduses Rumeenia ametiasutustele antava abi laiaulatuslikkust.Rumeeniale laenu andmise eesmärgil kapitaliturgudelt või finantsinstitutsioonidelt võetud ühenduse laenud on kaetud ühenduse tagatisega. Laen võetakse kapitaliturgudelt või finantsinstitutsioonidelt. Rumeeniale antavate laenude põhisumma on 5 miljardit eurot.Euroopa Liidu poolt antud tagatise struktuur võimaldab komisjonil tagada võla tagasimaksmise juhul, kui Rumeenia ei suuda täita oma lepingulisi kohustusi.Oma kohustuste täitmiseks võib komisjon võla ajutise tagasimaksmise eesmärgil kasutada oma sularahavarusid. Sellisel juhul kohaldatakse nõukogu 22. mai 2000. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 (millega rakendatakse ühenduste omavahendite süsteemi käsitlev otsus 2000/597/EÜ, Euratom; EÜT L 130, 31.5.2000, lk 1) artiklit 12.5. KASUTATAV ARVUTUSMEETODEi kohaldata.6. MAKSEGRAAFIK (EURODES)Ei kohaldata.Rubriik | Assigneeringud | Maksed |aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | jj |aasta n |aasta n+1 |aasta n |aasta n+1 |Kokku |[1] Kooskõlas 29. septembril 2008 majandus- ja rahanduskomitees vastuvõetud dokumendiga „Terms of Reference on non-Community loans to EU Member States” saatis rahandusminister Gheorghe Pogea kirja volinik Joaquin Almuniale. Majandus- ja rahanduskomitee liige Stefan Nanu saatis samasuguse kirja majandus- ja rahanduskomitee sekretärile Odile Renaud Bassole ning komisjoni esindajale majandus- ja rahanduskomitees Marco Butile.[2] EÜT L 53, 23.2.2002, lk 1.


title: Soovitus NÕUKOGU OTSUS, milles käsitletakse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemist seotud ettevõtjate kasumi korrigeerimisel tekkiva topeltmaksustamise kõrvaldamise 23. juuli 1990. aasta konventsiooniga Ettepanek NÕUKOGU OTSUS, millega muudetakse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti I lisa

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52007PC0839(01)

Soovitus Nõukogu otsus, milles käsitletakse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemist seotud ettevõtjate kasumi korrigeerimisel tekkiva topeltmaksustamise kõrvaldamise 23. juuli 1990. aasta konventsiooniga  /* KOM/2007/0839 lõplik - CNS 2007/0283 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 20.12.2007KOM(2007) 839 lõplik2007/0283 (CNS)SoovitusNÕUKOGU OTSUS,milles käsitletakse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemist seotud ettevõtjate kasumi korrigeerimisel tekkiva topeltmaksustamise kõrvaldamise 23. juuli 1990. aasta konventsioonigaEttepanekNÕUKOGU OTSUS,millega muudetakse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti I lisa(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIBulgaaria ja Rumeenia 2005. aasta ühinemisaktiga[1] nähakse ette lihtsustatud süsteem Bulgaaria ja Rumeenia ühinemiseks konventsioonidega (ja protokollidega), mille liikmesriigid on sõlminud Euroopa Liidu lepingu artikli 34 (varem Euroopa Liidu lepingu artikkel K.3) või EÜ asutamislepingu artikli 293 alusel. Erinevalt varasemast ei ole enam vaja pidada läbirääkimisi ega sõlmida ühinemisprotokolle nende konventsioonidega (mis tähendaks ratifitseerimist 27 riigis): ühinemisakti artikli 3 lõikes 3 on sätestatud, et Bulgaaria ja Rumeenia ühinevad konventsioonide ja protokollidega ühinemisakti kaudu.Ühinemisakti artikli 3 lõigetes 3 ja 4 on selleks sätestatud, et nõukogu võtab vastu otsuse, et määrata kindlaks kuupäev, alates millest kõnealused konventsioonid jõustuvad Bulgaaria ja Rumeenia suhtes, ning teha neis konventsioonides kõik kahe uue liikmesriigi ühinemise tõttu vajalikud kohandused (mille hulka kuulub igal juhul konventsioonide vastuvõtmine bulgaaria ja rumeenia keeles, et need versioonid saaks olla võrdselt autentsed). Nõukogu tegutseb komisjoni soovitusel, olles konsulteerinud Euroopa Parlamendiga.Ühinemisakti I lisas on loetletud asjakohased konventsioonid ja protokollid.Loetelu hõlmab seotud ettevõtjate kasumi korrigeerimisel tekkiva topeltmaksustamise kõrvaldamise 23. juuli 1990. aasta konventsiooni 90/436/EMÜ (nn „vahekohtu konventsioon”), 21. detsembri 1995. aasta konventsiooni Austria, Soome ja Rootsi ühinemise kohta vahekohtu konventsiooniga ning 25. mai 1999. aasta protokolli, millega muudetakse vahekohtu konventsiooni.Enne Bulgaaria ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga allkirjastasid liikmesriigid 8. detsembril 2004 konventsiooni Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemise kohta vahekohtu konventsiooniga.Seetõttu on asjakohane näha ette Bulgaaria ja Rumeenia ühinemine vahekohtu konventsiooniga, mida on muudetud 8. detsembri 2004. aasta konventsiooniga ning see konventsioon tuleks lisada ühinemisakti I lisasse. Selleks on komisjon on ühinemisakti artikli 3 lõike 6 kohaselt valmistanud ette ettepaneku nõukogu otsuse kohta, millega lisatakse loetellu 8. detsembri 2004. aasta konventsioon kümne uue liikmesriigi ühinemise kohta konventsiooniga 90/436/EMÜ.Komisjoni soovitus nõukogu otsuse kohta on suunatud kohanduste tegemisele Bulgaaria ja Rumeenia ühinemise tõttu eespool nimetatud konventsiooniga vastavalt ühinemisakti artikli 3 lõikele 4.2007/0283 (CNS)SoovitusNÕUKOGU OTSUS,milles käsitletakse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemist seotud ettevõtjate kasumi korrigeerimisel tekkiva topeltmaksustamise kõrvaldamise 23. juuli 1990. aasta konventsioonigaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu asutamislepingut,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti, eriti selle artikli 3 lõiget 4,võttes arvesse komisjoni soovitust[2],võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[3]ning arvestades järgmist:(1) Seotud ettevõtjate kasumi korrigeerimisel tekkiva topeltmaksustamise kõrvaldamise 23. juuli 1990 aasta konventsioon 90/436/EMÜ[4] (edaspidi „vahekohtu konventsioon”) allkirjastati Brüsselis 23. juulil 1990 ning see jõustus 1. jaanuaril 1995.(2) Vahekohtu konventsiooni muudeti protokolliga,[5] mis allkirjastati 25. mail 1999 ning jõustus 1. novembril 2004.(3) Austria, Soome ja Rootsi ühinesid vahekohtu konventsiooniga 21. detsembril 1995. aastal allkirjastatud konventsiooniga[6].(4) Tšehhi Vabariik, Eesti, Küpros, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinesid vahekohtu konventsiooniga 8. detsembril 2004. aastal allkirjastatud konventsiooniga[7].(5) 2005. aasta ühinemisakti artikli 3 lõikes 3 on sätestatud, et Bulgaaria ja Rumeenia ühinevad konventsioonide ja protokollidega, mis on sõlmitud liikmesriikide vahel ning loetletud ühinemisakti I lisas, sealhulgas vahekohtu konventsiooniga. Need jõustuvad Bulgaaria ja Rumeenia puhul nõukogu määratud kuupäeval.(6) 2005. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 4 kohaselt teeb nõukogu kõik asjakohased kohandused, mis on tingitud kõnealuste konventsioonide ja protokollidega ühinemisest,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 1Vahekohtu konventsiooni muudetakse järgmiselt:1) artikli 2 lõike 2 punktid a–y asendatakse järgmise tekstiga:i) Belgias:a) impôt des personnes physiques/personenbelastingb) impôt des sociétés/vennootschapsbelastingc) impôt des personnes morales/rechtspersonenbelastingd) impôt des non-résidents/belasting der niet-verblijfhouderse) taxe communale et la taxe d'agglomération additionnelles à l'impôt des personnes physiques/aanvullende gemeentebelasting en agglomeratiebelasting op de personenbelastingii) Bulgaarias:a) данък върху доходите на физическите лицаb) корпоративен данъкiii) Tšehhi Vabariigis:a) daň z příjmů fyzických osobb) daň z příjmů právnických osobiv) Taanis:a) indkomstskat til statenb) den kommunale indkomstskatc) den amtskommunale indkomstskatv) Saksamaal:a) Einkommensteuerb) Körperschaftsteuerc) Gewerbesteuer, kui kõnealune maks põhineb ettevõtte kasumilvi) Eestis:a) tulumaksvii) Kreekas:a) foros eisodimatos fysikon prosoponb) foros eisodimatos nomikon prosoponc) eisfora yper ton epicheiriseon ydrefsis kai apochetefsisviii) Hispaanias:a) Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicasb) Impuesto sobre Sociedadesc) Impuesto sobre la Renta de no Residentesix) Prantsusmaal:a) impôt sur le revenub) impôt sur les sociétésx) Iirimaal:a) Income Taxb) Corporation Taxxi) Itaalias:a) imposta sul reddito delle persone fisicheb) imposta sul reddito delle societàc) imposta regionale sulle attività produttivexii) Küprosel:a) Φόρος Εισοδήματοςb) Έκτακτη Εισφορά για την Άμυνα της Δημοκρατίαςxiii) Lätis:a) uzņēmumu ienākuma nodoklisb) iedzīvotāju ienākuma nodoklisxiv) Leedus:a) Gyventojų pajamų mokestisb) Pelno mokestisxv) Luksemburgis:a) impôt sur le revenu des personnes physiquesb) impôt sur le revenu des collectivitésc) impôt commercial, kui kõnealune maks põhineb ettevõtte kasumilxvi) Ungaris:a) személyi jövedelemadób) társasági adóc) osztalékadóxvii) Maltal:a) taxxa fuq l-incomexviii) Madalmaades:a) inkomstenbelastingb) vennootschapsbelastingxix) Austrias:a) Einkommensteuerb) Körperschaftsteuerxx) Poolas:a) podatek dochodowy od osób fizycznychb) podatek dochodowy od osób prawnychxxi) Portugalis:a) imposto sobre o rendimento das pessoas singularesb) imposto sobre o rendimento das pessoas colectivasc) derrama para os municípios sobre o imposto sobre o rendimento das pessoas colectivasxxii) Rumeenias:a) impozitul pe venitb) impozitul pe profitc) impozitul pe veniturile obținute din România de nerezidențixxiii) Sloveenias:a) dohodninab) davek od dobička pravnih osebxxiv) Slovakkias:a) daň z príjmov právnických osôbb) daň z príjmov fyzických osôbxxv) Soomes:a) valtion tuloverot/de statliga inkomstskatternab) yhteisöjen tulovero/inkomstskatten för samfundc) kunnallisvero/kommunalskattend) kirkollisvero/kyrkoskattene) korkotulon lähdevero/källskatten å ränteinkomstf) rajoitetusti verovelvollisen lähdevero/källskatten för begränsat skattskyldigxxvi) Rootsis:a) statlig inkomstskattb) kupongskattc) kommunal inkomstskattxxvii) Ühendkuningriigis:a) Income Taxb) Corporation Tax;2) artikli 3 lõikele 1 lisatakse järgmised taanded:-  Bulgaarias:Министъра на финансите или негов упълномощен представител,-  Rumeenias:Agenția Naționala de Administrare Fiscala.Artikkel 2Vahekohtu konventsioon (muudetud 25. mai 1999. aasta protokolli, 21. detsembri 1995. aasta ja 8. detsembri 2004. aasta konventsioonide ning käesoleva otsusega), mis on koostatud bulgaaria ja rumeenia keeles ning lisatud käesolevale otsusele, on autentne samadel tingimustel kui vahekohtu konventsiooni ja protokolli muud tekstid.Artikkel 3Vahekohtu konventsioon (muudetud 25. mai 1999. aasta protokolli, 21. detsembri 1995. aasta ja 8. detsembri 2004. aasta konventsioonide ning käesoleva otsusega), jõustub 1. jaanuaril 2007 Bulgaaria, Rumeenia ja teiste liikmesriikide puhul, kelle suhtes vahekohtu konventsioon kehtib. See jõustub Bulgaarias, Rumeenias ja kõigis teistes liikmesriikides päeval, kui vahekohtu konventsioon jõustub teises asjaomases liikmesriigis.Artikkel 4Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistuja[…]LISASeotud ettevõtjate kasumi korrigeerimisel tekkiva topeltmaksustamise kõrvaldamise konventsiooni, mida on muudetud 25. mai 1999. aasta protokolli, 21. detsembri 1995. aasta ja 8. detsembri 2004. aasta konventsioonidega, bulgaaria- ja rumeeniakeelne tekst.EttepanekNÕUKOGU OTSUS,millega muudetakse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti I lisaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti, eriti selle artikli 3 lõiget 6,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[8],ning arvestades järgmist:(1) 2005. aasta ühinemisakti artikli 3 lõikes 3 on sätestatud, et Bulgaaria ja Rumeenia ühinevad konventsioonide ja protokollidega, mis on sõlmitud liikmesriikide vahel ning loetletud selle I lisas.(2) Enne Bulgaaria ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga allkirjastasid liikmesriigid 8. detsembril 2004 konventsiooni Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemise kohta seotud ettevõtjate kasumi korrigeerimisel tekkiva topeltmaksustamise kõrvaldamise 23. juuli 1990. aasta konventsiooniga[9] (edaspidi „vahekohtu konventsioon”).(3) On asjakohane näha ette Bulgaaria ja Rumeenia ühinemine vahekohtu konventsiooniga, mida on muudetud 8. detsembri 2004. aasta konventsiooniga. Seetõttu tuleks kõnealune konventsioon lisada 2005. aasta ühinemisakti I lisasse,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 12005. aasta ühinemisakti I lisa muudetakse järgmiselt.Punkti 2 lisatakse järgmine taane:« - 8. detsembri 2004. aasta konventsioon Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemise kohta seotud ettevõtjate kasumi korrigeerimisel tekkiva topeltmaksustamise kõrvaldamise konventsiooniga (ELT C 160, 30.6.2005, lk 1). »Artikkel 2Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistuja [1] ELT L 157, 21.6.2005, lk 203.[2] ELT C […], […], lk […].[3] ELT C […], […], lk […].[4] EÜT L 225, 20. 8.1990, lk 10.[5] EÜT C 202, 16.7.1999, lk 1.[6] EÜT C 26, 31.1.1996, lk 1.[7] ELT C 160, 30.6.2005, lk 1.[8] ELT C […], […], lk […].[9] EÜT L 225, 20. 8.1990, lk 10.


title: Soovitus: Nõukogu otsus, millega antakse Ungarile vastastikust abi  - Ettepanek: Nõukogu otsus, millega antakse Ungarile ühenduse keskmise tähtajaga rahalist abi

text:
               ET

                        EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON

               Brüssel, 30.10.2008

               KOM(2008) 716 lõplik

               Soovitus:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega antakse Ungarile vastastikust abi

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega antakse Ungarile ühenduse keskmise tähtajaga rahalist abi

               (esitanud komisjon)

               SELETUSKIRI

               1.Sissejuhatus

               Alates 2006. aasta keskpaigast on Ungari ametiasutused teinud märkimisväärseid jõupingutusi riigi sisemajanduse ja maksebilansi tasakaalustamiseks. Hoolimata viimase kahe aasta jooksul saavutatud käegakatsutavatest tulemustest, millega kaasnes ka valitsemissektori eelarve puudujäägi oluline vähenemine ja jooksevkonto puudujäägi järkjärguline kahanemine, on Ungari finantsturud olnud alates 2008. aasta oktoobri algusest tõsistes raskustes. Need on seotud Ungari finantsturgude võrdlemisi suure haavatavusega, mis tuleneb riigi suurest välisvõlast (ligi 100 % SKTst), mida hiljuti suurendasid välisvaluutalaenud erasektorile, ja regiooni kõrgeimast valitsemissektori võla suhtest SKTsse (umbes 66 %). Ametiasutused teatasid kiiresti laiaulatuslikust meetmepakmest investorite usalduse taastamiseks ja finantsturgude pinge leevendamiseks. Meetmed hõlmavad puudujäägi vähendamise kiirendamist nii 2008. kui ka 2009. aastal, et kahandada valitsuse rahastamisvajadust, ning mitut sihipärast sammu riigi võlakirjade turu elavdamiseks ning valuutavahetusturu likviidsuse suurendamiseks. Siiski võib arvata, et finantsturgude ebastabiilsuse tagajärjel halveneb 2008. ja eriti 2009. aastal kapitali- ja finantskonto seis kiiresti, ning seepärast vajab riik sel ajavahemikul olulist rahalist toetust, mis 2009. aasta lõpuks võib ulatuda 20 miljardi euroni.

               2.Makromajanduslik areng ja väljavaade

               2006. aasta keskel käivitati eelarve tugevdamise kava, et korrigeerida varasemate aastatega kogunenud suurt eelarve- ja maksebilansi puudujääki (2006. aastal oli valitsemissektori eelarve puudujääk 9,3 % ja jooksevkonto puudujääk 7,5 %). Meetmed hõlmasid muu hulgas kulude külmutamist, avaliku sektori investeeringute kärpimist, maksude suurendamist ning hinnatoetuste vähendamist. Selle tagajärjel kahanes oluliselt valitsemissektori toodang, eelkõige tervishoiu, hariduse ja halduse vallas. 2007. aastal ilmutas erasektor uute laenuvõimaluste toel majanduslanguse suhtes teatavat paindlikkust. Tänu ekspordi jõudsale kasvule (umbes 16 % võrra) suurenesid veidi ka investeeringud, ehkki ettevõtete kasum palgakulude märkimisväärse suurenemise tõttu langes. Hoolimata reaalpalkade vähenemisest suurenes pisut ka tarbimine (0,7 %), kuna nafta- ja toiduainete hindade kasvuga kaasnes reguleeritud hindade tõus ja käibemaksu järsk kasv. Kui SKT aastane kasv aeglustus 4,1 %lt 2006. aastal 1,1 %le 2007. aastal, siis inflatsioon kahekordistus, ulatudes ligi 8 %ni, mis on ametlikust inflatsioonisihist palju kõrgem.

               2008. aastal, kui eelarvemeetmete mõju hakkas järk-järgult taanduma, näis, et Ungari majandus hakkab taastuma ning saavutab kahe või kolme aastaga potentsiaalse kasvu (veidi alla 3 %). ELi ja muu maailma majanduse eeldatust järsem langus aga nõrgendas märkimisväärselt varasematel aastatel Ungari majanduse peamiseks mootoriks olnud ekspordi väljavaateid. Langusele on kaasa aidanud ka praegused finantsraskused ja sellega seotud laenutingimuste karmistumine, mis on kasvulootusi veelgi kahandanud. Rangemad laenutingimused mõjutavad eelkõige eratarbimist ja leibkondade investeeringuid, ettevõtete investeeringud, millele oodatakse mõningat toetust EL (struktuuri- ja ühtekuuluvus)fondidest, jätkuvad veel. Prognooside kohaselt jääb SKT aastakasv 2008. aastal oluliselt alla 2 % ning langeb 2009. aastal järsult veelgi, hakates 2010. aastal aeglaselt taastuma. Finantsturgude praegust ebakindlust arvestades võib isegi juhtuda, et SKT 2009. aastal kahaneb, millele järgneb pikaajaline taastumine.

               3.Riigi rahandus

               2007. aastal oli valitsemissektori eelarve puudujääk 5 % SKTst, mis kujutas endast 2006. aasta 9,3 %ga võrreldes järsku langust. See tulenes eelarve tugevdamise kavast, mille tagasivalitud valitsus käivitas 2006. aasta suvel ja mis hõlmas maksude suurendamist, hinnatoetuste kärpimist, kulude külmutamist (eriti avaliku sektori palgafondi puhul) ja avaliku sektori investeeringute nominaalset vähendamist). 2008. aasta juuli keskel korrigeeris valitsus eelarvepuudujäägi prognoosi 3,8 %le SKTst, lähtudes keskvalitsuse oodatust kõrgematest tuludest esimesel poolaastal (esialgne eesmärk, mis sisaldus viimases ajakohastatud lähenemisprogrammis ja mille nõukogu heaks kiitis, oli 4 % SKTst).

               Reageerides Ungari finantsturgudel valitsevale ärevale olukorrale, teatas valitsus 10. oktoobril 12-punktisest tegevuskavast turu usaldusväärsuse tõstmiseks. Eelkõige sisaldas see kava eelarvepuudujäägi eesmärkide vähendamist: 2008. aastaks 3,8 %lt SKTst 3,4 %le ning 2009. aastaks 3,2 %lt SKTst 2,9 %le, mida hiljem vähendati veelgi, 2,6 %le SKTst. 2008. aasta ambitsioonikamat eesmärki (3,4 % SKTst) aitaksid saavutada järgmised meetmed: i) mõnede riiklike kavade kulude vähendamine ning väiksemad kaasrahastamise kulud (0,15 % SKTst), kuna ELi vahendeid on kasutatud oodatust aeglasemalt, ii) vajaduse korral eelarvereservi (0,3 % SKTst) külmutamine määramata ajaks. 2009. aasta 0,6 % võrra madalamat puudujäägieesmärki kavatsetakse saavutada järgmiste meetmetega: i) tühistatakse kavandatud maksumuudatused, mis ametliku prognoosi järgi oleksid 2009. aastal tulusid vähendanud 0,55 % võrra SKTst; samas jäävad kehtima kompenseerivad kulude vähendamise meetmed, ii) kulukärpeid 18. oktoobril esitatud läbivaadatud eelarveprojektis suurendatakse 0,6 % võrra SKTst (vähendades riiklikke kavasid ja eelarveliste asutuste tegevuskulusid ning lükates edasi mõnede sotsiaaltoetuste indekseerimise), iii) pensionide ja avaliku sektori palkade „13. kuumakse” vähendamisega ja avaliku sektori palkade külmutamisega vähendatakse kulusid veel umbes 1 % võrra SKTst.

               Valitsuse 12-punktine tegevuskava hõlmab ka eelarvehalduse reformi taaskäivitamist. Asjakohane läbi vaadatud õigusakt esitati parlamendile 17. oktoobril. Seda on täiendatud opositsiooniparteide alternatiivsete ettepanekute mõningate oluliste elementidega (nt keskvalitsuse allsektori kulude mitmeaastaste ülemmäärade kehtestamine ning seadusandliku eelarveameti kõrvale maksunõukogu loomine). Läbivaadatud kava näeb ette aastaeelarve seadmist kolmeaastasesse raamistikku ning keskmise tähtajaga arvudes väljendatud eeskirjade kehtestamist. Uus seadusandlik ettepanek kavatsetakse vastu võtta lihthäälteenamusega.

               4.Finantsturud

               Olukord Ungari finantsturgudel, mis 2008. aastal on arenenud üldiselt samas taktis regiooni teiste turgudega (ehkki aeg-ajalt esines suuremat volatiilsust
                  1
               ), muutus oktoobri algul väga pinevaks seoses riigi võlakirjade esmase turu külmumise, aktsiaturu väga järsu languse ja vahetuskursi äkilise nõrgenemisega, mis viis riigi võlakirjade ja krediidiriski vahetustehingute hinnavahede olulise suurenemiseni. See näib olevat seotud finantssüsteemi likviidsusprobleemidega, eelkõige seoses välisvaluutaga, mis kallineb tajutava vastaspoole riski suurenemise ja soovi tõttu hoiduda Kesk- ja Ida-Euroopa riikidega seotud riskide võtmisest.

               Pärast turgude ebastabiilsuse suurenemist oktoobri alguses teatasid ametiasutused mitmest meetmest pingelise olukorra leevendamiseks. Lisaks eelarvekavade karmistamisele rahastamisvajaduse vähendamiseks hõlmasid need järgmist: 1) leevendatakse pensionifondide investeerimisnõudeid, 2) alates 13. oktoobrist pakub Ungari keskpank (MNB) uut välisvaluuta vahetustehingute võimalust eesmärgiga viia kokku valuutavahetustehingute ostjaid ja müüjaid, et vähendada vastaspoole riski, 3) alates 16. oktoobrist pakutakse pankadele uut tugivõimalust sõlmida keskpangaga euro-forinti üleöö-vahetustehinguid. Seda uut võimalust toetab repotehingute leping EKPga, mille kohaselt EKP võimaldab Ungari keskpangal laenata kuni 5 miljardit eurot. 4) 16. oktoobril teatas MNB ka meetmetest kodumaise võlakirjaturu tugevdamiseks kokkuleppel peamiste vahendajatega. 5) 22. oktoobril tõstis MNB intressimäära 300 baaspunkti võrra, et takistada kohaliku valuuta väärtuse langemist (selleks ajaks oli Ungari forint langenud euro suhtes alates oktoobri algusest 14 %).

               Lisaks suurendas Ungari parlament 13. oktoobril hoiuste tagamise piirmäära 6 miljonilt forintilt 13 miljonile forintile. See katab hinnanguliselt u 90 % nõuetekohastest hoiustest. Õigusakti vastuvõtmisega kaasnes ka poliitiline valmisolek tagada vajaduse korral kõik hoiused. Peale selle on Ungari ametiasutused tugevdanud koostööd riigi finantsstabiilsuse komiteega (loodi 2004. aastal) ning tihendanud piiriüleseid kontakte järelevalveasutuste vahel.

               5.Maksebilanss ja vajadus välisrahastamise järele

               Viimastel aastatel on SKT kasvu peamiseks mootoriks olnud puhasekspordi kasv, mida toetas kiire kasv kogu maailmas ning mis aitas suuresti kaasa ka jooksevkonto puudujäägi ja SKT suhte järkjärgulisele vähenemisele 7,5 %lt 2006. aastal 6,4 %le 2007. aastal. Teine peamine tegur 2007. aastal oli valitsuse rahastamisvajaduse märkimisväärne vähenemine. Osaliselt tänu ELi vahendite suuremale kasutamisele kasvas kapitalikonto ülejääk, mis 2007. aastal ulatus 1,1 %ni SKTst, nii et väliskohustused üldiselt stabiliseerusid, ehkki kõrgel tasemel (97 % SKTst). Samal ajal suurenes võlainstrumentide osa maksebilansi puudujäägis. See näitab muu hulgas residentide otse- ja portfelliinvesteeringute püsivalt suurt väljavoolu, mis aja jooksul peaks avaldama positiivset mõju jooksevkonto tulubilansile. Kui võlga mittetekitava rahastamise osa 2008. aasta esimesel poolel veidi kasvas (koguarvestuses umbes ühe kolmandikuni), siis lühiajaliste laenude (tähtajaga alla 1 aasta) osa koguvõlast suurenes umbes 23 %ni SKTst, seda peamiselt finantssektori (35 % SKTst) suurenevate väliskohustuste tõttu (valitsuse osa välisvõlast on 30 %).

               Sel ja eriti järgmisel aastal prognoositakse jooksevkonto puudujäägi jätkuvat vähenemist, arvestades forinti väärtuse hiljutist langust ning impordi kasvu järsku vähenemist 2009. aastal. Ka kapitalikonto olukord tõenäoliselt paraneb, sest suureneb juba eraldatud ELi vahendite kasutamine. Teisalt võib, arvestades hiljutisi arenguid ja eelkõige oktoobri algusest saadik valitsenud olukorda, oodata portfelliinvesteeringute (sealhulgas tuletisinstrumentide) netoväljavoo kiirenemist, eelkõige seetõttu, et valitsuse ja pankade välislaenude võtmine järsult väheneb, mis võib kapitali- ja finantskonto seisu 2008. ja eriti 2009. aastal tõsiselt halvendada. Sellel taustal leiavad Rahvusvaheline Valuutafond ja komisjon, et maksebilansi toetamiseks ja välisvaluutareservide suurendamiseks usaldusväärse tasemeni vajab Ungari olulisel määral lühikese ja keskmise tähtajaga rahalist abi, mis 2009. aasta lõpuks võib ulatuda kuni 20 miljardi euroni.

               Eespool toodut arvestades on komisjon arvamusel, et Ungari maksebilanss on tõsises ohus ning soovitab seetõttu nõukogul vastu võtta vastastikuse abi andmise otsuse.

               6.ELi toetus maksebilansi toetamise süsteemi alusel

               Praeguses olukorras näib olevat kohane anda Ungarile keskmise tähtajaga rahalist abi liikmesriikide maksebilansi toetamise süsteemi alusel (arvestades määrust nr 332/2002). Abi antaks ajal, mil Ungari maksebilanss on finantsturu probleemide tõttu tõsises ohus, ehkki maksebilansi seis on 2006. aasta keskelt alates oluliselt paranenud. EL toetus Ungarile moodustaks osa suuremast rahastamisskeemist, mis hõlmab ka Rahvusvahelise Valuutafondi tugilaenu väärtuses 10,5 miljardit SDR-ühikut (umbes 12,5 miljardit eurot), mis eeldatavasti kiidetakse heaks 6. novembril 2008, ning Maailmapanga 1 miljardi euro suurust laenu. On äärmiselt tähtis, et Ungaris tegutsevad suured finantsinstitutsioonid riigi majandust jätkuvalt piisaval määral rahastavad. ELi rahalise abi andmisega toetatakse Ungari ametiasutuste tõsiseid püüdeid rakendada ulatuslikku majanduspoliitilist tegevuskava, mille eesmärk on investorite usalduse taastamine ja Ungari finantsturgudel viimastel nädalatel valitsenud pingete leevendamine. Tegevuskava lisatakse ka ajakohastatud lähenemisprogrammi. Eelkõige just rahastamisvajadusi vähendav eelarve tugevdamise kiirendamine ja eelarvehalduse reformi kavandatav jätkumine vastavad ka nõukogu varasematele soovitustele seoses arvamustega 2007. aasta novembri lähenemisprogrammi ja riikliku reformikava 2007. aasta oktoobri rakendusaruande kohta. Samuti aitaks ELi abi ja komisjoni sekkumine tagada rahastamisskeemiga toetatava poliitika täielikku vastavust ELi soovitustele.

               Toetuse andmise majanduspoliitilised tingimused hõlmavad eelarvehalduse reformi ja toetavad eelarvepuudujäägi vähendamiseks seatavaid rangemaid eesmärke, mis aitaks tagada, et ülemäärane puudujääk korrigeeritakse kavakohaselt hiljemalt 2009. aastaks, vastavalt nõukogu 10. oktoobri 2006. aasta soovitusele seoses ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega. Samuti hõlmavad need Lissaboni strateegia raames toetatavaid struktuurireformimeetmeid, nagu näiteks töötamise stiimulite tõhustamist, et tõsta tööhõivet ja suurendada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust. Rahapoliitika peaks olema jätkuvalt suunatud hinnastabiilsuse hoidmisele ja keskpanga seatud inflatsioonisihi (praegu 3 %) saavutamisele. Peale selle on vaja kiiresti ja jõuliselt rakendada otsused finantssektori toimimise tõhustamiseks. Tingimuste täitmise jälgimisel võetakse arvesse ka Rahvusvahelise Valuutafondi programmile vastavate tulemuslikkuse kriteeriumide rakendamist. Need kriteeriumid hõlmavad järgmist: i) kvartaliülemmäära kehtestamine keskvalitsuse esmastele kulutustele, sotsiaalkindlustuse vahenditele ja eelarvevälistele vahenditele; ii) riiklikul sektoril ei tohi olla välisvõlgnevust; iii) välisvaluuta netoreservi alammäära kehtestamine ja iv) tarbijahinnaindeksi 12 kuu kõikumisvahemiku kehtestamine. Ametliku eelarvepuudujäägi eesmärgi saavutamiseks tuleks eriti suureks kasuks ka eelarvearengu tähelepanelikum jälgimine aasta jooksul.

               Praeguse turuolukorra juures vajaliku paindlikkuse tagamiseks tehakse ettepanek võimaldada laenu rahastava laenuoperatsiooni puhul kasutada intressimäära vahetustehinguid. Potentsiaalse vahetustehingu osapoolte krediidikvaliteet peab olema väga kõrge, et kaitsta ELi eelarvet.

               Eespool toodut arvestades ja pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega soovitab komisjon nõukogul võtta vastu otsus EÜ asutamislepingu artikliga 119 ette nähtud vastastikuse abi andmiseks.

               Peale selle soovitab komisjon pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega, et pärast seda, kui nõukogu on komisjoni soovitusel vastu võtnud eespool nimetatud otsuse vastastikuse abi andmise kohta Ungarile, võtaks nõukogu vastu ka otsuse keskmise tähtajaga rahalise abi andmise kohta Ungarile ELi liikmesriikide toetamise süsteemi alusel (mis on ette nähtud nõukogu 18. veebruari 2002. aasta otsusega (EÜ) nr 332/2002) eesmärgiga aidata Ungaril parandada oma maksebilansi jätkusuutlikkust. Seda toetust antakse koos Rahvusvahelise Valuutafondi toetusega. See makstakse välja kuni viie osamaksena ning väljamaksmine sõltub majanduspoliitiliste tingimuste täitmisest. Kavandatav otsus aeguks kaks aastat pärast jõustumist.

               Soovitus:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega antakse Ungarile vastastikust abi

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 119,

               võttes arvesse soovitust, mille komisjon esitas pärast nõupidamist majandus- ja rahanduskomiteega,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Alates 2006. aasta keskpaigast on Ungari ametiasutused teinud märkimisväärseid jõupingutusi riigi eelarve ja maksebilansi puudujääkide korrigeerimiseks. Hoolimata viimase kahe aasta jooksul saavutatud käegakatsutavatest tulemustest, muu hulgas valitsemissektori eelarve puudujäägi olulisest vähendamisest ja jooksevkonto puudujäägi järkjärgulisest vähendamisest, on Ungari finantsturud olnud alates 2008. aasta oktoobri algusest tõsistes raskustes.

               (2)Ungari ametiasutused võtsid 2008. aasta oktoobris vastu laiaulatusliku majanduspoliitilise programmi, mille eesmärk oli taastada investorite usaldus ja leevendada viimastel nädalatel Ungari finantsturgudel esinenud raskusi; programm sisaldab meetmeid pangandussüsteemide piisava likviidsuse ja rahastamise tagamiseks ning pankade piisava kapitaliseerituse tagamiseks, samuti kava riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tagamiseks ja rahastamisvajaduste piiramiseks; eelkõige alandas valitsus eelarvepuudujäägi eesmärki 2008. aastaks 3,4 %le SKTst võrreldes eelarves kavandatud 4 %ga SKTst ja 2009. aastaks 3,2 %lt SKTst 2,6 %le SKTst; kõnealune majanduspoliitiline programm ja eelkõige eelarvepoliitilised eesmärgid kajastuvad valitsemissektori eelarves ja lähenemisprogrammis, mis sisaldavad ka muid poliitilisi meetmeid ja struktuurireforme.

               (3)Nõukogu vaatab Ungari rakendatavad majanduspoliitika põhimõtted korrapäraselt läbi, eelkõige seoses Ungari lähenemisprogrammi ajakohastatud versioonide ja riikliku reformikava rakendamise iga-aastase läbivaatamisega, seoses ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva nõukogu soovituse raames Ungaris tehtavate edusammude korrapärase läbivaatamisega ning samuti seoses lähenemisaruandega.

               (4)Vaatamata jooksevkonto seisu eeldatavale paranemisele seisab Ungari 2008. ja 2009. aastal silmitsi märkimisväärsete rahastamisvajadustega (hinnanguliselt 20 miljardit eurot), kuna hiljutised sündmused finantsturgudel võivad põhjustada kapitali- ja finantskonto olukorra olulist halvenemist ning investeeringute netoväljavoo kiirenemist.

               (5)Ungari ametiasutused on taotlenud märkimisväärset finantsabi ELilt ning teistelt rahvusvahelistelt finantsinstitutsioonidelt ja riikidelt, et toetada maksebilansi jätkusuutlikkust ja viia rahvusvahelised valuutareservid usaldusväärsele tasemele.

               (6)Ungari maksebilanssi ähvardab tõsine oht, mis õigustab ühenduse kiireloomulise vastastikuse abi andmist,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Ühendus annab Ungarile vastastikust abi.

               Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

               Brüssel, […]

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

               Ettepanek:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega antakse Ungarile ühenduse keskmise tähtajaga rahalist abi

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

               võttes arvesse nõukogu 18. veebruari 2002. aasta määrust (EÜ) nr 332/2002, millega liikmesriikide maksebilansi toetamiseks luuakse keskmise tähtajaga rahalise abi süsteem,
                  2
                eriti selle artikli 3 lõiget 2,

               võttes arvesse ettepanekut, mille komisjon esitas pärast nõupidamist majandus- ja rahanduskomiteega,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Nõukogu otsusega […] on otsustatud anda Ungarile vastastikust abi.

               (2)Vaatamata jooksevkonto seisu eeldatavale paranemisele hinnatakse Ungari 2008. ja 2009. aasta välise rahastamise vajadusi 20 miljardile eurole, kuna hiljutised sündmused finantsturgudel võivad põhjustada kapitali- ja finantskonto olukorra olulist halvenemist ning investeeringute netoväljavoo kiirenemist.

               (3)On asjakohane anda Ungarile ühenduse abi kuni 6,5 miljardit eurot 2002. aastal määrusega (EÜ) nr 332/2002 loodud keskmise tähtajaga rahalise abi süsteemi raames liikmesriikide maksebilansi toetamiseks. Kõnealust abi tuleks anda koos Rahvusvahelise Valuutafondi 10,5 miljardi SDR (ligikaudu 12,5 miljardi euro) suuruse laenuga reservkrediidi lepingu alusel, mis kiidetakse eeldatavasti heaks 6. novembril 2008. Maailmapank on samuti nõustunud andma Ungarile laenu 1 miljardi euro ulatuses.

               (4)Abi peaks haldama komisjon, kes lepib pärast majandus- ja rahanduskomiteega konsulteerimist Ungari ametiasutustega kokku finantsabiga seotud konkreetsed majanduspoliitilised tingimused. Kõnealused tingimused tuleks sätestada vastastikuse mõistmise memorandumis. Üksikasjalikud finantstingimused peaks komisjon sätestama laenulepingus.

               (5)Abi tuleks anda eesmärgiga toetada Ungari maksebilansi jätkusuutlikkust ja seeläbi aidata kaasa valitsuse majanduspoliitilise kava edukale rakendamisele praegustes majandus- ja finantstingimustes,

               ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

               Artikkel 1

               1.Ühendus annab Ungarile keskmise tähtajaga laenu kuni 6,5 miljardit eurot maksimaalse keskmise tagasimaksetähtajaga 5 aastat.

               2.Ühenduse finantsabi antakse kahe aasta jooksul alates esimesest päevast pärast käesoleva otsuse jõustumist. Kui olukord seda nõuab, võib komisjon pärast majandus- ja rahanduskomiteega konsulteerimist otsustada abiperioodi maksimaalselt kahe aasta võrra pikendada.

               Artikkel 2

               1.Komisjon haldab abi viisil, mis on kooskõlas Ungari kohustuste ja nõukogu soovitustega, eelkõige seoses riikliku reformikava, lähenemisprogrammi ja ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamisega.

               2.Komisjon lepib pärast majandus- ja rahanduskomiteega konsulteerimist Ungari ametiasutustega kokku finantsabiga seotud konkreetsed majanduspoliitilised tingimused, mis on ette nähtud artikli 3 lõikega 4. Kõnealused tingimused sätestatakse vastastikuse mõistmise memorandumis, mis on kooskõlas lõikes 1 osutatud kohustuste ja soovitustega. Üksikasjalikud finantstingimused sätestab komisjon laenulepingus.

               3.Komisjon kontrollib koostöös majandus- ja rahanduskomiteega korrapäraselt, et abiga seotud majanduspoliitilised tingimused oleksid täidetud. Komisjon teavitab majandus- ja rahanduskomiteed laenude võimalikust refinantseerimisest või finantstingimuste ümberkorraldamisest.

               Artikkel 3

               1.Komisjon teeb ühenduse finantsabi Ungarile kättesaadavaks kuni viie osamaksena, mille suurus sätestatakse vastastikuse mõistmise memorandumis.

               2.Esimese osamakse tegemise tingimuseks on laenulepingu ja vastastikuse mõistmise memorandumi jõustumine.

               3.Kui see on vajalik laenu rahastamiseks, on lubatud intressimäära vahetustehingute arukas sõlmimine kõrgeima krediidikvaliteedi astmega osapooltega.

               4.Komisjon teeb otsuse järgmiste osamaksete tegemise kohta pärast majandus- ja rahanduskomitee arvamuse saamist. Järgmiste osamaksete tegemise tingimuseks on Ungari valitsuse uue majanduspoliitilise programmi (sisaldub Ungari lähenemisprogrammis) rahuldav rakendamine ja konkreetsemalt vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud majanduspoliitilised tingimused. Kõnealused tingimused sisaldavad muu hulgas: edusamme eelarve tugevdamisel, mida valitsus kavandab kooskõlas nõukogu 10. oktoobri 2008. aasta soovitusega eelarvepuudujäägi menetluse raames ja kooskõlas nõukogu 2007. aasta novembris esitatud arvamusega ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta; erimeetmeid eelarve tugevdamisel aluseks olevate kulude kontrollimiseks ning edusamme eelarvehalduse ja finantsjärelevalve reformi raames; Lissaboni strateegia raames toetatavaid struktuurireformimeetmeid, näiteks töötamise stiimulite tõhustamist, et toetada tööhõivet ja suurendada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust.

               Käesolev otsus on adresseeritud Ungari Vabariigile.

               Brüssel, …

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

               SELGITUS EELARVEMÕJU KOHTA

                  (vrd sise-eeskirjade artikkel 16)

               POLIITIKAVALDKOND: JAOTIS 01 – MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND

               TEGEVUSVALDKOND: FINANTSTEHINGUD JA FINANTSINSTRUMENDID

               MEETME NIMETUS: ELi KESKMISE TÄHTAJAGA FINANTSABI UNGARILE

               1.ETTEPANEKU NIMETUS: ASJAOMANE ELARVERUBRIIK JA JAOTIS

               01 04 01 01 Euroopa Ühenduse tagatis maksebilansi toetuseks võetud ühenduse laenudele

               2.ÕIGUSLIK ALUS:

               EÜ asutamislepingu artiklid 119 ja 308; nõukogu 18. veebruari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 332/2002.

               Määruses sätestatud süsteemi kohaselt liikmesriikidele antavate laenude põhisumma on kõige rohkem 12 miljardit eurot. Alates määruse jõustumisest ei ole kõnealuse süsteemi raames antud ühtegi laenu.

               3.EELARVEAASTA ÜLDANDMED (EURODES)

               Sellesse punkti kirjendatakse Euroopa Liidu poolt antud tagatis. See võimaldab komisjonil tagada võla (põhiosa, intresside ja muude kulude) tagasimaksmist juhul, kui võlgnik (Ungari) jätab täitmata oma lepingulised kohustused.

               Eelarvetagatist kajastavat eelarvekirjet („p.m.”) rakendatakse ainult tagatise kasutamise korral. Eeldatakse, et tavaliselt eelarvetagatist ei kasutata. Enne kui Ungari sai liikmesriigiks, andis nõukogu 25. veebruari 1990. aasta otsuse 1990/83/EMÜ ja 24. juuni 1991. aasta otsuse 91/310/EMÜ alusel Ungarile makromajanduslikku finantsabi kokku 790 miljonit eküüd. Kogu makromajanduslik finantsabi oli tagasi makstud 1998. aastaks.

               3a – Jooksev aasta

               Ei kohaldata

                        Kulukohustuste assigneeringud

                        Esialgne assigneering eelarveaasta kohta

                        Ümberpaigutatud assigneeringud

                        Täiendav assigneering

                        Koguassigneering

                        Muu tööprogrammi jaoks reserveeritud assigneeringud

                        Saldo

                        Pakutud meetme jaoks ettenähtud summa

               3b – Ülekandmine

               Ei kohaldata

                        Kulukohustuste assigneeringud

                        Ülekandmine

                        Muu tööprogrammi jaoks reserveeritud assigneeringud

                        Saldo

                        Pakutud meetme jaoks ettenähtud summa

               3c – Järgnev eelarveaasta

               Ei kohaldata

                        Kulukohustuste assigneeringud

                        Esialgne assigneering eelarveaasta kohta

                        p.m.

                        Ümberpaigutatud assigneeringud

                        Täiendav assigneering

                        Koguassigneering

                        Muu tööprogrammi jaoks reserveeritud assigneeringud

                        Saldo

                        Pakutud meetme jaoks ettenähtud summa

                        p.m.

               4.MEETME KIRJELDUS

               Kavandatav keskmise tähtajaga finantsabi Ungarile hõlmab 6,5 miljardi euro suurust ühenduse laenu (rahastatakse rahvusvahelistelt kapitaliturgudelt kaasatud ühenduse laenudest). Abi antakse rahvusvahelise finantseerimispaketi raames, mis hõlmab eelkõige IMFi laenu suurusega 10,5 miljardit SDRi (ligikaudu 12,5 miljardit eurot), mida toetab reservkrediidi süsteem. Maailmapank on samuti lubanud anda laenu 1 miljardi euro ulatuses. Ungarile antava ühenduse keskmise tähtajaga finantsabi eesmärk on toetada Ungari maksebilansi jätkusuutlikkust, mis on tõsistes raskustes, ja seeläbi toetada valitsuse uut majanduspoliitilist kava, mille eesmärk on muu hulgas taastada investorite usaldus ja leevendada alates 2008. aasta oktoobri algusest finantsturge vaevanud raskusi. Abi on hea näide valmisolekust toetada liikmesriiki, kelle majanduspoliitika on alates 2006. aasta keskpaigast märkimisväärselt paranenud, muu hulgas tänu valitsemissektori eelarve puudujäägi olulisele vähendamisele. Samal ajal toetatakse kõnealuse abiga finantsstabiilsust, mis ulatub oluliste rahvusvaheliste (sh pankadevaheliste) sidemete kaudu üle abisaajariigi piiride. Käesolevaga toetatav uus majandusmeetmete pakett hõlmab puudujäägi vähendamise kiirendamist nii 2008. kui ka 2009. aastal, et kahandada valitsuse rahastamisvajadust, ning mitut sihipärast sammu riigi võlakirjade turu elavdamiseks ning valuutavahetusturu likviidsuse suurendamiseks. Komisjoni poolt koostöös majandus- ja rahanduskomiteega hallatav abi võimaldab tagada, et EL on aktiivselt kaasatud Ungari majanduspoliitika kujundamisesse ning et kõnealune poliitika on kooskõlas Ungari kohustustega ELi kontekstis ja nõukogu soovitustega, eelkõige seoses riikliku reformikava, lähenemisprogrammi ja ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamisega.

               Ungarile laenu andmise eesmärgil kapitaliturgudelt või finantsinstitutsioonidelt võetud ühenduse laenud on kaetud ühenduse tagatisega. Laen võetakse kapitaliturgudelt või finantsinstitutsioonidelt. Ungarile antavate laenude põhisumma on 6,5 miljardit eurot.

               Euroopa Liidu poolt antud tagatise struktuur võimaldab komisjonil tagada võla tagasimaksmise juhul, kui Ungari ei suuda täita oma lepingulisi kohustusi.

               Oma kohustuste täitmiseks võib komisjon võla ajutise tagamise eesmärgil kasutada oma sularahavarusid. Sellisel juhul kohaldatakse nõukogu 22. mai 2000. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 (millega rakendatakse ühenduste omavahendite süsteemi käsitlev otsus 2000/597/EÜ, Euratom; EÜT L 130, 31.5.2000, lk 1) artiklit 12.

               5.KASUTATAV ARVUTUSMEETOD

               Ei kohaldata.

               6.MAKSEGRAAFIK (EURODES)

               Ei kohaldata.

                        Rubriik

                        Assigneeringud

                        Maksed

                        aasta n

                        aasta n+1

                        aasta n+2

                        aasta n+3

                        järgmised eelarve-aastad

                        aasta n

                        aasta n+1

                        aasta n

                        aasta n+1

                        Kokku

                     (1)
                  Näiteks muutus olukord riigi võlakirjade turul ajutiselt pingeliseks 2008. aasta kevadel, seda peamiselt kodumaiste pensionifondide portfellimuudatuste tõttu.

                     (2)
                  EÜT L 53, 23.2.2002, lk 1.