title: Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on Austria’s 2013 national reform programme and delivering a Council opinion on Austria’s stability programme for 2012-2017

text:
                          EUROOPA
                          KOMISJON
                                                  Brüssel, 29.5.2013
                                                  COM(2013) 370 final
                                        Soovitus:
                               NÕUKOGU SOOVITUS,
             milles käsitletakse Austria 2013. aasta riiklikku reformikava
   ja esitatakse nõukogu arvamus Austria stabiilsusprogrammi (2012−2017) kohta
                                 {SWD(2013) 370 final}
ET                                                                             ET
 ---pagebreak---                                                     Soovitus:
                                        NÕUKOGU SOOVITUS,
                    milles käsitletakse Austria 2013. aasta riiklikku reformikava
        ja esitatakse nõukogu arvamus Austria stabiilsusprogrammi (2012−2017) kohta
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148
   lõiget 4,
   võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi
   järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,1 eriti
   selle artikli 5 lõiget 2,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust2,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone3,
   võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,
   võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,
   olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega
   ning arvestades järgmist:
   (1)     Euroopa Ülemkogu nõustus 26. märtsil 2010 komisjoni ettepanekuga käivitada uus
           majanduskasvu ja tööhõive strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika
           tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on
           vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime
           potentsiaali suurendamiseks.
   (2)     13. juulil 2010 võttis nõukogu komisjoni ettepanekute põhjal vastu soovituse
           liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014
           ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta;4
           mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles
           võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.
   (3)     29. juunil 2012 võtsid riigipead ja valitsusjuhid vastu majanduskasvu ja töökohtade
           loomise kokkuleppe, millega loodi sidus tegevusraamistik riiklikul, ELi ja euroala
           tasandil, kasutades selleks kõiki võimalikke hoobasid, vahendeid ja poliitikaid. Nad
           otsustasid, milliseid meetmeid võtta liikmesriikide tasandil, rõhutades eelkõige kindlat
           kavatsust saavutada strateegia „Euroopa 2020” eesmärke ja rakendada riigipõhiseid
           soovitusi.
   1
            EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.
   2
            COM(2013) 370 (final).
   3
            P7_TA(2013)0052 ja P7_TA(2013)0053.
   4
            Nõukogu otsus 2013/208/EL, 22. aprill 2013.
ET                                                      2                                           ET
 ---pagebreak---    (4) Nõukogu võttis 6. juulil 2012 vastu soovituse Austria 2012. aasta riikliku reformikava
       kohta ja esitas arvamuse Austria ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2016)
       kohta.
   (5) 28. novembril 2012 võttis komisjon vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi,5 mis
       tähistab majanduspoliitika koordineerimise 2013. aasta Euroopa poolaasta algust.
       Samuti võttis komisjon 28. novembril 2012 määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu
       teise häiremehhanismi aruande6, milles ei nimetatud Austriat liikmesriigina, mille
       olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.
   (6) Euroopa Ülemkogu kiitis 14. märtsil 2013 heaks finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve
       konsolideerimise prioriteedid ning majanduskasvu hoogustamise meetmed. Ülemkogu
       toonitas vajadust jätkata diferentseeritud ja majanduskasvu soodustavat eelarve
       konsolideerimist, taastada tavapärased majandusele laenu andmise tingimused,
       edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegelda töötuse probleemiga ja
       majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust.
   (7) Austria esitas 16. aprillil 2013 oma stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2012–2017 ja
       2013. aasta riikliku reformikava. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide
       omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.
   (8) Tuginedes nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 kohasele 2013. aasta
       stabiilsusprogrammi hindamisele, on nõukogu seisukohal, et Austria on eelarve
       ülemäärase puudujäägi korrigeerimiseks rakendanud olulisi konsolideerimismeetmeid.
       2013. aasta programmi puhul on eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik
       stsenaarium optimistlik. Programmis visandatud eelarvestrateegia peamine eesmärk on
       järk-järgult vähendada valitsemissektori eelarve puudujääki, et saavutada 2016.
       aastaks nominaalne eelarve tasakaal ja täita keskpika perioodi eesmärk aastaks 2015.
       Programmis kinnitatakse varasemat keskpika perioodi eesmärki, milleks on
       struktuurne puudujääk suuruses 0,45 % SKPst. Keskpika perioodi eesmärk vastab
       stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetele. Praeguste prognooside kohaselt püsib Austria
       ajakavas, et korrigeerida 2013. aastaks ülemäärane puudujääk, arvestades seda, et
       valitsemissektori eelarve puudujääk on 2,5 % SKPst 2012. aastal ning see peaks
       vastavalt komisjoni prognoosile veelgi vähenema: 2013. aastal 2,2 %-le SKPst ja 1,8
       %-le SKPst 2014. aastal. Ühe suure panga likvideerimisega võivad aga kaasneda
       lisakulud ja sellel võib olla oluline eelarvepuudujääki suurendav mõju. Pärast 2012.
       aastal toimunud olulist vähenemist, mis ületas ülemäärase eelarvepuudujäägi
       menetluses nõutud kohandamiskava taseme, peaks struktuurne eelarvepuudujääk
       prognoosi kohaselt 2013. aastal suurenema 1,8 %-ni. Ka komisjoni prognoos kinnitab,
       et 2013. aastal suureneb struktuurne puudujääk veidi. Vastavalt programmis esitatud
       teabele toimub alates 2014. aastast ümberarvutatud struktuurse eelarvepositsiooni
       struktuuriline kohandamine, mis ületab 2014. aastal 0,5 % ja võimaldab Austrial
       saavutada 2015. aastal keskpika perioodi eesmärgi kaks aastat varem võrreldes
       programmis esitatud stsenaariumiga (2017. aasta asemel 2015. aastal). Kulueesmärgi
       osas oodatakse programmis sisalduva teabe kohaselt, et valitsemissektori kulude kasv,
       arvestamata kaalutlusõiguse alusel valitud meetmeid, aitab aastatel 2014−2016 kaasa
       iga-aastasele struktuurilisele kohandamisele keskpika perioodi eesmärgi suunas 0,5 %
       võrra SKPst. Stsenaariumis ennustatav kulude märkimisväärne vähenemine suhtena
       SKPsse on siiski väga ambitsioonikas, arvestades seda, et prognoosi kohaselt langeb
       kulude suhe SKPsse enama kui viieteistkümne aasta ühele madalaimale tasemele.
   5
       COM(2012) 750 (final).
   6
       COM(2012) 751 (final).
ET                                             3                                              ET
 ---pagebreak---         Eeldatavalt on Austrias aastatel 2014−2016 üleminekuperiood seoses võlakriteeriumi
        täitmisega ning kavadega tagataks piisavad edusammud kriteeriumi täitmise suunas.
        Eelarveraamistiku tugevdamine on jätnud eri valitsustasandite vahelised eelarvelised
        suhted peaaegu samaks. Jätkuv probleem on pädevuste kattumine ning rahastamise ja
        kuludega seotud kohustuste vahelised vastuolud. Keskvalitsuse, sotsiaalkindlustuse
        pakkujate ja föderaaltasandist madalamate tasandite vaheliste pidevate kokkulepete
        keeruline mehhanism kujutab endast nende meetmete rakendamisega seotud riske,
        mille eesmärk on piirata tervishoiukulusid. Hariduse valdkonnas on läbirääkimised
        kuuest punktist koosneva ettepaneku üle (sealhulgas ringkonna tasandi haridusametite
        kaotamine) tervitatav samm eri valitsustasandite vastutusalade ratsionaliseerimiseks,
        aga lihtsustamist tuleks jätkata, et vastutusalade killustatus väheneks veelgi.
   (9)  Prognooside järgi väheneb Austria tööjõupotentsiaal alates aastast 2020 ning majandus
        muutub kõrget kvalifikatsiooni nõudvamaks. Tööealise elanikkonna (eelkõige naised,
        sisserändajad ja eakamad töötajad) tööhõive optimeerimiseks on piisavalt võimalusi.
   (10) Austria eakamate töötajate tööhõive määr on alla ELi keskmise (43,1 % vs. 48,8 %)
        ning ligikaudu 30 % inimestest on vahetult enne pensionile jäämist poolteist kuni kolm
        aastat töötud või viibivad haiguspuhkusel. Ennetähtaegselt pensionile jäämise ja
        invaliidsuspensionide skeemide suhteliselt laialdane kasutamine ning naiste suhteliselt
        madal seadusjärgne pensioniiga (60 aastat; pensioniiga tõuseb tulevikus vaid väga
        aeglaselt) mõjuvad negatiivselt tööjõu pakkumisele eakamate töötajate hulgas.
   (11) Ehkki naiste tööhõive määr on Austrias suhteliselt kõrge (2012. aastal 70,3 %
        võrreldes ELi 62,4 %-ga), on seda võimalik veelgi suurendada, vähendades soolist
        jagunemist tööturul. Naiste osakaal osalise tööajaga kohtadel on üks kõrgemaid ELis
        ning lapsehoiuteenuste ja pikaajalise hoolduse kättesaadavus on piiratud. Naiste
        tööhõivemäär täistööajale taandatuna (55,6 % 2012. aastal) viitab sellele, Austrias on
        teatavad raskused, mis takistavad naiste tööjõu potentsiaali täielikku ärakasutamist.
        Lisaks sellele töötavad naised ligikaudu kaks korda sagedamini lühendatud tööajaga
        töökohtadel ning on suuresti koondunud madalapalgalisele tööle. Selle tulemusena on
        sooline palgalõhe 24 % (ELis kolmandal kohal). Madalapalgaliste töötajate
        maksukoormuse vähendamine pakuks rohkem stiimuleid tööturul osalemise
        parandamiseks. Austria maksusüsteemi struktuur võimaldab nihutada maksustamist
        majanduskasvu vähem kahjustavatele muudele allikatele. Omandimaksudelt saadav
        tulu moodustab Austrias 0,5 % SKPst ja jääb oluliselt alla ELi keskmist (2,1 %
        SKPst). Majanduskasvu kõige vähem kahjustavaks peetavatelt korduvatelt
        kinnisvaramaksudelt saadava tulu poolest on Austria ELis tagantpoolt kolmas. Need
        moodustasid 2011. aastal 0,2 % SKPst (ELi keskmine oli 1,3 %).
   (12) 2011. aasta seisuga oli Austrias välismaal sündinud tööealise elanikkonna osakaal
        19 %, mis on OECD riikide seas üks suurimaid. Sisserändajatel on tööturul sageli
        raskusi ning nende töötuse määr on kõrgem (isikud, kes ei ole ELi kodanikud, 9,7 %
        vs. austerlased 3,6 %) ja tööhõivemäär madalam (vastavalt 62,8 % vs. 76,4 %). Lisaks
        töötavad sisserändaja taustaga inimesed kolm korda sagedamini kui austerlased
        töökohtadel, mis nõuavad nende tegelikust kvalifikatsioonist madalamat
        kvalifikatsiooni ja saavad madalamat palka (2008. aasta seisuga vastavalt 27,5 % vs
        9,7 %). Samuti on nende haridustulemused kehvemad ja vaesusrisk kaks korda kõrgem
        (26,6 % vs. 12,6 %).
   (13) Keskpika ja pikaajalise perioodi prognoositavad pensioni- ja tervishoiukulud
        ohustavad riigi rahanduse jätkusuutlikkust. Samuti osutavad jätkusuutlikkuse ohule
        pikaajalise hooldusega seotud prognoositavad kulud, ehkki vähemal määral.
ET                                                4                                             ET
 ---pagebreak---         Pensionisüsteemi hiljutine reformimine peaks teataval määral vähendama ohtu
        jätkusuutlikkusele, kui sellega kaasneb tööturu olukorra selline paranemine, mis
        võimaldab pikendada eakamate töötajate tööiga. Midagi ei ole veel ette võetud seoses
        meeste ja naiste pensioniea kiirema ühtlustamise ning seadusjärgse pensioniea ja
        oodatava       eluea    pikenemise     omavahelise      sidumisega.    Tegeleda     tuleb
        tervishoiusüsteemi ja pikaajalise hooldussüsteemi eelarve jätkusuutlikkuse
        küsimusega, pidades silmas ka kasvavat vajadust ja nõudlust pikaajalise hoolduse
        järele. Tervishoiusektoris võetud hiljutised poliitikameetmed on tõenäoliselt samm
        õiges suunas, ehkki järgmiste aastate jooksul tuleb nende tõhusust põhjalikult hinnata.
        Ennetuse, rehabiliteerimise ja iseseisva elamise parandamiseks on küllalt võimalusi, et
        piirata pikaajalise hoolduse kulusid tulevikus.
   (14) Hoolimata sellest, et Austria kulud haridusele moodustavad 6,01 % SKPst, mis on
        oluliselt üle ELi keskmise (5,41 %), jäävad Austria 10−15-aastaste haridustulemused
        rahvusvaheliste võrdlevate uuringute ja katsete kohaselt alla ELi keskmise. Üle 25 %
        15-aastaste noorte lugemisoskus on kehv ning nende tulemused matemaatikas on vaid
        veidi paremad. Lõhe sisserändaja taustaga noorte ja nende kohalikku päritolu
        eakaaslaste haridusalaste saavutuste vahel on üks ELi kõrgemaid.
        Kõrgharidussüsteemis survestab üliõpilaste suurenev arv süsteemi rahaliselt ja
        korralduslikult, aga õpingud edukalt lõpetavate üliõpilaste osakaal on väike. Samuti on
        killustatud haridussüsteemi juhtimise ja rahastamisega seotud vastutusalade
        jagunemine.
   (15) Austria on üks neist liikmesriikidest, kes saaks kõige enam kasu (SKPs) väiksematest
        tõketest piiriüleste teenuste pakkumisel. Teenustesektoris aga püsivad endiselt olulised
        turule sisenemist ja tõhusat konkurentsi takistavad tõkked. Need tõkked on eriti
        tuntavad vabade elukutsete ja raudteetranspordi puhul. Kutseteenustel on oluline osa
        ettevõtlusega seotud teenuste turgudel ja need moodustavad 10 % SKPst ja 11 % kogu
        tööhõivest. Endiselt püsivad piirangud, mis käsitlevad teenusteturule juurdepääsu ja
        sealsetel ametialadel tegutsemist (näiteks nõuded seoses õigusliku vormi ja osaluse
        omamisega ). Kindlasti on vaja hinnata nende piirangute põhjendatust ning seda, kas
        samu üldise huvi eesmärke oleks võimalik saavutada vähesema reguleerimisega.
        Ehkki konkurentsiõiguse hiljutise muutmisega suurenevad Austria konkurentsiasutuse
        volitused, jäävad kõnealuse asutuse rahalised vahendid ja inimressursid ikka alla
        sellist taset, mida võib täheldada sarnase või isegi väiksema suuruse riikide puhul.
   (16) Austria on teinud edusamme päritoluriigi/vastuvõtva riigi finantsjärelevalve piiriülese
        koordineerimise valdkonnas. Lisaks on tehtud edusamme seoses restruktureerimisabi
        saanud riigistatud või osaliselt riigistatud pankade restruktureerimisega. Nende
        pankade varade kvaliteedi jätkuva halvenemisega seotud riskide tulemusena püsivad
        süsteemis aga nõrgad kohad, mida tuleb hoolikalt jälgida.
   (17) Komisjon hindas Euroopa poolaasta raames põhjalikult Austria majanduspoliitikat.
        Hinnati stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava. Hindamisel on arvesse võetud
        nende dokumentide asjakohasust Austria eelarve- ja sotsiaal-majanduspoliitika
        jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi eeskirjadele ja juhistele,
        pidades silmas vajadust tugevdada ELi üldist majandusjuhtimist, lisades ELi tasandi
        panuse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud
        komisjoni soovitused kajastuvad soovitustes 1–7.
ET                                               5                                                ET
 ---pagebreak---    (18) Võttes arvesse kõnealust hinnangut, on nõukogu Austria stabiilsusprogrammi läbi
        vaadanud ja tema arvamus7 selle kohta kajastub eelkõige soovituses 1.
   (19) Komisjon on Euroopa poolaasta raames hinnanud põhjalikult ka kogu euroala
        majanduspoliitikat. Sellele tuginedes on nõukogu esitanud konkreetsed soovitused
        liikmesriikidele, kelle vääringuks on euro. Ka Austria peaks tagama kõnealuste
        soovituste täieliku ja õigeaegse rakendamise,
   SOOVITAB Austrial võtta ajavahemikus 2013–2014 järgmisi meetmeid:
   1.     Täita 2013. aasta eelarve vastavalt kavandatule, et tagada ülemäärase
          eelarvepuudujäägi kõrvaldamine jätkusuutlikul viisil ja saavutada ülemäärase
          eelarvepuudujäägi menetluse kohastes nõukogu soovitustes täpsustatud struktuuriline
          kohandamine. Jätkata pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamist
          struktuurilist kohandamist vajalikus tempos, et saavutada 2015. aastaks keskpika
          perioodi eesmärk. Ühtlustada eri valitsustasandite vahelised eelarvelised suhted,
          lihtsustades näiteks korralduslikku ülesehitust ning viies vastavusse kulu- ja
          rahastamiskohustused.
   2.     Kiirendada meeste ja naiste pensioniea ühtlustamist, siduda seadusjärgne pensioniiga
          oodatava elueaga, rakendada ja jälgida hiljutisi reforme, mis käsitlevad
          ennetähtaegsele pensionile jäämise piiramist, ning parandada eakamate töötajate
          tööalast konkurentsivõimet, et tõsta tegelikku pensioniiga ja eakamate töötajate
          tööhõive määra.
   3.     Võtta uusi meetmeid, et suurendada naiste osalemist tööturul, parandades selleks
          veelgi lastehoiu- ja pikaajalise hoolduse teenuseid, ning tegeleda suure soolise palga-
          ja pensionilõhe küsimusega. Kasutada täielikult ära sisserändaja taustaga inimeste
          tööturu potentsiaal, parandades nende kvalifikatsiooni ja haridustulemuste
          tunnustamist. Vähendada madala sissetulekuga töötajate tegelikku maksukoormust ja
          sotsiaalmakseid eelarveneutraalsel viisil, tuginedes senisest enam majanduskasvu
          vähem kahjustavatele allikatele, näiteks korduvad omandimaksud.
   4.     Rakendada tõhusalt tervishoiusüsteemi hiljutised reformid, et tagada oodatav
          kulutasuvus. Töötada välja finantsiliselt jätkusuutlik mudel pikaajalise
          hooldusteenuse osutamiseks ning pöörata senisest enam tähelepanu ennetusele,
          rehabiliteerimisele ja iseseisvale elamisele.
   5.     Parandada eelkõige ebasoodsas olukorras olevate noorte haridustulemusi, edendades
          sealhulgas väikelaste haridust ja vähendades varase diferentseerimise negatiivset
          mõju. Parandada veelgi kõrghariduse strateegilist planeerimist ja edendada koolist
          väljalangemist vähendavaid meetmeid.
   6.     Suurendada veelgi föderaalse tasandi konkurentsiameti volitusi ja vahendeid ning
          jälgida konkurentsiõiguse reformi rakendamist. Kaotada ülemäärased tõkked
          teenusteosutajatele. Sellega seoses tuleb üle vaadata, kas reguleeritud kutsealade
          puhul tööturule sisenemist ja neil kutsealadel tegutsemist käsitlevad kehtivad
          piirangud on põhjendatud üldise huvi eesmärkidega, ning edendada konkurentsi
          eelkõige raudteesektoris.
   7
        Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.
ET                                                 6                                              ET
 ---pagebreak---    7.       Finantsstabiilsuse säilitamise eesmärgil jätkata riigistatud ja osaliselt riigistatud
            pankade tähelepanelikku jälgimist ning kiirendada nende restruktureerimist.
   Brüssel,
                                               Nõukogu nimel
                                               eesistuja
ET                                               7                                                ET


				|

		52013DC0605

			KOMISJONI SOOVITUS NÕUKOGULE volitada komisjoni pidama Euroopa Liidu nimel läbirääkimisi energiaühenduse asutamislepingu muutmise üle /* COM/2013/0605 final - 2013/ () */

			   	KOMISJONI
SOOVITUS NÕUKOGULE
volitada
komisjoni pidama Euroopa Liidu nimel läbirääkimisi energiaühenduse
asutamislepingu muutmise üle

1.
SELETUSKIRI

Energiaühenduse
asutamislepingule kirjutasid 25. oktoobril 2005 Ateenas alla Euroopa Ühendus ja
üheksa lepinguosalist Kagu-Euroopast ning asutamisleping jõustus 1. juulil
2006. Energiaühenduse asutamislepingu artikli 16 kohaselt on „keskkonda
käsitlev acquis communautaire”:
·
nõukogu 27. juuni 1985. aasta direktiiv 85/337/EMÜ
teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta, mida on
muudetud nõukogu 3. märtsi 1997. aasta direktiiviga 97/11/EÜ ning Euroopa
Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta direktiiviga 2003/35/EÜ;
·
nõukogu 26. aprilli 1999. aasta direktiiv
1999/32/EÜ, mis käsitleb väävlisisalduse vähendamist teatavates vedelkütustes
ja millega muudetakse direktiivi 93/12/EMÜ;
·
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2001.
aasta direktiiv 2001/80/EÜ teatavate suurtest põletusseadmetest õhku eralduvate
saasteainete piiramise kohta (suurte põletusseadmete direktiiv);
·
nõukogu 2. aprilli 1979. aasta direktiivi
79/409/EMÜ (loodusliku linnustiku kaitse kohta) artikli 4 lõige 2.
Energiaühenduse
asutamislepingu artikli 12 kohaselt rakendavad lepinguosalised keskkonda
käsitlevat acquis communautaire'i kooskõlas II lisa kohase asjaomaste
meetmete rakendamise ajakavaga.
Suurte põletusseadmete
direktiiv asendati Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta
direktiivi 2010/75/EL (tööstusheidete kohta (saastuse kompleksne vältimine
ja kontroll)) III peatükiga, artikli 72 lõigetega 3 ja 4 ning V lisaga
alates 7. jaanuarist 2013 uute seadmete puhul ja alates 1. jaanuarist 2016
olemasolevate seadmete puhul. Suurte põletusseadmete direktiiv tunnistatakse
kehtetuks alates eespool nimetatud hilisemast kuupäevast. Seega tuleks
vastavalt muuta energiaühenduse asutamislepingu artiklis 16 sätestatud
keskkonda käsitlevat acquis communautaire'i ning kõnealuse lepingu II
lisas sätestatud meetmete rakendamise ajakava.
29. aprillil 2013 võttis
komisjon vastu otsuse C(2013) 2364 (final) komisjoni ettepanekute kohta
energiaühenduse ministrite nõukogule Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri
2001. aasta direktiivi 2001/80/EÜ (teatavate suurtest põletusseadmetest õhku
eralduvate saasteainete piiramise kohta) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24.
novembri 2010. aasta direktiivi 2010/75/EL (tööstusheidete kohta (saastuse
kompleksne vältimine ja kontroll)) III peatüki, V lisa ning artikli 72
lõigete 3 ja 4 rakendamisest ning energiaühenduse asutamislepingu artikli 16 ja
II lisa muutmisest.
Nõukogu 29. mai 2006.
aasta otsuse 2006/500 (energiaühenduse lepingu sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse
poolt) artikli 5 lõikes 2 on sätestatud menetlus, mida tuleb kohaldada enne,
kui energiaühendus võtab seisukoha energiaühenduse asutamislepingu muutmise
kohta.
Sellega seoses soovitab
komisjon, et nõukogu volitaks komisjoni osalema energiaühenduse
institutsioonide aruteludel, kus käsitletakse energiaühenduse asutamislepingu
muudatusi.

2.
SOOVITUS

Komisjon soovitab, et:
·      nõukogu volitaks komisjoni pidama Euroopa Liidu nimel läbirääkimisi
energiaühenduse asutamislepingu muutmise üle;
·      nõukogu annaks kooskõlas asutamislepinguga komisjonile volituse
esindada läbirääkimistel Euroopa Liitu ning pidada läbirääkimisi
energiaühenduse asutamislepingu muutmise üle vastavalt läbirääkimisjuhistele
(edaspidi „läbirääkimisjuhised”), mis on lisatud käesolevale soovitusele;
·      nõukogu määraks komitee, kellega nõu pidades läbirääkimisi peetakse;
ning
·      nõukogu annaks välja läbirääkimisjuhised.
LISA
Juhised energiaühenduse
asutamislepingu muutmise üle peetavateks läbirääkimisteks.
Euroopa Liidu nimel kokkulepitavad muudatused
peaksid olema kooskõlas komisjoni otsusega C(2013) 2364 (final) ja nende
eesmärk peaks olema tagada võimalikult lühikese aja jooksul lähenemine
keskkonda käsitlevale ajakohastatud acquis communautaire'ile
seoses suurte põletusseadmete heidetega.


Soovitus Nõukogu arvamus kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 kolmanda lõikega Iirimaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2005-2008


Tähtis õiguslik teade

|

52005SC0142

Soovitus: Nõukogu arvamus kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 kolmanda lõikega Iirimaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2004-2007  /* SEK/2005/0142 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 2.2.2005SEK(2005) 142 lõplikSoovitus:NÕUKOGU ARVAMUSkooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 kolmanda lõikega Iirimaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2004-2007(komisjoni esitatud)SELETUSKIRINõukogu määruses (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta[1] on sätestatud, et ühisraha kasutusele võtnud liikmesriigid peavad esitama nõukogule ja komisjonile stabiilsusprogrammid 1. märtsiks 1999. Vastavalt selle määruse artiklile 5 pidi nõukogu kontrollima iga stabiilsusprogrammi komisjoni ja asutamislepingu artikli 114 alusel moodustatud komitee (majandus- ja rahanduskomitee) koostatud hinnangute alusel. Olles programmi kontrollinud, esitas nõukogu arvamuse komisjoni soovituse alusel ja pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega. Selle määruse kohaselt peavad liikmesriigid esitama igal aastal ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mida võib nõukogu samuti kontrollida sama menetluse kohaselt.Iirimaa esitas esimese stabiilsusprogrammi aastateks 1999–2001 2. detsembril 1998 ja nõukogu andis sellele hinnangu 18. jaanuaril 1999. Ajakohastatud programmid esitati igal järgmisel aastal. Iirimaa esitas viimase ajakohastatud stabiilsusprogrammi 1. detsembril 2004. aastal. Komisjoni talitused andsid ajakohastatud programmile tehnilise hinnangu, arvestades komisjoni talituste 2004. aasta sügise majandusprognooside tulemusi ning võttes arvesse tegevusjuhendit,[2] potentsiaalse tootmismahu ja tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaalu ühiselt kokkulepitud hindamismetoodikat, 2003.–2005. aasta majanduspoliitika üldsuuniste soovitusi ning põhimõtteid, mis on sätestatud nõukogu jõustatud komisjoni 27. novembri 2002. aasta teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile eelarvepoliitika kooskõlastamise tõhustamise kohta[3]. Hinnang on järgmine:-  Iirimaa uus ajakohastatud stabiilsusprogramm, mis katab ajavahemikku kuni 2007. aastani, avaldati ja esitati komisjonile 1. detsembril 2004. Samal päeval esitas valitsus ka 2005. aasta eelarve. Ajakohastatud programm vastab andmenõuetele, mis on esitatud tegevusjuhendis stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta[4].-  Programmis esitatud Iirimaa majanduse väljavaated on 2003. aasta ajakohastatud programmis esitatud väljavaadetega võrreldes paremad. Tänu suuremale sise- ja välisnõudlusele suureneb SKT reaalkasv prognoosi kohaselt 2004. aastal 5.3%ni, võrreldes eelmises programmis prognoositud 3,3%ga. Aastatel 2005–2007 on ajakohastatud programmis kavandatud reaalkasvuks keskmiselt ligikaudu 5.2% SKTst aastas. Kokkulepitud metoodika abil programmis sisalduvatest andmetest tuletatud potentsiaalse kasvu määr algul ületab, kuid viimastel aastatel järkjärguliselt läheneb programmis kavandatud kasvuprognoosile. THHI inflatsioon langeb eeldatavasti allapoole 2% programmiperioodi lõpuks, võrreldes komisjoni teenistuste 2004. aasta sügise kõrgema ja ühtlasema prognoosiga (mis koostati enne Iirimaa eelarvet) Üldiselt tundub praegu olemasoleva teabe kohaselt ajakohastatud programmis sisalduv makromajanduslik stsenaarium olevat usutav ning see on enam-vähem vastavuses komisjoni talituste hinnanguga ja sealhulgas 2004. aasta sügise prognoosiga.-  Ajakohastatud programmis on prognoositud valitsemissektori ülejäägiks 2004. aastal 0,9% SKTst, mis on märkimisväärselt rohkem kui eelmistes ametlikes ennustustes (ja 2,0 protsendipunkti võrra rohkem kui 2003. aasta ajakohastatud programmis esitatud eelarvepuudujäägi eesmärk). Eelarve täitumine on seotud oodatust suuremate maksutuludega, sealhulgas ühekordsed tegurid ja maksuameti eriuurimiste tulemusel saadavad tulud (mida on ajakohastatud programmi kohaselt saadud 0,5% SKTst), ning oodatust väiksemate eelarveliste kuludega, eelkõige riigi investeeringute osas. Aastatel 2005–2007 nähakse eelarvestrateegias ette valitsemissektori puudujääk 2005. aastal 0,8% SKTst ning programmi viimasel kahel aastal 0,6% SKTst. Eelmise programmiga võrreldes on kavandatud valitsemissektori puudujäägi suhe SKTsse 2005. aastal tasakaalule lähemal 0,6 protsendipunkti ja 2006. aastal 0,5 protsendipunkti tänu soodsamale makromajanduslikule stsenaariumile. Välja arvatud algne kulusuhte kasv 2005. aastal seoses hiljutiste eelarveliste meetmetega, on nii kulu- kui tulusuhte suundumus langev. Korrigeerides ühise metoodika abil tsükli eeldatavat mõju, on tsükliliselt kohandatud eelarve ülejäägis kogu vaatlusalusel perioodil, välja arvatud väike puudujääk 0,2% SKTst 2005. aastal. Iirimaa majanduse erijooned lubavad oletada, et nende arvutuste aluseks oleva toodangumahu tühikuga on seotud tavalisest suurem ebakindlus. Iirimaa eelarvepuudujäägi prognoosi tuleks täpsustada, sest viiakse ellu märkimisväärne riigi investeeringute programm, mille tulemusel on programmiperioodi jooksul keskmine valitsemissektori investeerimissuhe oluliselt kõrgem kui viimastel aastatel keskmiselt ELis.-  Eelarveprognooside riskid tunduvad olevat enam-vähem tasakaalustatud. Ühelt poolt tundub laekumiste prognoos olevat usutav ja reservide olemasolu ettenägematute arengute tarvis võib osutada kavandatust paremale tulemusele. Kulude osas on Iirimaa samuti teinud hiljuti märkimisväärseid edusamme, täites oma kulueesmärgid ja lubades seega oletada, et kontrolli tugevdamiseks võetud mitmesugused meetmed on tõhusad. Teisest küljest on ka mõned ohud, et keskvalitsuse eelarve tasakaal võib osutuda ajakohastatud programmis prognoositud tasakaalust nõrgemaks. Eelkõige on programmi lõpuaastate kulutuste kasvumäär mõnevõrra piiratud. Riskianalüüsi arvestades on programmi eelarvealased põhimõtted piisavad, et säilitada kogu programmiperioodi jooksul stabiilsuse ja kasvu paktiga nõutav eelarveseisund, mis on tasakaalu lähedal või ülejäägis. See annab ka piisava varu tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral, et ei ületataks 3% puudujäägiläve.-  Valitsemissektori koguvõla suhe on 2004. aastal langenud hinnanguliselt 30,5%ni SKTsse, mis on alla asutamislepingus sätestatud 60% kontrollväärtuse. Aastatel 2005–2007 prognoosi kohaselt võla suhe enam-vähem stabiliseerub 30% lähedal SKTsse. Nagu ka eelmises programmis, aitavad nii esmase tasakaalu kui ka intressimaksete ja SKT nominaalkasvu vastastoime eeldatavasti kaasa võla suhte alandamisele, kuid suur varude muutuste korrigeerimine enam-vähem tühistab selle. Korrigeerimine peegeldab peamiselt mittevalitsemissektorile kuuluvate varade liikumist 2001. aastal loodud riiklikku pensioni reservfondi ( National Pensions Reserve Fund – NPRF ) pensionikohustuste eelrahastamiseks tulevikus. Fond saab igal aastal 1% SKTst valitsemissektori vahenditest. Kui mittevalitsemissektori varasid ei kogutaks sellesse fondi, väheneks koguvõla suhe kogu programmiperioodi vältel.-  Ajakohastatud programmis on ülevaade valitsuse struktuurireformi programmist, mis on suunatud avalike teenuste kvaliteedi parandamisele, avalike kulutuste tõhususe tõstmisele ja Iirimaa majanduse infrastruktuuriliste vajadustega tegelemisele. Ajakohastatud programmis täpsustatakse ka tervishoiuteenuste jätkuvat reformi, mis on osa liikumises kulutustele vastava tulu suunas. Üldiselt on ajakohastatud programmis esitatud majanduspoliitika enam-vähem vastavuses riigi rahanduse valdkonna konkreetset riiki käsitlevate 2003.–2005. aasta majanduspoliitika üldsuunistega, milles soovitati Iirimaa ametiasutustel edendada avalike kulutuste tõhusust, parandada keskpika perioodi eelarve raamistikku ja seada tähtsuse järjekorda riikliku arengukava infrastruktuuri käsitlevad osad.-  Iirimaa tundub olevat suhteliselt soodsas olukorras seoses riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkusega, vaatamata vananeva elanikkonnaga seotud suurele eelarvekulude prognoosile. Iirimaa suhteliselt madal võla suhe, juba jõustatud penisonireformimeetmed ja vahendite kogumine riiklikku pensioni reservfondi aitavad kaasa eelarve jätkusuutlikkusele ning vananemisega seotud probleemide lahendamisele. Programmis esitatud strateegia põhineb peamiselt vastavusel stabiilsuse ja kasvu pakti raamistikule ja jätkuval varade kogumisel riiklikku pensioni reservfondi. Iirimaa suhteliselt madal võla suhe peaks kergendama pikema aja jooksul tekkiva mis tahes jätkusuutlikkuse mahajäämuse likvideerimist.Käesoleva hinnangu põhjal on komisjon võtnud vastu lisatud soovituse, et nõukogu võtaks vastu arvamuse Iirimaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta, ja edastab selle nõukogule.Soovitus:NÕUKOGU ARVAMUSkooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 kolmanda lõikega Iirimaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2004-2007EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,[5] eriti selle artikli 5 lõiget 3,võttes arvesse komisjoni soovitust,pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteegaON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:1.  [17. veebruaril 2005] kontrollis nõukogu Iirimaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2004–2007. Programm vastab andmenõuetele, mis on esitatud tegevusjuhendis stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta.2.  Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis kavandatakse SKT reaalkasvuks 2004. aastal 5,3% ja ülejäänud programmiperioodi jooksul stabiilselt keskmiselt 5,2%. Praegu olemasolevate andmete kohaselt kajastab see stsenaarium usutavaid kasvuprognoose. Programmi THHI inflatsiooniprognoos tundub siiski olevat realistlik.3.  Pärast algselt kavandatud ülejääki 2004. aastal, mis kajastab oodatust suuremaid laekumisi, sealhulgas ühekordseid tegureid, ja eelarveliste kulude mõningast vähenemist, on strateegias ette nähtud tagasihoidlik ja enam-vähem stabiilne puudujääk alates 2005. aastast. Nii kulu- kui tulusuhe on programmiperioodi jooksul väheneva suundumusega, kuigi kulusuhe suureneb 2005. aastal hiljutiste eelarvemeetmete tulemusel. Samal ajal viiakse ellu märkimisväärset riigi investeeringute programmi, mille tulemusel valitsemissektori keskmine investeerimissuhe on kogu programmiperioodi jooksul veidi alla 4% SKTst. Korrigeerides ühise metoodika abil tsükli eeldatavat mõju, on tsükliliselt kohandatud eelarve ülejäägis kogu vaatlusalusel perioodil, välja arvatud väike puudujääk 2005. aastal. Tuleks siiski märkida, et toodangumahu tühiku ja seega ka tsükliliselt kohandatud tasakaalu prognoosidega on seotud tavalisest suurem ebakindlus Iirimaa majanduse erijoonte tõttu. Eelmise programmiga võrreldes nähakse praeguses ajakohastatud programmis ette tugevam valitsemissektori eelarvetasakaal soodsama makromajandusliku stsenaariumi juures.4.  Eelarveprognooside riskid tunduvad olevat enam-vähem tasakaalustatud. Ühelt poolt tundub laekumiste prognoos olevat usutav ja reservide olemasolu ettenägematute arengute tarvis 2006. ja 2007. aasta prognoosis võib osutada võimalusele, et tulemus on kavandatust parem. Kulude osas on Iirimaa samuti teinud hiljuti märkimisväärseid edusamme, täites oma kulueesmärgid ja lubades seega oletada, et kulude kontrolli tugevdamiseks võetud hiljutised meetmed on tõhusad. Teiselt poolt on mõned suurema üldpuudujäägi ohud. Eelkõige on programmi lõpuaastate kulutuste kasvumäär mõnevõrra piiratud.5.  Seda riskianalüüsi arvestades on programmi eelarvealased põhimõtted piisavad, et säilitada ajavahemikul kuni 2007. aastani stabiilsuse ja kasvu paktiga nõutav keskpika perioodi eelarveseisund, mis on tasakaalu lähedal või ülejäägis. See annab piisava varu tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral, et ei ületataks 3% puudujäägiläve kogu programmiperioodi jooksul.6.  Valitsemissektori eeldatav võla suhe on 2004. aastal langenud 30,5%ni SKTsse, mis on alla asutamislepingus sätestatud 60% kontrollväärtuse. Aastatel 2005–2007 stabiliseerub programmi prognoosi kohaselt võla suhe 30% lähedal SKTsse. Kui mittevalitsemissektori varasid ei kogutaks riiklikku pensioni reservfondi ( National Pensions Reserve Fund – NPRF ), väheneks võla suhe märkimisväärselt kogu programmiperioodi vältel.7.  Iirimaa tundub olevat suhteliselt soodsas olukorras seoses riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkusega. Iirimaa suhteliselt madal võla suhe, juba jõustatud penisonireformimeetmed ja reservide kogumine riiklikku pensioni reservfondi aitavad kaasa eelarve jätkusuutlikkusele ning vananemisega seotud probleemide lahendamisele. Programmis esitatud strateegia põhineb peamiselt vastavusel stabiilsuse ja kasvu pakti raamistikule ja jätkuval varade kogumisel riiklikku pensioni reservfondi. Üldiselt peaks Iirimaa suhteliselt madal võla suhe kergendama pikema aja jooksul tekkiva mis tahes jätkusuutlikkuse mahajäämuse likvideerimist.8.  Ajakohastatud programmis on ülevaade valitsuse struktuurireformi programmist, mis on suunatud avalike teenuste kvaliteedi parandamisele, avalike kulutuste tõhususe tõstmisele ja Iirimaa majanduse infrastruktuuriliste vajadustega tegelemisele. Üldiselt on ajakohastatud programmis esitatud majanduspoliitika enam-vähem vastavuses riigi rahanduse valdkonna konkreetset riiki käsitlevate 2003.–2005. aasta majanduspoliitika üldsuunistega, milles soovitati Iirimaa ametiasutustel edendada avalike kulutuste tõhusust, parandada keskpika perioodi eelarve raamistikku ja seada tähtsuse järjekorda riikliku arengukava infrastruktuuri käsitlevad osad.Tähtsamate makromajanduslike ja eelarveliste prognooside võrdlus2004 | 2005 | 2006 | 2007 |Reaalne SKT (muutus, %) | SP detsember 2004 | 5,3 | 5,1 | 5,2 | 5,4 |KOM2 | 5,2 | 4,8 | 5,0 | puudub |SP detsember 2003 | 3,3 | 4,7 | 5,2 | puudub |THHI inflatsioon (%) | SP detsember 2004 | 2,3 | 2,1 | 2,0 | 1,9 |KOM okt 20042 | 2,3 | 2,4 | 2,4 | puudub |SP detsember 2003 | 2,3 | 2,0 | 2,0 | puudub |Valitsemissektori eelarve tasakaal (% SKTsse) | SP detsember 2004 | 0,9 | -0,8 | -0,6 | -0,6 |KOM okt 20042 | -0,2 | -0,6 | -0,5 | puudub |SP detsember 2003 | -1,1 | -1,4 | -1,1 | puudub |Esmane tasakaal (% SKTsse) | SP detsember 2004 | 2,1 | 0,6 | 0,6 | 0,7 |KOM okt 20042 | 1,2 | 0,7 | 0,8 | puudub |SP detsember 2003 | 0,3 | 0,1 | 0,3 | puudub |Tsükliliselt kohandatud tasakaal (% SKTst) | SP detsember 20041 | 1,2 | -0,2 | 0,1 | 0,0 |KOM okt 20042 | 0,1 | 0,0 | 0,3 | puudub |SP detsember 20031 | -0,7 | -0,8 | -0,5 | puudub |Valitsemissektori koguvõlg (% SKTst) | SP detsember 2004 | 30,5 | 30,1 | 30,1 | 30,0 |KOM okt 20042 | 30,7 | 30,7 | 30,6 | puudub |SP detsember 2003 | 33,3 | 33,5 | 33,3 | puudub |Märkused: 1 Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel. 2 Komisjoni talituste 2004. aasta sügise prognoos. Allikad: Iirimaa ajakohastatud stabiilsusprogramm, detsember 2003 ja detsember 2004 (SP); komisjoni talituste 2004. aasta sügise majandusprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused. |[1] EÜT L 209, 2.8.1997. Kõik dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] Majandus- ja rahandusministrite nõukogu 10.7.2001 jõustatud majandus- ja rahanduskomitee läbivaadatud arvamus stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta.[3] KOM(2002) 668, 27.11.2002.[4] Majandus- ja rahandusministrite nõukogu 10.7.2001 jõustatud majandus- ja rahanduskomitee läbivaadatud arvamus stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta.[5] EÜT L 17, 2.8.1997, lk 1. Dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.


				|

		52013DC0374

			Soovitus: NÕUKOGU SOOVITUS, milles käsitletakse Sloveenia 2013. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Sloveenia stabiilsusprogrammi (2012–2016) kohta /* COM/2013/0374 final - 2012/ () */

Soovitus:
NÕUKOGU SOOVITUS,
milles käsitletakse Sloveenia 2013. aasta
riiklikku reformikava
ja esitatakse nõukogu arvamus Sloveenia stabiilsusprogrammi (2012–2016) kohta
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,
võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta
määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika
järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,[1] eriti selle artikli 5 lõiget 2,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu
16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku
tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta,[2] eriti selle artikli 6 lõiget 1,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust[3],
võttes arvesse Euroopa Parlamendi
resolutsioone,[4]
võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,
võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,
olles konsulteerinud majandus- ja
rahanduskomiteega
ning arvestades järgmist:
(1)       Euroopa Ülemkogu nõustus 26.
märtsil 2010 komisjoni ettepanekuga käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive
strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud
koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta
meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali
suurendamiseks.
(2)       Nõukogu võttis 13. juulil
2010 komisjoni ettepanekute põhjal vastu soovituse liikmesriikide ja liidu
majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril
2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta;[5] mõlemat dokumenti koos
nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid
arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.
(3)       29. juunil 2012 võtsid
riigipead ja valitsusjuhid vastu majanduskasvu ja töökohtade loomise
kokkuleppe, millega loodi sidus tegevusraamistik riiklikul, ELi ja euroala
tasandil, kasutades selleks kõiki võimalikke hoobasid, vahendeid ja
poliitikasuundi. Nad otsustasid, milliseid meetmeid võtta liikmesriikide
tasandil, eelkõige väljendades täielikku pühendumust strateegia „Euroopa 2020”
eesmärkide saavutamisele ja riigipõhiste soovituste rakendamisele.
(4)       Nõukogu võttis 6. juulil 2012
vastu soovituse Sloveenia 2011. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas
arvamuse Sloveenia ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta.
(5)       28. novembril 2012 võttis
komisjon vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi[6] ning see sündmus märkis 2013.
aasta Euroopa majanduspoliitika koordineerimise poolaasta algust. Samuti 28.
novembril 2012 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 (makromajandusliku
tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta) põhjal vastu
häiremehhanismi aruande[7],
milles liikmesriikide hulgas, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida,
nimetati ka Sloveeniat.
(6)       Euroopa Ülemkogu kiitis 14.
märtsil 2013 heaks finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve konsolideerimise
prioriteedid ning majanduskasvu hoogustamise meetmed. Ülemkogu toonitas
vajadust saavutada diferentseeritud ja majanduskasvu soodustav eelarve
konsolideerimine, taastada tavapärased majandusele laenu andmise tingimused,
edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegelda töötuse probleemiga ja
majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust.
(7)       10. aprillil 2013 avaldas
komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Sloveenia suhtes läbi
viidud põhjaliku analüüsi[8]
tulemused. Komisjoni analüüsi põhjal võis järeldada, et Sloveenias esineb
ülemäärane makromajanduslik tasakaalustamatus. Tasakaalustamatuse kiire
suurenemise peatamiseks ja vähendamiseks tuleb võtta kiireloomulisi
poliitikameetmeid. Seni on erasektori ja avaliku sektori võlatase olnud allpool
tulemustabeli ohukünnist ning netovälisvõlg on samuti suhteliselt mõõdukas.
Siiski ei ole probleemiks võla tase, vaid selle struktuur, mis on tugevasti
ettevõtlussektorisse koondunud. Kiirenevate negatiivsete majandussuundumuste
kontekstis kahjustab see finantssektori stabiilsust ja muudab finantsvõimenduse
vähendamise keeruliseks, muu hulgas seoste tõttu riigivõla tasemega. Kõnealuseid
riske võimendavad töö- ja kapitaliturgude piiratud kohandumisvõime ning
majandusstruktuur, mida iseloomustab riigiomandi suur osakaal. Kohatine
ebakindlus poliitika suhtes ja õiguslikud tõkked reformidele on takistanud
Sloveeniat tasakaalutamatusele adekvaatselt reageerimast ja kohanemisvõimet
kasvatamast, mistõttu ta on muutunud haavatavamaks olukorras, kus
valitsemissektoril on üha raskem leida rahastamisvõimalusi.
(8)       9. mail 2013 esitas Sloveenia
oma stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2012–2016 ja 2013. aasta riikliku
reformikava. Selleks et võtta arvesse nende kahe programmi omavahelisi seoseid,
hinnati neid ühel ja samal ajal.
(9)       23. mail 2013 saatsid
Sloveenia ametiasutused komisjonile kirja, milles liigendasid ümber, muutsid ja
selgitasid peamisi riikliku reformikava raames võetud kohustusi.
(10)     Nõukogu määruse (EÜ) nr
1466/97 alusel 2013. aasta stabiilsusprogrammile antud hinnangu põhjal on
nõukogu seisukohal, et hoolimata eelarve konsolideerimiseks tehtud suurtest,
ehkki programmi lõpuperioodi lükatud pingutustest, mis küll vähendasid eelarve
puudujääki 2009. aasta 6,2%-lt SKPst 2012. aastaks 4,0%-le SKPst, ei suuda
Sloveenia prognoosi kohaselt siiski kõrvaldada oma ülemäärast eelarvepuudujääki
2013. aastaks, nagu soovitas nõukogu 2009. aasta lõpus. See on seotud eelkõige
varem eeldatust halvema majanduskeskkonnaga. Programmi eelarveprognooside
aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2013. aasta puhul üldiselt usutav,
kuid 2014. aasta puhul liiga optimistlik. Eelkõige ennustavad ametiasutused, et
pärast SKP 2,3% langust 2012. ja 1,9% langust 2013. aastal kasvab SKP 2014.
aastal 0,2%, eeldades, et võetakse finantsmeetmeid valitsemissektori
eelarvepuudujäägi vähendamiseks 4,2%-ls SKPst (ilma pankade
rekapitaliseerimiseta) 2013. aastal 2,6%-le SKPst 2014. aastal. Komisjon aga
prognoosib 2014. aastal SKP 0,1% langust, tuginedes eeldusele, et poliitikat ei
muudeta. See kujutab endast stsenaariumi, mille puhul võetakse arvesse üksnes
meetmeid, mis on kas vastu võetud 2013. aasta aprilli keskpaigaks. Selle
kohaselt ennustatakse eelarvepuudujäägiks seega 4,9% SKPst. Programmis
kirjeldatavad eelarvestrateegia põhieesmärgid on korrigeerida ülemäärast
puudujääki 2014. aastaks ehk üks aasta pärast tähtaega, mille nõukogu 2009.
aasta lõpus määras, et saavutada 2017. aastaks struktuurse eelarvepositsiooni
tasakaal ja stabiliseerida võlasuhe allpool 55% SKPst. Programm kinnitab
keskpika perioodi eesmärki, milleks on eelarve struktuurne tasakaal. Keskpika
perioodi eesmärk ei vasta stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetele, sest see ei võta
piisavalt arvesse vananemisega seotud bilansiväliseid kohustusi. Programmis
kavandatud valitsemissektori eelarve puudujäägi eesmärgid on kooskõlas
eesmärgiga korrigeerida ülemäärane puudujääk 2014. aastaks. Kuid võttes arvesse
2014. aasta optimistlikku kasvuprognoosi, olulisi ohte tuluprognoosidele ja
ebapiisavalt määratletud kulumeetmeid, [on nõukogu seisukohal, et ei ole
tõenäoline, et ülemäärast puudujääki suudetaks 2014. aastaks korrigeerida].
Sellises olukorras tuleks määrata kindlaks, võtta vastu ja rakendada täiendavad
struktuurse konsolideerimise meetmed tagamaks, et ülemäärane puudujääk saaks
hiljemalt 2015. aastaks usaldusväärselt ja jätkusuutlikult korrigeeritud, nagu
nõukogu [21. juunil 2013. aastal] soovitas. Valitsemissektori võla suhe SKPsse
on 2008. aasta 22,0% tasemelt rohkem kui kahekordistunud, jõudes 2012. aastal
54,1%-ni, ning kasvab prognoosi kohaselt veelgi, saavutades komisjoni 2013.
aasta kevadprognoosi kohaselt 2014. aastaks 66,5%. Ametiasutuste ennustuste
kohaselt peaks võla suhe SKPsse saavutama 2014. ja 2015. aastal tipptaseme
63,2% SKPst, misjärel langema 2016. aastal 62,8%-ni. Võla suhet SKPsse ähvardab
peamiselt suurenemine, mis tuleneb muu hulgas ka suurtest tingimuslikest
kohustustest ja tõenäolistest võlakoormuse ja eelarvepositsiooni muutustest,
mis tulenevad varade ülekandmisest pankade varahaldusettevõtjale, mida ei ole
programmi prognoosides arvestatud.
(11)     Ametiasutused astusid 2013.
aasta mais olulisi samme eelarve konsolideerimiseks. Nad saavutasid kokkuleppe
sotsiaalpartneritega avaliku sektori brutopõhipalga täiendava 1,25% vähendamise
kohta lisaks 2012. aasta mai riigieelarve tasakaalustamise seadusega
kokkulepitud 3% vähendusele. Peale selle kiitis parlament heaks põhiseadusliku
aluse valitsemissektori struktuurse eelarvetasakaalu/ülejäägi reegli
kehtestamiseks. Fiskaalkokkulepe sätete täielikuks ülevõtmiseks koostatakse aga
spetsiaalne põhiseaduslik rakendusakt, mis on kavandatud parlamendis heaks
kiita 2013. aasta novembriks. Peale selle karmistas parlament peaaegu
ühehäälselt põhiseaduslikke eeskirju referendumi väljakuulutamise ja võitmise
kohta, mis eeldatavasti hõlbustab eelarve konsolideerimise meetmete
kehtestamist. Arvestades kiiresti kasvavat võlga, on seda olulisem, et 2013. aasta
eelarvestrateegiat tugevdataks ja rangelt rakendataks ning et lähiaastail
järgitaks kindlalt rangeid konsolideerimismeetmeid. Kuigi mõned maksud on ELi
keskmisest väiksemad, ei saa kulutuste dünaamika muutmist lõpmatult maksude
tõstmisega edasi lükata. Seepärast tundub asjakohane täiendada tulude tõstmise
meetmeid eelarvepositsiooni parandamisega struktuuriliste kulukärbete abil.
Keskpika perioodi eelarveraamistik ja kulureegel ei ole ikka veel piisavalt
keskendatud keskpika perioodi eesmärgi saavutamisele ja pikaajalise
jätkusuutlikkuse kindlustamisele. Peale selle tundub, et valitsemissektori
teatavatele üksustele, eelkõige kaudsetele eelarvekasutajatele kehtestatud
eelarvelistest piirangutest kinnipidamine ei ole täielikult tagatud.
Rahvusvahelised ja sisemaised hinnangud viitavad, et varimajanduse suurus on
Sloveenias üle ELi keskmise, mis osutab paranemisruumile maksukohustuste
täitmises.
(12)     2012. aasta detsembris võeti
vastu pensionireform ja see jõustus 2013. aasta jaanuaris. See on suunatud 2012.
aasta soovitustes tuvastatud probleemide lahendamisele, kuid ebapiisavalt, sest
sellelt eeldatakse mõju riigi rahandusele üksnes keskpikas perspektiivis (kuni
2020. aastani). Ehkki see pensionireform on oluline samm, et hõlma see
konkreetseid meetmeid vananemisega seotud kulude kontrolli all hoidmiseks
pärast 2020. aastat. Täiendavaid jõupingutusi on vaja pensionikulude
jätkusuutlikkuse parandamiseks pikas perspektiivis, sh sidudes seadusjärgse
pensioniea oodatava eluea pikenemisega ning piirates veelgi enneaegset
pensionilejäämist. Pikaajalise hoolduse valdkonnas ületab nõudlus pakkumise,
samal ajal kui kulud on ikka veel suhteliselt madalad. Nõudlus pikaajalise
hoolduse järele ja sellega seotud kulud peaksid, arvestades vananemistrende,
oluliselt tõusma. Olemasolevate meetmete täiendav hindamine aitaks kaasa
faktipõhisemale poliitikakujundamisele selles valdkonnas.
(13)     Kuigi Sloveenia
pangandussektor on suhteliselt väike (vähem kui pool euroala keskmisest), on
surve suurimate pankade kapitalipuhvrile, mis püsib piirkondlikus võrdluses
väiksena, jätkuvalt tugev ning nende sõltuvus riigipoolsest rahastamisest
kujutab endast majandusele märkimisväärset ohtu. Korduvad
rekapitaliseerimisvajadused on keskendunud riigile kuuluvatesse kodumaistesse
pankadesse. Ehkki erasektori koguvõla tase on allpool euroala keskmist ja
makromajandusliku tasakaalustamatuse tulemustabeli ohukünnist, on probleem
struktuurne. Enamik võlast on keskendunud ettevõtlussektorisse ja paljudel
äriühingutel on ülemäära suur võlg, mistõttu on viivislaenude maht jätkuvalt
suurenemas. 2012. aasta lõpu seisuga oli 23,7% ettevõtjate laenude tasumine
hilinenud 90 päeva või rohkem. Ettevõtlussektor vajab elustavaid laene, et
hõlbustada investeerimist ning suurendada tootlikkust ja konkurentsivõimet.
Stabiilsusprogrammis nähakse ette rekapitaliseerimiste jätkumist. Ametiasutused
on kinnitanud kirjalikult oma otsust pakkuda vajadusel täiendavat kapitali.
Laenude maht väheneb ning nõrkade pankade ja riigi võlakohustuste vastasmõju on
tihenenud. Ettevõtete laenude intressimäär (suuremate kui 1 miljoni euroste
laenude puhul) on Sloveenias rohkem kui 2 protsendipunkti kõrgem kui euroalal
tervikuna ja see marginaal tõusis 2012. aastal taas. Vastu on võetud pankade
ümberkorraldamise õigusraamistik, kuid see vajab ikka veel tulemuslikku
rakendamist. Pankade varahaldusettevõtja (BAMC) jääb pankade rehabiliteerimise
keskseks institutsiooniliseks platvormiks. Riiklik reformikava, mida täiendab
valitsuse hiljuti esitatud teave, kirjeldab BAMCile ülekannete tegemise plaane
Sloveenia Keskpanga tehtud alt-üles-stressitestide alusel. Ametiasutused on
kirjalikult kinnitanud, et nad on valmis tegema koostööd komisjoni ja Euroopa
Keskpangaga tagamaks, et viidaks läbi teatavate pankade varade kvaliteedi
läbivaatus. Pangasektori püsiva stabiilsuse tagamiseks peaks see läbivaatus
olema süsteemiülene. Muudes riikides on selline lähenemisviis olnud võtmeks
usalduse, usaldusväärsuse ja turulepääsu taastamisel. Põhjalikul
välishindamisel saadav teave on finantssektori üldise strateegia hädavajalik
alus.
(14)     Riiklik reformikava ei
kirjelda mingeid täiendavaid samme pangajärelevalve tugevdamiseks, mille
vajadus tuvastati 2013. aasta süvaanalüüsis. Ainus uus teave pankade
järelevalvemeetmete kohta programmis on seotud Sloveenia Keskpanga
stressitestidega. Meetmete, näiteks asjakohase makrotasandi
usaldatavuspoliitika täiendavat läbivaatamist ei ole ette nähtud.
(15)     2013. aasta märtsis võeti
vastu tööturu reform, et vähendada tööturu killustatust ja muuta tööturg
paindlikumaks. Reform vähendab püsilepingute kaitset, lihtsustades
vallandamismenetlusi üksik- ja kollektiivse vallandamise korral, ning vähendab
vallandamiskulusid. Tähtajaliste töölepingute eeskirju on veelgi karmistatud,
et vähendada kuritarvitusi, samal ajal kui tööjõudu vahendava asutuse kaudu
tehtava töö kasutamine on piiratud. Ehkki reform liigub õiges suunas, pole veel
selge, kas see on piisavalt ambitsioonikas, et mõjuda märkimisväärselt tööturu
killustatusele ja paindlikkusele ja Sloveenia külgetõmbavusele välismaiste
otseinvesteeringute jaoks. Seni ei ole võetud mingeid meetmeid tudengite tööd
käsitlevast eeskirjadest johtuva duaalse tööturu probleemi lahendamiseks.
Riiklikus reformikavas pakutakse välja õigesuunalisi meetmeid. Noorte töötus
Sloveenias kasvas 2012. aastal märkimisväärselt – 4,9 protsendipunkti 20,6%-ni
–, samal ajal kui üldine töötuse määr suurenes 0,7 protsendipunkti 9%-ni.
Hoolimata suurenevast töötusest vähenes selliste töötute arv, kes osalevad
aktiivsetes tööturumeetmetes, mida kaasrahastatakse Euroopa Sotsiaalfondist,
2012. aastal esialgsetele riiklikele andmetele toetudes märgatavalt. Ei ole
võetud mingeid meetmeid, et kohandada töökeskkondi pikemale tööelule, samuti ei
ole võetud mingeid spetsiaalselt väljatöötatud elukestva õppe ega aktiivse tööturu
meetmeid, et suurendada noorte kolmanda taseme hariduse omandanute, eakate ja
madala kvalifikatsiooniga töötajate tööhõivet. Sloveenia on võtnud mõningaid
meetmeid, et ühildada oskusi tööturu nõudmistega. Riiklik tööturuasutusel on
käsil katseprojekt selle kohta, kuidas neid vajadusi hinnata, kuid koostöö
sidusrühmadega vajab arendamist. Rohkem on vaja ära teha vastavate
kutseharidus- ja -koolituskavade atraktiivsuse suurendamiseks. Samuti
rakendatakse täiendavaid karjäärinõustamise meetmeid VKEdes. Tugevdada on vaja
tööandjate rolli kutsehariduses ja -koolituses. Edusammud neis valdkondades
suurendaksid tootlikkust ja konkurentsivõimet.
(16)     Poliitilised meetmed
kulupõhise konkurentsivõime parandamiseks on olnud seni vaid osalised. 2012.
aastal vähendas valitsus avaliku sektori nominaalseid brutopalkasid umbes 3%
töötaja kohta. 2013. aasta mai keskel lepiti sotsiaalpartneritega kokku avaliku
sektori tööjõukulude täiendavas vähendamises. Miinimumpalk protsendina
keskmisest palgast on ELi suurimaid, see on seotud inflatsiooniindeksiga ning
2010. aastal toimus riigi kaalutlusõiguse raames suur miinimumpalga tõus. Ehkki
nominaalse kompensatsiooni kasvumäär töötaja kohta oli 2012. aastal negatiivne
(-0,4%), registreeriti tootlikkuse veelgi suurema langusprotsendi tõttu (-1,1%)
samal aastal nominaalse tööjõu ühikukulu suurenemine (0,7%). Konkurentsivõimet
aitaks tagasi saada tootlikkuse suurendamise meetmed ja jätkuv edu tööjõu
ühikukulu vähendamisel.
(17)     Sloveenia majanduses on
oluline roll riigi omandil, kusjuures selles valdkonnas on paljugi püsinud
pärast 1990ndate üleminekuperioodi muutumatuna. Tänu 1990ndatel kasutusele
võetud erastamise ja ettevõtete ümberkorraldamise vahenditele jäi riik
domineerivaks, eriti finantssektoris. 2011. aastal langes riigiettevõtete
arvele kuuendik kogu Sloveenia majanduses loodud lisaväärtusest ning umbes pool
kogu ettevõtlussektori kahjudest ja ning riigiettevõtted andsid tööd igale
kaheksandale inimesele. Peale selle mõjutavad riigi kontrolli all olevad fondid
ja ettevõtted riigi rahandust kõrgendatud võlatasemete,
rekapitaliseerimisvajaduste ja märkimisväärsete valitsuse garantiide vastasmõju
kaudu. Riigile kuuluvate ettevõtete suurus ja nõrkus hoiab tagasi majanduse
arengut ja kasvu ning suurendab olemasolevat tasakaalustamatust. Riigi
domineerimine ja riigi varade sageli halvastitoimiv haldamine takistavad
siseriiklikke ja välismaiseid erainvesteeringuid, mis vähendab tootlikkust ja
konkurentsivõimet. Mittefinantssektori riigiosalusega ettevõtete ja
riigiosalusega finantsasutuste ristosalus tekitab n-ö nakkusohu, piirab
kohanemist ja moonutab ressursside jaotust, eriti uute investeeringute puhul.
(18)     Riiklikus reformikavas
kirjeldatakse poliitilisi prioriteete riigi omandi valdkondades ja
finantsvõimenduse vähendamist ettevõtlussektoris, kuid selles ei ole esitatud
kavandatavate meetmete üksikasju. 2013. aasta põhjalikus analüüsis kirjeldati
majandustulemuste ja riigiomandi suhet otseste ja tingimuslike eelarvekulude
ning tavapäraste äritehingute moonutuse mõttes. Kuid riiklikus reformikavas
nimetatakse riigi kui mittefinantsettevõtete omaniku tegutsemise negatiivse
küljena üksnes kooskõlastamise puudumist. Kuigi riiklik reformikava sisaldab
positiivseid elemente, ei paku see piisavat teavet riigi omandisse jäävate ettevõtete
strateegilise orientatsiooni kohta ega üksikasjalikke tähtajalisi kohustusi
nende finantstulemuste ja juhtimise parandamiseks. On tehtud mõned esimesed
sammud ettevõtete juhtimise parandamiseks, nagu soovitati 2012. aasta
riigipõhistes soovitustes, ja mõnede riigi omandis olevate ettevõtete
erastamiseks. Vastu on võetud õigusakt, milles nähakse ette tulevase Sloveenia
Riikliku Haldusettevõtte loomine, kuid see vajab veel tulemuslikku rakendamist.
Läbipaistvust võiks aidata suurendada riigiettevõtete juhtkondadesse ja
järelevalvenõukogudesse määratavate isikute register koos majandushuvide
avalikustamise nõudega. Riiklikus reformikavas kuulutatakse välja
erastamisstrateegia koostamine 2013. aasta viimaseks kvartaliks ning 23. mai
2013. aasta kirjaga on see nihutatud ettepoole, kolmandaks kvartaliks. Seni on
valitsus esitanud parlamendile ettepaneku 15 ettevõtte erastamise kohta.
Sellesse nimekirja kuulub peale vähemusosaluste ja VKEde ka olulisi
ettevõtteid, nagu suuruselt teine pank NKBM.
(19)     Sloveenias on suur hulk
reguleeritud kutsealasid ja nendele aladele sisenemise tõkkeid oleks vaja
oluliselt vähendada – see mõjuks positiivselt tööhõivele ja konkurentsile.
Sloveenia ametiasutused käivitasid 2012. aastal reformiprotsessi mitmete
reguleeritud kutsealade läbivaatamiseks eesmärgiga olemasolevad reguleeritud
kutsealad paremini määratleda, vähendades halduskulusid ja lihtsustades
kutsealade kättesaadavust. Parlament pidi käsitöö, turismi ja ehituse valdkonna
esimese seadusepaketi vastu võtma 2013. aasta alguseks. Kuid reform on
ajakavast maas, v.a käsitöö sektor. Sloveenia on kehtestanud sõltumatu
Konkurentsikaitse Ameti õiguslikud eeltingimused, kuid tagada on vaja veel
sellele vajalik personal. Õigusakte tuleks veelgi muuta, et amet saaks eraldi
eelarverea, sest see on vajalik finantsilise sõltumatuse tagamiseks. Tsiviil-
ja kaubandusalaste kohtuasjade ning pankrottide menetlemine esimese astme
kohtus kestab ebamõistlikult kaua. Hoolimata tsiviil- ja kaubandusjuhtumite
käsitlemise silmanähtavast lühenemistrendist, on vaja täiendavaid jõupingutusi
nende probleemide lahendamiseks, sest need pidurdavad äritegevust ja vähendavad
Sloveenia külgetõmbavust välismaistele otseinvesteeringute jaoks. Seoses
sellega tuleks riiklikus reformikavas sätestatud kohtunike arvu vähendamist
elaniku kohta tasakaalustada tulemuslikkuse märgatava suurendamisega.
(20)     Riiklikus reformikavas
kinnitatakse rahalistes raskustes mittefinantsettevõtete ümberkorraldamise
vajadust, kuid poliitiline probleem ja poliitiline suhtumine ettevõtete
ümberkorraldamisse vajab täiendavat selgitamist, mis keskenduks turupõhistele
lahendustele. Täiendavaid jõupingutusi on vaja, et meelitada ligi erasektori
investeeringuid, sh välismaiseid otseinvesteeringuid, ja tagada koormuse piisav
jagamine erasektoriga, säästmaks maksumaksja raha. Ümberkorraldusprotsess peaks
päädima ümberkorraldatud äriühingute müümisega ilma riikliku rahastuse
osaluseta.
(21)     Sloveenia on
muutmas õigusakte, et tõhustada maksejõuetusmenetlusi. Valitsus muutis 2013.
aasta aprillis finantstehingute, maksejõuetusmenetluse ja sundlõpetamise
seadust. Muudatustes täpsustatakse maksejõuetuse määratlust ja võetakse
kasutusele juhtidele mõeldud stiimulid maksejõuetusest õigeaegseks teatamiseks.
Praeguses maksejõuetuse raamistikus on ebapiisavad stiimulid ja sanktsioonid
tagamaks, et ettevõtjad teataksid maksejõuetusest varases faasis. Kohustuslikud
lahendusmenetlused (ümberkorraldamine kohtu kaudu) on keerukad ja
võlglasesõbralikud, eriti VKEde ja mikroettevõtete jaoks. Puuduvad stiimulid
varase kohtuvälise lahenduse otsimiseks, mis võiks aidata tagada elujõuliste
äriühingute jätkuvuse. Välja on kuulutatud uus seadus, mis võimaldab
ülemääraste võlgadega ettevõtjaid varakult finantsiliselt ümber korraldada, ja
2013. aasta mai lõpuks esitab justiitsministeerium seadusemuudatuse ettepaneku
kohtuvälise ümberkorraldamise ja võla ümberarvestamise lihtsustamiseks.
Mittelikviidsete, kuid elujõuliste äriühingute finantsilise ümberkorraldamise
hõlbustamiseks oleks hädasti vaja võlausaldajatele, omanikele ja juhtkonnale
asjakohaseid stiimuleid pakkuvat sobivat õigusraamistikku.
(22)     Komisjon on Euroopa poolaasta
raames põhjalikult hinnanud Sloveenia majanduspoliitikat. Hinnatud on
stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava ning esitatud põhjalik analüüs.
Hindamisel on arvesse võetud nende dokumentide asjakohasust Sloveenia eelarve-
ja sotsiaal-majanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende
vastavust ELi eeskirjadele ja juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada ELi
üldist majandusjuhtimist, lisades tulevastesse riiklikesse otsustesse ELi
tasandi panuse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused
kajastuvad soovitustes 1–9.
(23)     Võttes arvesse kõnealust
hinnangut, on nõukogu Sloveenia stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema
arvamus[9]
selle kohta kajastub eelkõige soovituses 1.
(24)     Võttes arvesse komisjoni
põhjalikku analüüsi ja kõnealust hindamist, on nõukogu läbi vaadanud riikliku
reformikava ja stabiilsusprogrammi. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel
tehtud nõukogu soovitused kajastuvad kõigis allpool esitatud soovitustes.
(25)     Komisjon on Euroopa poolaasta
raames hinnanud põhjalikult ka kogu euroala majanduspoliitikat. Sellele
tuginedes on nõukogu esitanud konkreetsed soovitused liikmesriikidele, kelle
vääringuks on euro. Ka Sloveenia peaks tagama kõnealuste soovituste täieliku ja
õigeaegse rakendamise,
SOOVITAB Sloveenial võtta ajavahemikus
2013–2014 järgmisi meetmeid:
1.           Tugevdada ja rakendada aastal
2013 ja sellele järgnevatel aastatel eelarvestrateegiat, mida toetavad
piisavalt täpsustatud struktuurimeetmed, et tagada jätkusuutlikul viisil
ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimine 2015. aastaks ja ülemäärase
eelarvepuudujäägi menetluse kohastes nõukogu soovitustes täpsustatud
struktuurse eelarvepositsiooni parandamine. Võtta pärast ülemäärase
eelarvepuudujäägi parandamist sihiks struktuurikohanduse saavutamine, mis
võimaldab Sloveenial jõuda 2017. aastaks keskpika perioodi eesmärgini. Eelarve
püsiv tasakaalustamine nõuab ambitsioonikate struktuurireformide rakendamist,
mis suurendaks majanduse kohanemisvõimet ning edendaks võimalikku majanduskasvu
ja töökohtade loomist. Tagada majanduskasvu soodustav kulutamine, võtta
kasutusele meetmed maksukuulekuse parandamiseks ja meetmed eelarve kulupoolel,
mida toetavad avaliku sektori kulude regulaarsed läbivaatamised valitsuse
kõigil tasanditel. 2013. aasta lõpuks: parandada konsolideerimise
usaldusväärsust, võtta vastu valitsemissektori struktuurse
eelarvetasakaalu/ülejäägi reegel, muuta keskpika perioodi eelarveraamistik
siduvaks, laiapõhjalisemaks ja läbipaistvaks ning tugevdada eelarvepoliitikat
jälgivate sõltumatute asutuste rolli. Võtta meetmed riigi tingimuslike
kohustuste järkjärguliseks vähendamiseks.
2.           Tugevdada pensionisüsteemi
pikaajalist jätkusuutlikkust (2020. aastast kaugemale), kohandades täiendavalt
asjakohaseid parameetreid, sh sidudes seadusekohase pensioniea oodatava eluea
pikenemisega, säilitades samal ajal pensionide piisavuse. Piirata vananemisega
seotud pikaajalise hoolduse kulude kasvu ja parandada teenuste kättesaadavust,
keskendades hoolduse ümber institutsionaalselt koduhooldusele, parandades
toetuste suunamist ja nende andmise vajaduse kontrollimist ning tugevdades
ennetust invaliidsuse/ülalpeetavuse vähendamiseks.
3.           Tagada, et palga, sh miinimumpalga
areng toetaks konkurentsivõimet ja töökohtade loomist. Tihendada hiljutise
tööturureformi mõju seiret ja tuvastada vajaduse korral valdkonnad, kus on vaja
täiendavaid töökohtade loomise ja killustatuse vastase võitluse meetmeid, sh
tudengite töö reguleerimise kaudu. Võtta täiendavaid meetmeid noorte kolmanda
taseme hariduse omandanute, eakate ja madala kvalifikatsiooniga töötajate
tööhõive suurendamiseks, keskendades vahendid spetsiaalselt väljatöötatud
aktiivsetele tööturumeetmetele ja suurendades nende tulemuslikkust. Vähendada
oskuste mittevastavust, suurendades asjaomase kutsehariduse ja koolituskavade
atraktiivsust ning arendades edasi koostööd asjaomaste sidusrühmadega tööturu
vajaduste hindamisel.
4.           Võtta koos Euroopa
partneritega vajalikke meetmeid, et palgata 2013. aasta juuniks välisnõustaja
vaatama üle süsteemiülest pankade varade kvaliteeti. Viia see lõpule 2013.
aastal, kusjuures kiiremini kahe panga puhul, mille suhtes juba kohaldatakse
nende bilansi parandamiseks riigiabimenetlust. Olla valmis andma täiendavat
kapitali, kui varade ülekandmine või varade kvaliteedi läbivaatamine peaks
paljastama täiendavaid puudusi. Kõik meetmed, sh kapitalivajaduste objektiivne
hindamine, varade ülekandmine pankade varahaldusettevõtjale, varakaitse kava ja
ümberkorraldusmeetmete operatiivne rakendamine, tuleks juhul, kui on tegemist
riigiabiga, võtta täies kooskõlas riigiabi eeskirjadega. Paralleelselt sellega
töötada 2014. aasta märtsiks välja ja rakendada sektori igakülgne strateegia,
et tagada reformitud pankade sõltumatu juhtimine, sh konsolideerimise kaudu,
kui see on kohane. Viia kiiresti läbi NKBM-panga väljakuulutatud erastamine ja
koostada 2013. aasta septembriks riigi otseste või kaudsete pangaosaluste
võõrandamise ajakava.
5.           Vaadata 2013. aasta lõpuks
läbi pankade regulatiivraamistik ning suurendada selle läbivaatuse alusel
järelevalvesuutlikkust, läbipaistvust ja statistiliste andmete avaldamist.
6.           Kiirendada reguleeritud
teenuste reformi, sh vähendades oluliselt tõkkeid neile aladele sisenemiseks.
Parandada ärikeskkonda, sh suurendades Konkurentsikaitse Ameti sõltumatust ning
pakkudes talle piisavat ja autonoomset rahastust.
7.           Toetudes varasematele
kogemustele, lühendada veelgi tsiviil- ja kaubandusalaste kohtuasjade
menetlemist esimese astme kohtus ning vähendada pooleliolevate juhtumite arvu,
eelkõige täitejuhtumite puhul.
8.           Osana valitsuse strateegiast,
mis tuleb viia lõpule 2013. aasta septembriks, liigitada riigi varad
põhilisteks ja kõrvalisteks vastavalt majanduskriteeriumidele, eesmärgiga
kõrvalised varad võõrandada. Muuta Sloveenia Riiklik Haldusettevõte (SSH)
aegsasti täielikult toimivaks ning kanda kõigi osaluste omaniku- ja
haldusõigused üle SSH-le, võides välja jätta kohese täieliku erastamise
nimekirja kuuluvad. Tagada algusest peale SSH professionaalne juhtimine,
milleks võib kaasata rahvusvahelist oskusteavet, ja selgesti määratletud
sõltumatu suhe asjaomaste ettevõtetega. Põhiosaluste jaoks töötada välja
sektoripõhised kasumlikkuse suurendamise ja ettevõtete juhtimise strateegiad.
Luua kohustuslik ja avalik riigiettevõtete juhtkondadesse ja
järelevalvenõukogudesse määratavate isikute register koos majandushuvide
avalikustamise nõudega. Tagada, et reguleeriv raamistik hõlbustaks kõrvaliste
riigivarade võõrandamist ja haldustõkete minimeerimine.
9.           Teha kindlaks kõik
olemasolevad õiguslikud ja halduslikud takistused ülemäärastes võlgades olevate
või alakapitaliseeritud, kuid eluvõimeliste äriühingute ümberkorraldamiseks
turupõhiste lahenduste abil ning alustada tööd nende takistuste kõrvaldamiseks.
Seoses sellega võtta meetmeid, et tagada koormuse piisav jaotus erasektoriga,
suurendada erasektori investeeringuid, sh välismaiseid otseinvesteeringuid, ja
suurendada ümberkorraldusprotsessi osana raskustes äriühingute tõhusust. Võtta
2013. aasta septembriks vastu kohtuväliseks ümberkorraldamiseks vajalik
õigusraamistik ja tagada, et see oleks kooskõlas olemasolevate
maksejõuetussätetega ning pakuks nii võlausaldajatele kui ka osanikele
stiimuleid jõuda ümberkorralduste osas kokkuleppele kohtuväliselt. Tõhustada
maksejõuetusmenetluste täitemeetmeid ja vaidluste lahendamist kohtutes, sh
lahendada kiiresti pankrotimenetlustega seotud kohtuasjad, et maksimeerida
tagasivõidetavat väärtust ja hõlbustada viivislaenude kiiret ja tõhusat lahendamist.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
[1]               EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.
[2]               ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.
[3]               COM(2013) 374 final.
[4]               P7_TA(2013)0052 ja P7_TA(2013)0053.
[5]               Nõukogu otsus 2013/208/EL, 22. aprill 2013.
[6]               COM(2012) 750 final.
[7]               COM(2012) 751 final.
[8]               SWD(2013) 122 final.
[9]               Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5
lõikele 2.


Tähtis õiguslik teade

|

52005SC0233

Soovitus Nõukogu arvamus kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 kolmanda lõikega Sloveenia ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2004–2007  /* SEK/2005/0233 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 16.2.2005SEK(2005) 233 lõplikSoovitusNÕUKOGU ARVAMUSkooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 kolmanda lõikega Sloveenia ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2004–2007(komisjoni esitatud)SELETUSKIRINõukogu määruses (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta[1] on sätestatud, et liikmesriigid, kes ei ole võtnud kasutusele ühisraha, peavad esitama nõukogule ja komisjonile lähenemisprogrammid. Vastavalt selle määruse artiklile 9 peab nõukogu kontrollima iga lähenemisprogrammi komisjoni ja asutamislepingu artikli 114 alusel moodustatud komitee (majandus- ja rahanduskomitee) koostatud hinnangute alusel. Olles programmi kontrollinud, peab nõukogu esitama arvamuse komisjoni soovituse alusel ja pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega. Selle määruse kohaselt peavad liikmesriigid esitama igal aastal ajakohastatud lähenemisprogrammi, mida võib nõukogu samuti kontrollida sama menetluse kohaselt.Kümme riiki, kes ühinesid ELiga 1. mail 2004, ei osale ühisrahas. Nad kohustusid esitama lähenemisprogrammid 15. maiks 2004 ja esimese ajakohastatud programmi 2004. aasta lõpuks.Sloveenia esitas esimese lähenemisprogrammi aastateks 2004–2007 14. mail 2004 ja nõukogu andis sellele hinnangu 5. juulil 2004. Sloveenia esitas ajakohastatud lähenemisprogrammi 10. jaanuaril 2005. Komisjoni talitused andsid ajakohastatud programmile tehnilise hinnangu, arvestades komisjoni talituste 2004. aasta sügise majandusprognooside tulemusi ning võttes arvesse tegevusjuhendit,[2] potentsiaalse tootmismahu ühiselt kokkulepitud hindamismetoodikat, 2003.–2005. aasta majanduspoliitika üldsuuniste soovitusi ning põhimõtteid, mis on sätestatud komisjoni 27. novembri 2002. aasta teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile eelarvepoliitika kooskõlastamise tõhustamise kohta[3]. Hinnangu alusel võib tõdeda järgmist:-  Sloveenia esitas 10. jaanuaril 2005 esimese ajakohastatud lähenemisprogrammi aastateks 2004–2007. Taotleti ajapikendust kuue nädala võrra, sest valitsus vahetus pärast 2004. aasta oktoobris toimunud parlamendivalimisi. Programm vastab osaliselt andmenõuetele, mis on esitatud tegevusjuhendis stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta. Eelkõige ei vasta valitsuse kontod veel täielikult ESA 95 standarditele, sest „muude“ tulude ja kulude osakaal protsendina SKTst on suur. Seepärast palutakse Sloveenial viia andmed nõuetega vastavusse.-  Ajakohastatud lähenemisprogrammi aluseks olevat makromajanduslikku stsenaariumi on tehtud 2004. aasta lähenemisprogrammiga võrreldes paremaks, võttes arvesse soodsaid siseriiklikke ja rahvusvahelisi arenguid. Uut stsenaariumi, mis on enam-vähem vastavuses komisjoni talituste 2004. aasta sügisprognoosidega kuni 2006. aastani, võib pidada usutavaks. SKT reaalkasv, mis on veidi alla 4% kogu programmiperioodi jooksul, lubab eeldada, et majandus jääb paindlikuks. Prognoositud kasvumäärad on lähedased potentsiaalsele kasvule, mis komisjoni talitused on programmi alusel ühiselt kokkulepitud metoodikat kasutades välja arvutanud. Inflatsiooniks prognoositakse alla 3% (mõõdetud tarbijahinnaindeksis), mis näitab suhteliselt soodsaid lootusi edasiste hinnaarengute osas. Komisjoni talitused suhtuvad struktuursetest ebakohtadest tingitud deflatsiooniprotsessi ettevaatlikumalt, seda eelkõige suletud sektoris, mille inflatsioon on ELi keskmisest oluliselt kõrgem.-  Deflatsiooniprotsess peatus 2004. aasta mais, kui THHI-inflatsiooni aastane kasvumäär hüppas tagasi peaaegu 4%ni, olles langenud jaanuarist märtsini 3,5%ni. Vastavalt ametiasutustele kasvas inflatsioon peamiselt kõrgemate naftahindade ja tubakaaktsiisi tõttu. Aastainflatsioon naases 3,4%ni oktoobris ja novembris tõusis taas 3,8%ni kõrgemate toidu- ja küttehindade tõttu. Madalama inflatsiooni taustal langesid lühiajalised intressimäärad 6%lt 4%ni ning pikaajalised intressimäärad langesid üle 5%lt alla 4%ni. Sloveenia ühines 28. juunil 2004 vahetuskursimehhanismiga ERM II ja kohaldab harilikke kõikumispiire ±15% keskkursist 239,64 Sloveenia tolarit euro kohta. See lõpetas pikaajalise pideva odavnemise euro suhtes (kiirusel ligikaudu 3–5% aastas) ning pärast seda on tolar olnud väga stabiilne. Uus valitsus, mis astus ametisse 3. detsembril 2004, on kinnitanud, et tema peamisi eesmärke on minna üle eurole 2007. aasta alguses.-  Ajakohastatud programmi eesmärk on saavutada selline eelarveolukord, mis oleks tasakaalu lähedal või väikese ülejäägiga, kuid mitte programmiperioodi jooksul. Järgmise nelja aasta jooksul väheneb puudujääk poole võrra, seda just selle perioodi lõpupoole. 2005. aastaks ei ole vähendamist ette nähtud – valitsemissektori puudujääk jääb seega samale tasemel kui 2004. aastal (2,1% SKTst) – kuid 2006. aastal peaks puudujääk vähenema 1,8%ni SKTst ning seejärel 1,1%ni 2007. aastal. Eelmise programmiga võrreldes on puudujäägisihid igal aastal 0,25% võrra (SKTst) suuremad, kajastades asjaolu, et hiljuti liigitati kaks eelarvevälist fondi ümber valitsemissektorisse. Eeldatakse, et 2007. aastaks on esmane tasakaal positiivne. Fiskaalne stabiliseerimine kavatsetakse saavutada peamiselt kulusuhte vähendamisega 2006. aastani. Märkimisväärne osa 2007. aastaks ette nähtud puudujäägi vähendamisest on siiski seotud ainult tulusuhte olulise suurenemisega, põhinedes eeldusel, et Sloveenia on ELi eelarvest netosaaja 0,8% ulatuses SKTst, kusjuures aastatel 2005–2006 on see eelduste kohaselt 0,4% SKTst. Üldiselt tundub, et stabiliseerimiskava ei ole eelarvesihtide seadmisel eriti ambitsioonikas, sest praeguses ajakohastatud programmis kinnitatakse enam-vähem eelmises programmis kavandatud kohandamist veidi soodsama makromajandusliku stsenaariumi taustal.-  Programmi eelarveprognooside riskid tunduvad olevat enam-vähem tasakaalustatud. Ühest küljest toetab usutav makromajanduslik stsenaarium puudujäägisihte. Pealegi võib valitsus keelduda täiendavate kulutuste tegemisest, et kindlustada puudujäägisihi saavutamine ebasoodsate tingimuste korral, nagu seda tehti 2004. aastal. Lisaks selle võib olla üle hinnatud käibemaksutulu aastane vähenemine 0,3% võrra SKTst, sest maksutuluprognoosid paistavad olevat igaks juhuks ettevaatlikud. Teisest küljest tekitavad muret mõned riigi rahanduse keskpika perioodi fiskaalprognooside aluseks olevad prognoosid. Eelkõige on 2007. aasta tulemus osaliselt seotud ELi uue finantsperspektiiviga aastateks 2007–2013, eeldades olulist tõusu eelarveliste vahendite netosissevoolu osas ELi eelarvest, mis kasvaks 0,8%ni SKTst, olles eelnenud aastal 0,4%. Lisaks sellele on olemas ülekulude oht, eelkõige seoses pensionikuludega, kui 2006. aastaks kavandatud praeguse pensionide indekseerimisvalemi muutmise tulemuseks on vähem ranged parameetrid.-  Programmi eelarvealased põhimõtted ei pruugi tagada selle riskianalüüsi alusel piisavat varu tavaliste tsükliliste kõikumiste korral kogu programmiperioodi jooksul, et ei ületataks 3% puudujäägiläve. Lisaks ei ole need piisavad selleks, et saavutada stabiilsuse ja kasvu pakti keskpika perioodi eesmärk, milleks on tasakaalulähedane eelarveseisund programmiperioodi jooksul.-  Valitsuse koguvõlg on suhteliselt väike ja jääb selleks kogu programmiperioodi jooksul. Prognoositakse, et 2004. aastal on võlg tõusnud 30,2%ni SKTst. Valitsus ennustab peamiselt varude muutuste kohandamise põhjal võla suhte täiendavat tõusu järgmisel kahel aastal, mis tipneb 30,9%ga 2006. aastal. Prognooside kohaselt langeb võlg 2007. aastaks alla 30% SKTst, jõudes 29,7%ni seoses eeldatava varude muutuste kohandamisega. Ametiasutused arvavad, et ei ole otseseid ohte võla jätkusuutlikkusele, mis oleksid seotud tingimuslike kohustustega. Lisaks sellele peetakse võlaportfelli tähtaegu ja vääringustruktuuri kohaseks, sest pikaajalised tagasimaksed jaotuvad ühtlaselt, kusjuures tolaris väljendatud võlgade osatähtsus kasvab ning välisvõlad on valdavalt väljendatud euros.-  Programmis muudetakse valitsuse struktuurireformi kava, milles keskendutakse majanduse konkurentsivõime tugevdamisele, soodustades ettevõtlust ja suurendades eelarves kulusid teadus- ja arendustööle. Praegu on see 1,5% SKTst, mis on kümne uue liikmesriigi hulgas suurim, ning riigipoolne rahastamine läheneb ELi keskmisele, kusjuures teadus- ja arendustöö meetmete konkreetseks sihiks on rakendusuuringute projektid ja oskusteabe siire erasektorisse. Selles on ka meetmeid majanduskasvu säilitamiseks, näiteks arendades haridust ja koolitust ning edendades töökohtade loomisele suunatud investeeringuid ja kõrvaldades struktuurse jäikuse tööturul. Lisaks sellele on välja töötatud mitmed meetmed selleks, et piirata kohustuslike kulude suurt osatähtsust, mis on fiskaalse paindlikkuse suurendamise võtmeks. Ajakohastatud programmis on ametiasutused püüdnud kvantifitseerida kavandatud reformide mõju peamiste fiskaalkoondnäitajate prognoosidele. Valitsemissektori kulude vähendamise ja restruktureerimise üldine mõju on prognooside kohaselt kokkuhoid, mis suureneb 2007. aastaks 0,4%lt SKTst 1,3%ni SKTst.-  Sloveenias tundub olevat teatav risk seoses riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkusega, mille tähtis osa on vananeva elanikkonna eelarvekulude prognoos. Jätkuval pensionireformil on olnud positiivne mõju eelarvele, kuid pensionikulude prognoositav kasv pärast 2020. aastat on väga suur. Lisaks sellele oleks vaja olulist reformi tervishoiusüsteemis, vaatamata mõnele tervishoiusüsteemi ratsionaliseerimismeetmele 2004. aastal, sest see aitaks kaasa riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse parandamisele.***Eespool esitatud hinnangu alusel oleks Sloveenial kohane(i) kasutada kõiki võimalusi valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamise kiirendamiseks ja(ii) võtta ette pensioni- ja tervishoiusüsteemide täiendavad reformid, et parandada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust.Käesoleva hinnangu põhjal on komisjon võtnud vastu lisatud soovituse, et nõukogu võtaks vastu arvamuse Sloveenia ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta, ja edastab selle nõukogule.SoovitusNÕUKOGU ARVAMUSkooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 kolmanda lõikega Sloveenia ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2004–2007EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,[4] eriti selle artikli 9 lõiget 3,võttes arvesse komisjoni soovitust,pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteegaON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:1.  [8. märtsil 2005] kontrollis nõukogu Sloveenia ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2004–2007. Programm vastab osaliselt andmenõuetele, mis on esitatud tegevusjuhendis stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta. Eelkõige ei vasta valitsuse kontod veel täielikult ESA 95 standarditele, sest „muude“ tulude ja kulude osakaal protsendina SKTst on suur. Seepärast palutakse Sloveenial viia andmed nõuetega vastavusse.2.  Praegu olemasolevate andmete kohaselt kajastab programmi aluseks olev makromajanduslik stsenaarium usutavaid kasvuprognoose. Selles nähakse ette, et SKT reaalkasv, mis on 2004. aastal hinnanguliselt 4%, jätkuks umbes samal tasemel kogu programmiperioodi jooksul. Kuid inflatsiooniprognoos tundub olevat liiga madal.3.  Programmi aluseks oleva eelarvestrateegia eesmärk on saavutada usaldusväärne riigi rahandus, mis on määratletud tasakaalulähedase eelarveseisundina, kuid mitte programmiperioodi jooksul. Programmis nähakse ette valitsemissektori eelarvepuudujäägi järkjärguline vähendamine programmiperioodi jooksul, mis on kooskõlas pidava kuluosa vähendamisega protsendina SKTst. Pärast seda, kui tuluosa on püsivalt vähenenud kuni 2006. aastani, suureneb see taas programmiperioodi lõpus, arvestades ELi liikmelisusest tulenevat positiivset netomõju eelarvele. Vastavalt kohandamiskavale väheneb eelarvepuudujääk järgmise nelja aasta jooksul poole võrra, olles 2007. aastal veidi üle 1%. Eelmise programmiga võrreldes kinnitab ajakohastatud programm üldiselt kavandatud riigi rahanduse kohandamist veidi soodsama makromajandusliku stsenaariumi taustal.4.  Programmi eelarveprognooside riskid tunduvad olevat enam-vähem tasakaalustatud. Ühest küljest toetab usutav makromajanduslik stsenaarium puudujäägisihte. Pealegi võib valitsus keelduda täiendavate kulutuste tegemisest, et kindlustada puudujäägisihi saavutamine ebasoodsate tingimuste korral, nagu seda tehti 2004. aastal. Lisaks selle võib olla üle hinnatud käibemaksutulu aastane vähenemine 0,3% võrra SKTst, millega on arvestatud aastate 2005–2007 eelarves, tõlgendades maksutuluprognoosi liiga ettevaatlikult. Teisest küljest on 2007. aasta tulemus osaliselt seotud ELi uue finantsperspektiiviga aastateks 2007–2013, eeldades olulist tõusu eelarveliste vahendite netosissevoolu osas ELi eelarvest. Lisaks sellele on olemas ülekulude oht, eelkõige seoses pensionikuludega, kui 2006. aastaks kavandatud praeguse pensionide indekseerimisvalemi muutmise tulemuseks on vähem ranged parameetrid.5.  Programmi eelarvealased põhimõtted ei pruugi tagada selle riskianalüüsi alusel piisavat varu tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral kogu programmiperioodi jooksul, et ei ületataks 3% puudujäägiläve. Need ei ole ka piisavad selleks, et saavutada stabiilsuse ja kasvu pakti keskpika perioodi tasakaalulähedase eelarveseisundi eesmärk 2007. aastaks.6.  Valitsuse koguvõlg on suhteliselt väike: võla suhe on 2004. aastal jõudnud eeldatavasti 30,2%ni SKTsse, mis on oluliselt väiksem asutamislepingus sätestatud 60% kontrollväärtusest, ning see jõuab 2007. aastaks 29,7%ni.7.  Sloveenias tundub olevat teatav risk seoses riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkusega, mille tähtis osa on vananeva elanikkonna eelarvekulude prognoos. Jätkuval pensionireformil on olnud positiivne mõju eelarvele, kuid pensionikulude prognoositav kasv pärast 2020. aastat on väga suur. Lisaks sellele oleks vaja olulist reformi tervishoiusüsteemis, vaatamata mõnele tervishoiusüsteemi ratsionaliseerimismeetmele 2004. aastal, sest see aitaks kaasa riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse parandamisele.* * *Eespool esitatud hinnangust lähtudes soovitab nõukogu Sloveenial:(i) kasutada kõiki võimalusi valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamise kiirendamiseks;(ii) võtta ette pensioni- ja tervishoiusüsteemide täiendavad reformid, et parandada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust.Tähtsamate makromajanduslike ja eelarveliste prognooside võrdlus2004 | 2005 | 2006 | 2007 |Reaalne SKT (muutus, %) | LP jaanuar 2005 | 4,0 | 3,8 | 3,9 | 4,0 |KOM oktoober 2004 | 4,0 | 3,6 | 3,8 | puudub |LP mai 2004 | 3,6 | 3,7 | 3,8 | 3,9 |THHI inflatsioon (%) | LP jaanuar 20051 | 3,6 | 3,0 | 2,7 | 2,6 |KOM oktoober 2004 | 3,9 | 3,4 | 3,0 | puudub |LP mai 20041 | 3,3 | 3,0 | 2,7 | 2,6 |Valitsemissektori eelarve tasakaal (% SKTst) | LP jaanuar 2005 | -2,1 | -2,1 | -1,8 | -1,1 |KOM oktoober 2004 | -2,3 | -2,2 | -1,9 | puudub |LP mai 2004 | -1,9 | -1,8 | -1,5 | -0,9 |Esmane tasakaal (% SKTst) | LP jaanuar 2005 | -0,3 | -0,4 | -0,2 | 0,4 |KOM oktoober 2004 | -0,3 | -0,2 | -0,1 | puudub |LP mai 2004 | -0,3 | -0,4 | -0,2 | 0,4 |Valitsemissektori koguvõlg (% SKTsse) | LP jaanuar 2005 | 30,2 | 30,7 | 30,9 | 29,7 |KOM oktoober 2004 | 30,9 | 30,8 | 30,6 | puudub |LP mai 2004 | 29,1 | 29,5 | 29,4 | 28,4 |Märkus: 1 Lähenemisprogrammi tarbijahinnaindeksi inflatsioon. Allikad: lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2004. aasta sügise majandusprognoosid (KOM). |[1] EÜT L 209, 2.8.1997. Kõik dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] Majandus- ja rahandusministrite nõukogu 10.7.2001 jõustatud majandus- ja rahanduskomitee läbivaadatud arvamus stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta.[3] KOM(2002) 668, 27.11.2002.[4] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.