               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,23.5.2022
            COM(2022) 618 final

            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Luksemburgi 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Luksemburgi 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta
            {SWD(2022) 618 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Luksemburgi 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Luksemburgi 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 5 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241,
                  2
                millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ja teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse kestlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. [XX.] juunil 2022 ajakohastati kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

               (2)24. novembril 2021 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2022) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse 2021. aasta mais Portos toimunud sotsiaaltippkohtumisel veelkord kinnitatud ühist kohustust rakendada edasi Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid välja 17. novembril 2017. Euroopa Ülemkogu kiitis 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid heaks 25. märtsil 2022. 24. novembril 2021 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande,
                  3
                milles ei nimetatud Luksemburgi ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta, mille nõukogu võttis vastu 5. aprillil 2022, ning ettepaneku 2022. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist ning mille nõukogu võttis vastu 14. märtsil 2022.

               (3)Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub näiteks kõrgemates energia- ja toiduhindades ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, kes on energiaostuvõimetud või selle ohus. EL seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 esimest korda ajutise kaitse direktiiv,
                  4
                millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult ELis viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele.

               (4)Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne muudetud kava esitamise kuupäeva.

               (5)Alates 2020. aasta märtsist on kohaldatud üldist vabastusklauslit
                  5
               . Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises
                  6
                esitas komisjon oma seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema ELi või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Võttes arvesse suurenenud ebakindlust ja majandusväljavaateid ohustavaid suuri langusriske Euroopas toimuva sõja kontekstis, enneolematut energiahindade tõusu ja jätkuvaid häireid tarneahelates, on põhjendatud stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamisaja pikendamine 2023. aasta lõpuni.

               (6)2021. aasta stabiilsusprogrammi käsitlevas nõukogu 18. juuni 2021. aasta arvamuses esitatud lähenemisviisi kohaselt on eelarvepoliitikat praegu kõige parem mõõta esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu tagastamatute toetuste ja muude ELi vahenditega rahastatavaid kulusid
                  7
               . Selleks et hinnata, kas riigi eelarvepoliitika on konservatiivne ja kas eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, tuleks üldisest eelarvepoliitikast kaugemale minnes pöörata tähelepanu ka riiklikult rahastatavate
                  8
                esmaste jooksvate kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) ja investeeringute arengule.

               (7)2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised, et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist
                  9
               . Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajandusliku prognoosi kohaselt näib üleminek 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale 2023. aastal asjakohane, kuid samal ajal tuleb olla valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriigiti diferentseeritud ja nendes tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles kajastama suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis.

               (8)Seoses 2. märtsil 2022 esitatud eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning võrreldes talveprognoosiga kiiremat inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, et leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete abil; eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega, ning see peab olema riigiti diferentseeritud sõltuvalt nende eelarve- ja majandusolukorrast, sealhulgas võttes arvesse kriisi mõju ja Ukrainast põgenenud inimeste sisserännet.

               (9)30. aprillil 2021 esitas Luksemburg vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon on määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt hinnanud taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega. 13. juulil 2021 võttis nõukogu vastu otsuse Luksemburgi taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta
                  10
               . Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsusest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Luksemburg on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjakohased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud.

               (10)29. aprillil 2022 esitas Luksemburg kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artiklis 4 sätestatud tähtajaga oma 2022. aasta riikliku reformikava ja 2022. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2022. aasta riiklik reformikava ka Luksemburgi kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava täitmisel tehtud edusammude kohta.

               (11)23. mail 2022 avaldas komisjon Luksemburgi kohta 2022. aasta riigiaruande
                  11
               . Selles hinnati Luksemburgi edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti taaste ja vastupidavuse tulemustabeli põhjal kokkuvõte sellest, kuidas Luksemburg on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Selle analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega, sealhulgas nendega, mis tekivad seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse. Samuti hinnati Luksemburgi edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning ELi peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

               (12)20. juulil 2020 soovitas nõukogu Luksemburgil võtta 2020. ja 2021. aastal kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida pandeemiale ning toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitati Luksemburgil juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla kestlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Eurostati kinnitatud andmete põhjal paranes Luksemburgi valitsemissektori eelarvepositsioon, nii et 2020. aasta 3,4 % puudujäägist sai 2021. aastal 0,9 % ülejääk. Luksemburgi eelarvepoliitilised meetmed toetasid majanduse taastumist 2021. aastal, samal ajal kui ajutised erakorralised toetusmeetmed vähenesid 2,4 %-lt SKPst 2020. aastal 0,7 %-le 2021. aastal. Luksemburgi 2021. aasta meetmed on kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. 2020. ja 2021. aastal valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel võetud eelarvemeetmed olid enamasti ajutised või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. Eurostati kinnitatud andmete kohaselt oli valitsemissektori võlg 2021. aastal 24,4 % SKPst.

               (13)2022. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on konservatiivne ja edaspidi realistlik. 2022. aasta stabiilsusprogrammis prognoositakse reaalse SKP kasvuks 2022. aastal 1,4 % ja 2023. aastal 2,9 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv 2022. aastal 2,2 % ja 2023. aastal 2,7 %. 0,8 % suurune erinevus 2022. aastal tuleneb peamiselt kõrgematest investeerimisega seotud ootustest ja netoekspordi positiivsest panusest SKP reaalkasvu komisjoni prognoosis. Valitsus prognoosib oma 2022. aasta stabiilsusprogrammis, et nominaalne eelarvepositsioon halveneb 2022. aastal 0,7 % puudujäägini SKPst ja 2023. aastal 0,4 % puudujäägini. 2022. aasta langus kajastab peamiselt suuremaid kulutusi töötajate tasudele, investeeringutele ja sotsiaaltoetustele, samas kui tulude poolel prognoositakse jooksvate tulu- ja varamaksude vähenemist. Programmi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse kasvama 2022. aastal 25,4 %ni ja 2023. aastal 25,8 %ni. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et 2022. aastal on valitsemissektori eelarvepuudujääk 0,1 % SKPst ja 2023. aastal on eelarveülejääk 0,1 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2022. aastal 24,7 % ja 2023. aastal 25,1 %.

               Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi põhjal on keskpika perspektiivi (kümne aasta keskmine) potentsiaalne majanduskasv hinnanguliselt 2,6 %. See hinnang ei hõlma aga selliste reformide mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad suurendada Luksemburgi potentsiaalset majanduskasvu.

               (14)2022. aastal kaotab valitsus järk-järgult enamiku COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmetest, nii et ajutised erakorralised toetusmeetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 0,7 %-lt SKPst 2021. aastal 0,1 %-le SKPst 2022. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmed, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,8 % SKPst ja 2023. aastal 0,2 % SKPst
                  12
               . Need meetmed hõlmavad peamiselt energiaga seotud maksuvähendust, sotsiaalsiirdeid väikese sissetulekuga leibkondadele, energiatarbimise kaudsete maksude kärpimist ja tootmistoetusi. Need meetmed on kavandatud enamasti ajutistena. Kui aga energiahinnad jäävad kõrgeks ka 2023. aastal, võidakse mõnega neist meetmetest jätkata. Mõned neist meetmetest ei ole suunatud, eriti üldine kütuse aktsiisimaksude alandamine 2022. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulud, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,1 % ja 2023. aastal 0,2 % SKPst
                  13
               .

               (15)18. juunil 2021 soovitas nõukogu Luksemburgil
                  14
                järgida 2022. aastal toetavat eelarvepoliitikat, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastust saadav impulss, ning säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud. Samuti soovitati Luksemburgil juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada riigi rahanduse kestlikkus keskpikas perspektiivis ning samal ajal suurendada investeeringuid, et tõsta kasvupotentsiaali.

               (16)Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi ja Luksemburgi 2022. aasta stabiilsusprogrammis esitatud teabe põhjal prognoositakse, et eelarvepoliitika on 2022. aastal toetav (–1,3 % SKPst), nagu soovitas nõukogu
                  15
               . Luksemburg kavatseb jätkuvalt toetada majanduse taastamist, kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut täiendavate investeeringute rahastamiseks, nagu on soovitanud nõukogu. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest ELi vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2021. aastaga jääma stabiilseks. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2022. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,1 protsendipunkti
                  16
               . Seepärast kavatseb Luksemburg säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu on soovitanud nõukogu. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2022. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 1,2 protsendipunkti. See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmab energiahindade tõusu (0,5 % SKPst) majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmete lisamõju ning Ukrainast põgenevatele isikutele ajutise kaitse pakkumise kulusid (0,1 % SKPst), samas kui jooksvaid netokulusid suurendavad (0,3 % SKPst) prognooside kohaselt ka suuremad töötasud ja sotsiaalsiirded.

               (17)Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika seisund, eeldusel et poliitikat ei muudeta, 2023. aastal +0,5 % SKPst
                  17
               . Prognooside kohaselt jätkab Luksemburg 2023. aastal taaste- ja vastupidavusrahastust antavate toetuste kasutamist, et rahastada täiendavaid investeeringuid majanduse taastamise toetuseks. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2023. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,1 % SKPst
                  18
               . Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2023. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,5 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu leevendamiseks võetud meetmete (0,3 % SKPst) järkjärgulise kaotamise mõju.

               (18)2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk järk-järgult vähenema 0,3 %-le SKPst 2024. aastal ja 0,2 %-le SKPst 2025. aastal. Valitsemissektori eelarvepositsioon peaks seega kavakohaselt jääma programmiperioodi jooksul alla 3 % SKPst. Nendes prognoosides eeldatakse veidi suuremaid tulusid ja stabiilseid kulutusi protsendina SKPst. Programmi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse 2025. aastani kasvama – 2024. aastal kasvama 26,2 %ni ja 2025. aastal jääma 26,2 %-le. Komisjoni analüüsi põhjal näivad võla kestlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis väikesed.

               (19)COVID-19 kriisi mõju riigi rahandusele oli väiksem kui teistes liikmesriikides ja 2022. aastal oodatakse asjakohaste näitajate paranemist. Järgmistel aastakümnetel aga tugevneb demograafiliste suundumuste mõju valitsemissektori kulutustele. Seda eelkõige, kuna pensionäride arv töötaja kohta peaks elanikkonna vananemise ja netorände aeglustumise tõttu järjepidevalt kasvama. Stsenaariumis, mille puhul poliitikat ei muudeta, on Luksemburg 2070. aastaks üks ELi riikidest, kus pensionikulude kasv protsendina SKPst on kõige järsem. See tooks kaasa ligikaudu 18 % pensionikulud SKPst (võrreldes 9 %ga 2019. aastal), mis on ELi suurimate hulgas. See suurendab märkimisväärselt valitsemissektori võlga, seades ohtu riigi rahanduse jätkusuutlikkuse. Kõige kasulikum makromajanduslik mõju oleks tegeliku pensioniea tõstmisel, sest sellel teguril on suurim potentsiaal vähendada pensionikulusid. Majanduskasvu toetaks ka vanemaealiste töötajate kõrgem tööhõive määr. Riiklikus taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta pensionisüsteemi pikaajalist kestlikkust, ennetähtaegselt pensionile jäämise kavade negatiivset mõju ega rahalisi stiimuleid tööturult varakult lahkumiseks, mis põhjendab vanemaealiste töötajate madalat tööhõive määra. Varajane alustamine reformidega, mille eesmärk on piirata ennetähtaegselt pensionile jäämise kavu ja mõjutada vanemaealisi töötajaid eelistama pikemaks ajaks tööturule jäämist, võimaldaks reforme järk-järgult ellu viia, suurendades põlvkondadevahelist õiglust.

               (20)Agressiivse maksuplaneerimise vastane tegevus ELis on hädavajalik selleks, et i) ennetada ettevõtjate vahelise konkurentsi moonutamist; ii) tagada maksumaksjate õiglane kohtlemine ning iii) kaitsta riigi rahandust. Luksemburg on väikese avatud majandusega riik, millel on suur välismaailmaga ühendatud finantssektor, mis põhjendab suurte finantsvoogude olemasolu. Need suured finantsvood viitavad aga riigis selliste välismaalt kontrollitavate ettevõtete suurele kohalolekule, mis tegelevad grupisisese rahastamise ja rahaliste vahendite haldamisega. Eriti muret tekitav on see, et makse ei peeta kinni ega kohaldata samaväärseid meetmeid seoses koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide ELi loetellu
                  19
                kandmata ja madala või nullmaksumääraga jurisdiktsioonidesse tehtavate intressi- ja litsentsitasumaksetega. Luksemburgis asuvatest ettevõtetest ELi-välistesse jurisdiktsioonidesse tehtavaid intressi- ja litsentsitasumakseid võidakse maksustada vähe või üldse mitte, kui saaja jurisdiktsioonis nendelt tasudelt makse ei võeta või seda tehakse vähesel määral. Luksemburg on võtnud teatavaid meetmeid agressiivse maksuplaneerimise vastu. Seni on aga meetmed piiratud ja ebapiisavad, et lahendada väljaminevate maksete probleem maksusüsteemis, mida hargmaised ettevõtjad võivad kasutada agressiivse maksuplaneerimisega tegelemiseks.

               (21)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks. Need aitavad lahendada kõiki majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme või olulist osa majanduslikest ja sotsiaalsetest probleemidest, millele on osutatud riigipõhistes soovitustes, mille nõukogu esitas Luksemburgile Euroopa poolaasta raames 2019. ja 2020. aastal, nagu ka riigipõhistes soovitustes, mis esitati enne kava vastuvõtmise kuupäeva. Eelkõige on need probleemid seotud tervishoiusüsteemi säilenõtkuse, tööturule kaasamise ning rohe- ja digipöördesse tehtavate investeeringutega, samuti taskukohaste eluasemete nappuse ja rahapesuvastase raamistiku institutsioonilise vastupidavusega. Kava sisaldab meetmeid taskukohaste eluasemete riikliku pakkumise suurendamiseks. Samuti hõlmab kava investeeringuid taastuvenergia tootmisse ja säästvasse transporti, aidates järguti vähendada majanduse CO2 heidet. Keskpikas perspektiivis suurendaksid ettevõtete investeeringuid ja hoogustaksid tootlikkuse kasvu digitaalsed avalikud teenused ning mahukas riiklik kvantsidetehnoloogia teadus- ja innovatsiooniprojekt. Rahapesu ja terrorismi rahastamise vastase tegevuse valdkonnas hõlmab kava meetmete kombinatsiooni, mille eesmärk on suurendada läbipaistvust ja tugevdada finantsteenuste osutajate järelevalve raamistikku. Tööturule kaasamist peaksid aitama suurendada kavas sätestatud oskuste strateegia ja koolitusprogrammid, sealhulgas vanemaealisi töötajaid käsitlev eesmärk.

               (22)Luksemburgi taaste- ja vastupidavuskava rakendamine aitab eeldatavasti teha täiendavaid edusamme rohe- ja digipöörde valdkonnas. Luksemburgi kliimaeesmärkide saavutamist toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 61 %, samas kui digieesmärke toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 32 %. Taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine kooskõlas asjakohaste eesmärkide ja sihtidega aitab Luksemburgil COVID-19 kriisist kiiresti taastuda, tugevdades samal ajal tema vastupanuvõimet. Sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest.

               (23)Luksemburg ei ole veel esitanud partnerluslepingut ega muid ühtekuuluvuspoliitika programmidokumente
                  20
               . Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrusega (EL) 2021/1060 peab Luksemburg arvesse võtma asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ühtekuuluvuspoliitika 2021.–2027. aasta fondide programmitöös. See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondidest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suurendamiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal nende fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust. Taaste- ja vastupidavusrahastu ning ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakendamine sõltub ka selliste kitsaskohtade kõrvaldamisest, mis pärisvad investeeringuid, mis toetavad rohe- ja digipööret ning tasakaalustatud territoriaalset arengut.

               (24)Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Luksemburg silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on eelkõige seotud ebavõrdsuse suurenemisega haridussüsteemis. Luksemburgi haridussüsteemi iseloomustab kolme keele kasutamine (luksemburgi, saksa ja prantsuse keel) ning erineva sotsiaal-majandusliku ja keelelise taustaga õpilaste suur arv. Rahvusvaheliste testide tulemused näitavad, et õpilaste põhioskused on ELi keskmisest kehvemad ning on tugevalt seotud õpilaste sotsiaal-majandusliku ja keelelise taustaga. Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni läbiviidava rahvusvahelise õpilaste hindamise programmi 2018. aasta uuringus registreeriti Luksemburgis üks ELi suurimaid erinevusi soodsas ja ebasoodsas olukorras olevate õpilaste lugemisoskuses. Ebavõrdsust võimendab mitmekeelne kooliõpe ja see, et õpilased jagatakse varakult eri õppesuundadesse. Haridussüsteem ei anna kõigile õpilastele piisavalt mitmekeelsuse ja põhioskusi, et vastata riigi tööturu vajadustele. Õpilaste individuaalne toetamine aitaks saavutada täielikku arengupotentsiaali ja kõigi õpilaste üldist kaasatust. Riikliku koolide kvaliteedi vaatluskeskuse 2020. aasta järelduste kohaselt on haridussüsteemi juhtimist võimalik parandada, arendades edasi hindamisvahendeid ja mõõdetavaid eesmärke, mis edendavad kvaliteeti ja võimaluste võrdsust nii haridussüsteemi formaalses kui ka mitteformaalses osas.

               (25)Versailles’ deklaratsioonis ELi riigipeade ja valitsusjuhtidelt saadud volituste kohaselt soovitakse kavaga „REPowerEU“ kaotada võimalikult kiiresti Euroopa Liidu sõltuvus Venemaalt imporditavast fossiilkütusest. Selleks määratakse dialoogis liikmesriikidega kindlaks kõige sobivamad projektid, investeeringud ja reformid riiklikul, piirkondlikul ja ELi tasandil. Nende meetmete eesmärk on vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja suunata fossiilkütuste import Venemaalt eemale.

               (26)Luksemburgi energiasüsteemi iseloomustab suur sõltuvus impordist ja fossiilkütustest. Luksemburg on 2020. aasta andmete kohaselt elanikkonna suurust arvestades ELi suurim energia netoimportija. Riik sõltub peaaegu täielikult, s.o 92,5 % ulatuses primaarenergia impordist. Peamised energiaallikad on ülekaalukalt nafta ja gaas; nafta moodustab 68,5 % energiatarbimisest ja gaas 17,8 %. Luksemburg ei impordi naftat Venemaalt, samas kui vastav ELi keskmine näitaja on 26 % toornafta impordist. Siiski on Venemaa suhteliselt tähtis gaasi valdkonnas, sest sealt imporditakse 27 % Luksemburgi maagaasist, ehkki see on alla ELi keskmise 44 %
                  21
               . Luksemburgi ja Belgia gaasivõrgud ühendati ühtseks platvormiks. Kuigi lühiajaliselt suuri kitsaskohti ei ole, on taastuvenergiale üleminekuks vaja täiendavaid investeeringuid, eelkõige võrgu tugevdamiseks ja ajakohastamiseks. Tööstusgaasi nõudlus on viimastel aastatel olnud ühtlane ja kaubandussektori gaasinõudlus on mõõdukalt kasvanud. Gaasitarbimine on suurenenud peamiselt elamusektori gaasitarbimise kasvu tõttu. Luksemburg peab lahendama ebapiisava hulga eluasemete probleemi, täites samal ajal oma energia- ja kliimaeesmärgid. Samuti tuleb renoveerida olemasolev hoonefond. Elamuehitus- ja renoveerimissektor, mis moodustab 20,8 % kogu energiasäästupotentsiaalist (GWh), on 2030. aastaks suuruselt teine kumulatiivse energiasäästupotentsiaali allikas. Luksemburg suurendas oma taastuvenergia osakaalu 5 %-lt 2015. aastal 12 %ni 2020. aastal. Ometi on see endiselt üks väikseima taastuvenergia osakaaluga liikmesriike. Luksemburg peab tegutsema otsustavalt, et täita oma 2030. aasta energiaeesmärgid saada 25 % energiast taastuvatest energiaallikatest ja vähendada võrreldes 2007. aastaga energia lõpptarbimist 40–44 %. Selles on tähtis osa omavalitsustel. Liiklusummikud mõjutavad majandust ja keskkonnasäästlikkust, transpordisektor tarbib märkimisväärse osa naftast ja tekitab 59 % kasvuhoonegaaside koguheitest, samas kui vastav ELi keskmine näitaja oli 2019. aastal 24 %. Seega võivad transpordi tõhustamise ja säästvuse suurendamise meetmed aidata märgatavalt vähendada naftasõltuvust. Seda kajastatakse Luksemburgi riiklikus energia- ja kliimakavas, kus ühe eesmärgina peavad elektri- ja pistikühendusega sõidukid moodustama 2030. aastaks 40 % sõidukipargist. Luksemburg on seadnud endale eesmärgiks muutuda 2050. aastaks kliimaneutraalseks. Selleks et Luksemburg oleks kooskõlas paketi „Eesmärk 55“ eesmärkidega, tuleb veelgi vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning suurendada taastuvenergia tootmist ja energiatõhusust.

               (27)Kuigi kliimaneutraalsusele ülemineku ja fossiilkütustest loobumise kiirendamine tekitab mitmes sektoris märkimisväärseid ümberkorralduskulusid, saab Luksemburgi ühtekuuluvuspoliitika raames kasutada õiglase ülemineku mehhanismi, et leevendada ülemineku sotsiaal-majanduslikku mõju. Lisaks saab Luksemburg kasutada Euroopa Sotsiaalfond+, et parandada tööhõivevõimalusi ja tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust.

               (28)Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2022. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus
                  22
                kajastub allpool esitatud soovituses 1.

               (29)Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et rakendada soovitust euroala majanduspoliitika kohta. Luksemburgi puhul kajastub see eelkõige allpool soovitustes 1, 2 ja 3,

               SOOVITAB Luksemburgil võtta 2022. ja 2023. aastal järgmisi meetmeid.

               1.Tagada 2023. aastal, et riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasv oleks kooskõlas üldiselt neutraalse eelarvepoliitikaga, võttes arvesse jätkuvat ajutist ja sihipärast toetust kodumajapidamistele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ning Ukrainast põgenenud inimestele. Olla valmis kohandama jooksvaid kulusid vastavalt muutuvale olukorrale. Suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, sealhulgas kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut, kava „RePowerEU“ ja muid ELi vahendeid. Järgida pärast 2023. aastat eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne keskpika perioodi eelarvepositsioon. Suurendada pensionisüsteemi pikaajalist kestlikkust, eelkõige piirates ennetähtaegselt pensionile jäämist ja tõstes vanemaealiste töötajate tööhõive määra. Võtta meetmeid, et võidelda tõhusalt agressiivse maksuplaneerimisega, sealhulgas tagades null- ja madala maksumääraga jurisdiktsioonidesse tehtavate intressi- ja litsentsitasumaksete piisav maksustamine.

               2.Jätkata oma taaste- ja vastupidavuskava rakendamist kooskõlas nõukogu 13. juuli 2021. aasta rakendusotsuses esitatud eesmärkide ja sihtidega. Esitada 2021.–2027. aasta ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid, et viia lõpule läbirääkimised komisjoniga ja seejärel alustada nende dokumentide rakendamist.

               3.Vähendada ebavõrdsuse mõju õpilaste tulemustele ja edendada kõikidele haridussüsteemi õpilastele võrdsete võimaluste tagamist.

               4.Vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest, kiirendades taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu ning suurendades elektrienergia ülekandevõimsust ja investeeringuid energiatõhususse nii elamusektoris kui ka muudes sektorites. Aidata omavalitsustel välja töötada üksikasjalikud kohalikud kavad taastuvenergia, sealhulgas tuuleenergia ja fotogalvaanika kasutuselevõtu ning kaugkütte- ja kaugjahutussüsteemide kohta. Soodustada veelgi transpordi elektrifitseerimist ning investeerida ühistranspordivõrkudesse ja -taristutesse.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ELT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

                     (3)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

                     (4)

                        Nõukogu 4. märtsi 2022. aasta rakendusotsus (EL) 2022/382, millega määratakse kindlaks Ukrainast lähtuva põgenike massilise sissevoolu olemasolu direktiivi 2001/55/EÜ artikli 5 tähenduses ning nähakse selle tulemusena ette ajutine kaitse, ELT L 71, 4.3.2022, lk 1.

                     (5)

                        Komisjoni teatis nõukogule stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta, Brüssel, 20.3.2020, COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Komisjoni teatis nõukogule „Üks aasta pärast COVID-19 puhangu algust: eelarvepoliitika meetmed“, Brüssel, 3.3.2021, COM(2021) 105 final.

                     (7)

                        Käesolevas soovituses esitatud hinnangud eelarvepoliitika ja selle komponentide kohta on komisjoni hinnangud, mis põhinevad komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi aluseks olevatel eeldustel. Komisjoni hinnangud keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu kohta ei hõlma selliste reformide positiivset mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada potentsiaalset majanduskasvu.

                     (8)

                        Ei rahastata taaste- ja vastupidavusrahastust ega muudest ELi vahenditest antavate toetustega.

                     (9)

                        Komisjoni teatis nõukogule: eelarvepoliitika suunised 2023. aastaks, Brüssel, 2.3.2022, COM(2022) 85 final.

                     (10)

                        Nõukogu 13. juuli 2021. aasta rakendusotsus Luksemburgi taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta (ST 10155/2021).

                     (11)

                        SWD(2022) 618 final.

                     (12)

                        Näitajad kajastavad alates 2021. aasta sügisest võetud meetmete aastaste eelarvekulude taset, sealhulgas jooksvaid tulusid ja kulusid ning asjakohasel juhul kapitalikulumeetmeid.

                     (13)

                        Eeldatakse, et Ukrainast ELi põgenenud isikute koguarv jõuab 2022. aasta lõpuks järk-järgult 6 miljonini ning nende geograafiline jaotus põhineb olemasoleva diasporaa suurusel, vastuvõtva liikmesriigi elanikkonna suhtelisel suurusel ja Ukrainast põgenenud isikute tegelikul jaotusel üle kogu ELi 2022. aasta märtsi seisuga. Inimese kohta arvutatud eelarvekulude puhul põhinevad hinnangud komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse Euromodi mikrosimulatsiooni mudelil, võttes arvesse nii võimalikke rahaülekandeid inimestele kui ka mitterahalisi hüvitisi, näiteks hariduse ja tervishoiu vallas.

                     (14)

                        Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitus, milles esitatakse nõukogu arvamus Luksemburgi 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta, ELT C 304, 29.7.2021, lk 73.

                     (15)

                        Näitaja miinusmärk (plussmärk) vastab esmaste kulude kasvu liigsele (vähesele) kasvule võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga, osutades ekspansiivsele (pärssivale) eelarvepoliitikale.

                     (16)

                        Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma pärssiva panuse 0,1 protsendipunkti SKPst.

                     (17)

                        Näitaja miinusmärk (plussmärk) vastab esmaste kulude kasvu liigsele (vähesele) kasvule võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga, osutades ekspansiivsele (pärssivale) eelarvepoliitikale.

                     (18)

                        Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma pärssiva panuse 0,2 protsendipunkti SKPst.

                     (19)

                        Nõukogu 24. veebruari 2022. aasta järeldused maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide muudetud ELi loetelu kohta, ELT C 103/01, 3.2.2022, lk 1.

                     (20)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (ELT L 231, 30.6.2021, lk 159).

                     (21)

                        Eurostat (2020), Venemaa impordi osakaal vastavalt maagaasi ja toornafta koguimpordis. ELi 27 liikmesriigi keskmise arvutamisel põhineb koguimport impordil väljastpoolt ELi 27 liikmesriiki. Luksemburgi puhul hõlmab koguimport ELi-sisest kaubandust.

                     (22)

                        Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,23.5.2022
            COM(2022) 619 final

            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Läti 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Läti 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta
            {SWD(2022) 619 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Läti 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Läti 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 5 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241,
                  2
                millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu, jõustus 19. veebruaril 2021. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ja teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse kestlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. [XX.] juunil 2022 ajakohastati kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

               (2)24. novembril 2021 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2022) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse 2021. aasta mais Portos toimunud sotsiaaltippkohtumisel veelkord kinnitatud ühist kohustust rakendada edasi Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid välja 17. novembril 2017. Euroopa Ülemkogu kiitis 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid heaks 25. märtsil 2022. 24. novembril 2021 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Lätit ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida
                  3
               . Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta, mille nõukogu võttis vastu 5. aprillil 2022, ning ettepaneku 2022. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist ning mille nõukogu võttis vastu 14. märtsil 2022.

               (3)Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub näiteks kõrgemates energia- ja toiduhindades ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad eelkõige kõige haavatavamaid kodumajapidamisi, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus EL seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 esimest korda ajutise kaitse direktiiv,
                  4
                millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult ELis viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele.

               (4)Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitikaprioriteetide saavutamiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa nendest. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne muudetud kava esitamise kuupäeva.

               (5)Alates 2020. aasta märtsist on kohaldatud üldist vabastusklauslit
                  5
               . Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises
                  6
                esitas komisjon enda seisukoha, et kui tehakse otsust üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta, tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamine kvantitatiivne kriteerium peaks olema ELi või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Võttes arvesse suurenenud ebakindlust ja majandusväljavaateid ohustavaid suuri langusriske Euroopas toimuva sõja kontekstis, enneolematut energiahindade tõusu ja jätkuvaid häireid tarneahelates, on põhjendatud stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamisaja pikendamine 2023. aasta lõpuni.

               (6)2021. aasta stabiilsusprogrammi käsitlevas nõukogu 18. juuni 2021. aasta arvamuses esitatud lähenemisviisi kohaselt on eelarvepoliitikat praegu kõige parem mõõta esmaste kulude (v.a kaalutlusõigusel põhinevad tulumeetmed) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu tagastamatute toetuste ja muude ELi vahenditega rahastatavaid kulusid
                  7
               . Selleks et hinnata, kas riigi eelarvepoliitika on konservatiivne ja kas eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, tuleks üldisest eelarvepoliitikast kaugemale minnes pöörata tähelepanu ka riiklikult rahastatavate
                  8
                esmaste jooksvate kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) ja investeeringute arengule.

               (7)2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised, et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist
                  9
               . Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajandusliku prognoosi kohaselt näib asjakohane minna 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üle 2023. aasta üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale, kuid samal ajal tuleb olla valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriigiti erinevad ja nendes tuleks võtta arvesse võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles võtma neid suuniseid arvesse oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis.

               (8)Seoses 2. märtsil 2022 esitatud eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning võrreldes talveprognoosiga suuremat inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate kodumajapidamiste ostujõud, et leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete abil; eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega, ning see peab olema riigiti erinev sõltuvalt nende eelarve- ja majandusolukorrast, sealhulgas võttes arvesse kriisi mõju ja Ukrainast põgenenud inimeste sisserännet.

               (9)30. aprillil 2021 esitas Läti vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon on määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt hinnanud taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega. 13. juulil 2021 võttis nõukogu vastu otsuse Läti taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta
                  10
               . Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsusest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Läti on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjakohased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud.

               (10)22. aprillil 2022 esitas Läti oma 2022. aasta riikliku reformikava ja 26. aprillil 2022 oma 2022. aasta stabiilsusprogrammi kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artiklis 4 sätestatud tähtajaga. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2022. aasta riiklik reformikava ka Läti kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava täitmisel tehtud edusammude kohta.

               (11)23. mail 2022 avaldas komisjon Läti kohta 2022. aasta riigiaruande
                  11
               . Selles hinnati Läti edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti taaste ja vastupidavuse tulemustabeli põhjal kokkuvõte sellest, kuidas Läti on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Selle analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega, sealhulgas nendega, mis tekivad seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse. Samuti hinnati Läti edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning ELi peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

               (12)23. mail 2022 esitas komisjon ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Selles arutati Läti eelarveseisundit, kuna 2021. aastal ületas riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst. Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägikriteerium ei olnud täidetud. Kooskõlas 2. märtsi 2022. aasta teatisega ei teinud komisjon 2022. aasta kevadel ettepanekut algatada uusi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusi ning hindab 2022. aasta sügisel uuesti, kas on asjakohane teha ettepanek algatada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused.

               (13)20. juulil 2020 soovitas nõukogu Lätil võtta 2020. ja 2021. aastal kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida pandeemiale ning toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitati Lätil, kui majandustingimused võimaldavad, viia ellu eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Eurostati kinnitatud andmete põhjal suurenes 2021. aastal Läti valitsemissektori eelarvepuudujääk 4,5 %-lt SKPst 2020. aastal 7,3 %-le SKPst 2021. aastal. Läti eelarvepoliitilised meetmed toetasid majanduse taastumist 2021. aastal, samal ajal kui ajutised erakorralised toetusmeetmed suurenesid 2,8 %-lt SKPst 2020. aastal 5,2 %-le SKPst 2021. aastal. Läti 2021. aasta meetmed on olnud kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. Eelarvemeetmed, mille valitsus 2020. ja 2021. aastal kaalutlusõiguse alusel võttis, olid enamasti ajutised või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. Samas ei olnud mõned ajavahemikul 2020–2021 valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel võetud meetmed ajutised ega kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega, kusjuures peamiselt hõlmasid need sotsiaalkindlustusmaksete suuruse vähendamist, üksikisiku tulumaksuvaba miinimumi piirmäära suurendamist, meditsiinitöötajate ja õpetajate palkade tõstmist ning sotsiaalhüvitiste miinimummäära suurendamist. Eurostati kinnitatud andmete kohaselt oli valitsemissektori võlg 2021. aastal 44,8 % SKPst.

               (14)2022. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2022. aasta puhul realistlik ja edaspidi konservatiivne. Valitsuse prognoosi kohaselt suureneb reaalne SKP 2022. aastal 2,1 % ja 2023. aastal 2,5 %. Võrdluseks ennustatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis sarnaselt, et reaalne SKP suureneb 2022. aastal 2,0 % ja 2023. aastal natuke rohkem ehk 2,9 % peamiselt selle tõttu, et eratarbimise ja ekspordi puhul on väljavaade positiivsem. Valitsus prognoosib oma 2022. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk väheneb 2022. aastal 6,5 %ni SKPst ja 2023. aastal 2,8 %ni SKPst. Suur eelarvepuudujääk 2022. aastal tuleneb peamiselt 2022. aasta eelarvesse lisatud meetmetest, nimelt üksikisiku tulumaksusoodustuse suurendamine, mahukas investeerimispakett ning tervishoiu-, sise- ja haridussektori töötajate palkade suurendamine. Lisaks hoiavad puudujäägi kõrgel tasemel suur valitsuse toetus kodumajapidamistele ja ettevõtetele, et leevendada energiahindade tõusu, ja prognoositud maksutulude aeglasem kasv, mis tuleneb negatiivsest mõjust, mida Venemaa sissetung Ukrainasse majandusele avaldab, hoolimata sellest, et majandusele seoses COVID-19ga antav toetus on 2022. aastal võrreldes 2021. aastaga märkimisväärselt väiksem. Programmi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse kasvama 2022. aastal 45,7 %ni ja vähenema 2023. aastal 45,2 %ni. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2022. ja 2023. aastal vastavalt 7,2 % ja 3,0 % SKPst. See on suurem kui 2022. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarvepuudujääk, tingituna peamiselt täiendavatest poliitikameetmetest, mis lisati komisjoni prognoosidele, nimelt riikliku energiavarustuskindluse jaoks reservide loomine vastavalt energiaseadusesse tehtud hiljutistele muudatustele (hinnanguline eelarvemõju 2022. aastal 0,6 % SKPst). Reservide loomisest on usaldusväärselt teatatud, kuid see ei olnud stabiilsusprogrammi ettevalmistamise ajal teada. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2022. aastal 47,0 % ja 2023. aastal 46,5 %, mis on stabiilsusprogrammi prognoosist suurem. Erinevus tuleneb suuremast eelarvepuudujäägi prognoosist ja väiksemast nominaalse SKP prognoosist.

               Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümne aasta keskmine) potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt 2,3 %. See hinnang ei hõlma aga selliste reformide mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada Läti potentsiaalset majanduskasvu.

               (15)2022. aastal kaotab valitsus järk-järgult enamiku COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmetest, nii et ajutised erakorralised toetusmeetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 5,2 %-lt SKPst 2021. aastal 0,8 %-le SKPst 2022. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmed, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,9 % SKPst ja mis eeldatavasti 2023. aastal kaotatakse
                  12
               . Need meetmed hõlmavad peamiselt kodumajapidamistele ja ettevõtjatele mõeldud energiahinna ülempiiride erinevust, elektritariifi teatavate alakomponentide täielikku katmist riigi poolt ja toetust teatuavatele sotsiaalsetele rühmadele ja vaesematele kodumajapidamistele. Need meetmed on kavandatud ajutistena. Kui aga energiahinnad jäävad kõrgeks ka 2023. aastal, võidakse mõnedega neist meetmetest jätkata. Mõned neist meetmetest ei ole sihipärased, eelkõige energiahindade üldised ülempiirid. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulud, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,3 % SKPst ja 2023. aastal 0,5 % SKPst,
                  13
                ning kaitsekulutuste suurenemine 2022. aastal (0,1 % SKPst) ja 2023. aastal (0,3 % SKPst).

               (16)18. juunil 2021 soovitas nõukogu Lätil
                  14
                säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastust saadav impulss, ning säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud. Samuti soovitas nõukogu Lätil hoida riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasv kontrolli all. Samuti soovitati Lätil juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada riigi rahanduse kestlikkus keskpikas perspektiivis, ning samal ajal suurendada investeeringuid, et suurendada kasvupotentsiaali.

               (17)Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi ja Läti 2022. aasta stabiilsusprogrammis esitatud teabe põhjal prognoositakse, et eelarvepoliitika on 2022. aastal toetav (–3,3 % SKPst), nagu soovitas nõukogu
                  15
               . Läti kavatseb jätkuvalt toetada majanduse taastamist, kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut täiendavate investeeringute rahastamiseks, nagu on soovitanud nõukogu. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest ELi vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2021. aastaga suurenema 0,8 % võrra. Riiklikult rahastatavate investeeringute ekspansiivne panus eelarvepoliitikasse peaks 2022. aastal olema 0,3 protsendipunkti
                  16
               . Seepärast kavatseb Läti säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu on soovitanud nõukogu. Samal ajal peaks 2022. aasta riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasvu (ilma uute tulumeetmeteta) ekspansiivne panus üldisesse eelarvepoliitikasse olema 1,5 protsendipunkti. See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmab energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetavate meetmete (0,8 % SKPst) ning Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse andmise kulude (0,3 % SKPst) täiendavat mõju. Läti hoiab 2022. aastal riiklikult rahastatud jooksvate kulude kasvu üldiselt kontrolli all, sest riiklikult rahastatud jooksvate kulude märkimisväärne ekspansiivne panus 2022. aastal on tingitud peamiselt meetmetest, mille eesmärk on tegeleda energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju ning Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kuludega.

               (18)Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika mõju – eeldusel et poliitikat ei muudeta – 2023. aastal +3,2 % SKPst
                  17
               . Prognooside kohaselt jätkab Läti 2023. aastal taaste- ja vastupidavusrahastust antavate toetuste kasutamist, et rahastada täiendavaid investeeringuid majanduse taastamise toetuseks. Taaste- ja vastupidavusrahastust antavate toetuste ja muudest liidu vahenditega rahastatavate kulude positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2022. aastaga suurenema 0,9 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavatel investeeringutel peaks 2023. aastal olema pärssiv panus 0,8 protsendipunkti SKPst
                  18
               . Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2023. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 2,7 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu leevendamiseks võetud meetmete (0,9 % SKPst) järkjärgulise kaotamise ja Ukrainast põgenenud inimestele ajutise kaitse andmisega seotud täiendavate kulude (0,1 % SKPst) mõju.

               (19)2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk järk-järgult vähenema 2,3 %-le SKPst 2024. aastal ja 1,7 %-le SKPst 2025. aastal. Seega peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk jääma programmiperioodil alla 3 % SKPst. Need prognoosid eeldavad tugiprogrammide järkjärgulist kaotamist ja maksutulu kindlat kasvu. Programmi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse 2025. aastaks vähenema – 2024. aastal 44,5 %ni ja 2025. aastal 43,4 %ni. Komisjoni analüüsi põhjal näivad võla jätkusuutlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis väikesed.

               (20)Läti maksutulude osakaal SKPs on märkimisväärselt väiksem kui ELi keskmine, piirates avalike teenuste rahastamist. Läti saab äriühingu tulumaksust ELis kõige väiksemat tulu (0,7 % SKPst 2020. aastal) ning kinnisvaramaksust saadud tulu on 1,0 % SKPst, samas kui ELi keskmine on 2,3 % SKPst. Lisaks, kuigi keskmise palgasaaja maksukiil on sarnane ELi keskmisele, on tööjõu tegelik maksumäär ELis madalaimate seas, osutades märkimisväärsele võimalusele suurendada tööjõu maksustamisest saadavat tulu parema kogumise ja suurema progressiivsuse abil. Läti avaliku sektori kulutused tervishoiule ja sotsiaalkaitsele on võrreldes ELi keskmisega eriti väikesed, takistades õigeaegset ja võrdset juurdepääsu tervishoiule ja nõuetekohasele sotsiaalabile. Selle tulemusel on Lätis ELi kõige suurem sissetulekute ebavõrdsus, sotsiaalsiirete väikseim mõju vaesuse kaotamisele ja halvimad tervisenäitajad. Vaatamata hiljutisele tõusule jäävad miinimumsissetulek, miinimumpension ja invaliidsushüvitised alla vaesuspiiri. Haavatavate rühmade piiratud juurdepääs kvaliteetsele sotsiaalabile ja -teenustele takistab veelgi sotsiaalset kaasamist. Pikaajalise hoolduse süsteemi on vähe arendatud, kodune ravi ja kogukonnapõhised teenused on piiratud. Sotsiaalkortereid on vähe saada ja tihti ei pakuta nendes sobivaid elamistingimusi. Lisaks erineb sotsiaalabi piirkonniti ja ei ole tihti piisavalt sihipärane. Vara ja kapitali kõrgem maksustamine ja sissetuleku maksustamise suurem progressiivsus pakuvad parimat potentsiaali maksutulu suurendamiseks, sest need allikad on jätkuvalt võrreldes ELi keskmisega alakasutatud. Lisaks peaksid varimajanduse vähendamiseks tehtavad jõupingutused jätkuma ka pärast taaste- ja vastupidavuskavas kavandatud meetmeid.

               (21)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks. Need aitavad lahendada kõiki majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme või olulist osa majanduslikest ja sotsiaalsetest probleemidest, millele on osutatud riigipõhistes soovitustes, mille nõukogu esitas Lätile Euroopa poolaasta raames 2019. ja 2020. aastal, nagu ka riigipõhistes soovitustes, mis esitati enne kava vastuvõtmise kuupäeva. Eelkõige hõlmab Läti kava meetmeid, mille abil kavatsetakse tegeleda erinevas ulatuses kõigi kuue üldise probleemiga – eelarve, inimkapital, avalik haldus, tootlikkus ning digi- ja rohepööre. Kava sisaldab reforme, mis on seotud kõrgharidusasutuste juhtimise ja rahastamisega, laiaulatusliku personalistrateegia rakendamisega tervishoius ning miinimumsissetuleku toetuse indekseerimise kasutuselevõtuga. Suured investeeringud hõlmavad Riia transpordipiirkonna keskkonnahoidlikumaks muutmist, hankides selleks keskkonnahoidlikke ühissõidukeid ja renoveerides eramaju ja avalikke hooneid ning ettevõtteid energiatõhusaks. Märkimisväärseid investeeringuid kavatsetakse teha ka selleks, et edendada piirkondlikku arengut, ehitades koole, tööstusparke ja taskukohase hinnaga eluasemeid ning ajakohastades haiglaid. Eeldatakse, et need meetmed suurendavad majanduse kasvupotentsiaali jätkusuutlikul viisil.

               (22)Läti taaste- ja vastupidavuskava rakendamine aitab eeldatavasti teha täiendavaid edusamme rohe- ja digipöörde valdkonnas. Läti kliimaeesmärkide saavutamist toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 37,6 %, samas kui digieesmärke toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 21 %. Taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine kooskõlas asjakohaste eesmärkide ja sihtidega aitab Lätil COVID-19 kriisist kiiresti taastuda, tugevdades samal ajal tema vastupanuvõimet. Sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest.

               (23)Läti ei ole veel ametlikult esitanud partnerluslepingut ega muid ühtekuuluvuspoliitika programmidokumente
                  19
               . Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrusega (EL) 2021/1060 peab Läti arvesse võtma asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ühtekuuluvuspoliitika 2021.–2027. aasta fondide programmitöös. See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondidest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suurendamiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal nende fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust. Taaste- ja vastupidavusrahastu ning ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakendamine sõltub ka selliste kitsaskohtade kõrvaldamisest, mis pärisvad investeeringuid, mis toetavad rohe- ja digipööret ning tasakaalustatud territoriaalset arengut.

               (24)Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas kirjeldatud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Läti silmitsi mitmete muude probleemidega, sealhulgas juurdepääsuga pangalaenudele. Krediidivoog erasektorisse on viimase kümne aasta jooksul olnud enamjaolt negatiivne. 2016. aastal muutus see positiivseks, aga krediidi kasvumäär jäi allapoole SKP kasvumäära. 2020. aastal oli erasektori võlg 66,5 % SKPst võrreldes 78,3 %ga SKPst 5 aastat varem. Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks on laenu saamine olnud eriti keeruline osaliselt nende suurema krediidiriski tõttu, kuid neil tuleb toime tulla ka märkimisväärselt suurte laenukulude ja koormava paberimajandusega. Lisaks muudab tagatisena pakutava vara vähene likviidsus väljaspool Riia piirkonda laenu saamise eriti raskeks. See kujutab endast hüpoteeklaenude ja ettevõtete laenude puhul märkimisväärset takistust. Lisaks saaks tarbijatele mõeldud keskkonnahoidlike tehnoloogialahenduste rahastamise muuta taskukohasemaks odavamate ja pikemaajaliste krediiditoodete abil. Poliitilistes pingutustes on peamiselt keskendutud laenuandmise toetamisele, kombineerides selle avaliku sektori toetustega. Kuid sellega kaasnevad märkimisväärsed kulud valitsuse eelarve jaoks, mistõttu ei ole see laenuandmise edendamiseks jätkusuutlik. Laenupakkumise piirangute vähendamiseks on vaja ärikeskkonna läbipaistvuse ja usaldusväärsuse üldist paranemist, sealhulgas varimajanduse vähendamist. Lisaks on ruumi suurendada laenude sissenõudmismäära, mis vähendaks pankade viivislaenudega seotud kulusid ja mida saaks edendada tõhusama õigussüsteemi abil. Sihtotstarbelised laenu- ja tagatisskeemid võivad aidata vähendada likviidsusriski, millega pangad peavad silmitsi seisma, kui võtavad vastu tagatisi suhteliselt mittelikviidsetelt turgudelt. Avalikud laenuskeemid strateegiliselt oluliste investeeringute jaoks, nagu rohepööre ja piirkondlik areng, võivad suurendada tõhusat konkurentsi pangandusturul või täita turulõhe seal, kus pangapoolne rahastamine on liiga kallis või kus see ei ole saadaval. Lisaks pakuvad avalikud tagatis- ja laenuskeemid võrreldes toetuskavadega märkimisväärselt kulutõhusamat viisi eralaenamise toetamiseks. Lisaks pangapoolse rahastamise tõketele on Läti alternatiivsete rahastamisallikate turgu vähe arendatud ja sel on potentsiaal parandada ettevõtete juurdepääsu rahastamisele.

               (25)Versailles’ deklaratsioonis ELi riigipeade ja valitsusjuhtidelt saadud volituste kohaselt soovitakse kavaga „REPowerEU“ kaotada võimalikult kiiresti Euroopa Liidu sõltuvus Venemaalt imporditavast fossiilkütusest. Selleks määratakse dialoogis liikmesriikidega kindlaks kõige sobivamad projektid, investeeringud ja reformid riiklikul, piirkondlikul ja ELi tasandil. Nende meetmete eesmärk on vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja suunata fossiilkütuste import Venemaalt eemale.

               (26)2020. aasta andmete kohaselt moodustavad naftatooted (33,8 %) ja maagaas (21,6 %) ligikaudu poole Läti energiaallikate jaotusest, ülejäänu moodustab peamiselt taastuvenergia (44,1 %). Kogu Läti maagaasi import pärines Venemaalt (suurem kui ELi keskmine sõltuvus Venemaalt imporditavast maagaasist – 44 %) ja Venemaa oli peamine allikas (20 %) Läti naftatootmise impordis (vastab üldiselt ELi keskmisele sõltuvusele Venemaalt imporditavast maagaasist – 26 %)
                  20
               . Läti sõltuvus Venemaa gaasitarnetest on märkimisväärselt vähenenud tema gaasiühenduse tõttu Leeduga, mis annab Lätile juurdepääsu Klaipeda veeldatud maagaasi terminalile. Läti on lisaks seotud Eesti ja Soomega, muutes neli riiki osaks samast maagaasi turust. Lätis asuv gaasihoidla võimaldab tasandada pakkumise ja nõudluse hooajalisi ebakõlasid ja säilitab Balti turu varustuskindluse tagamiseks reservi. Gaasiga seotud uued taristu- ja võrguinvesteeringud peaksid võimaluse korral olema tulevikukindlad, et hõlbustada nende pikaajalist kestlikkust tulevikus säästvate kütuste jaoks kohandamise kaudu. Poliitikaprioriteediks peaksid siiski jääma käimasoleva ELi elektrivõrguga sünkroniseerimise lõpuleviimine, naaberliikmesriikide vaheliste ühenduste jaoks piisava ühendusvõimsuse tagamine ja ühiste taastuvenergiaprojektide elluviimine. Lisaks gaasitaristu parandamisele, mille eesmärk on kindlustada alternatiivsed tarneallikad, peab Läti Venemaa energiast sõltuvuse vähendamiseks kiirendama taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu ja suurendama energiatõhusust, eelkõige ehituse ja transpordi sektorites. Läti taaste- ja vastupidavuskava hõlmab meetmeid, mille eesmärk on hõlbustada erainvesteeringuid maismaal toodetavasse tuuleenergiasse. Nende kavandatust varasem rakendamine, mille valitsus hiljuti välja kuulutas, võib aidata kiirendada investeeringuid maismaal toodetavasse tuuleenergiasse. Kuid taastuvate energiaallikate osakaalu suurendamine nõuaks, et Läti uuriks ka avamere tuuleenergiaga seotud võimalusi. Tugevdada võiks energiatõhususe meetmeid, sealhulgas täielikku renoveerimist, eelkõige hoonetes, transpordis ja tööstuses. Energiaallikate jaotuse mitmekesistamiseks kaalub Läti koostöös naaberliikmesriikidega tuumaenergiasse investeerimist. Selleks, et Läti peaks sammu paketi „Eesmärk 55“ eesmärkidega, tuleb veelgi vähendada kasvuhoonegaaside heidet ja suurendada taastuvate energiaallikate kasutamist ja energiatõhusust.

               (27)Kuigi kliimaneutraalsusele ülemineku ja fossiilkütustest loobumise kiirendamine tekitab mitmes sektoris märkimisväärseid ümberkorralduskulusid, saab Läti ühtekuuluvuspoliitika raames kasutada õiglase ülemineku mehhanismi, et leevendada ülemineku sotsiaal-majanduslikku mõju kõige enam mõjutatud piirkondades. Lisaks saab Läti kasutada Euroopa Sotsiaalfond+, et parandada tööhõivevõimalusi ja tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust.

               (28)Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2022. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus
                  21
                kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1.

               (29)Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et rakendada soovitust euroala majanduspoliitika kohta. Läti puhul kajastub see eelkõige allpool soovitustes 1, 2 ja 3,

               SOOVITAB Lätil võtta 2022. ja 2023. aastal järgmisi meetmeid.

               1.Tagada 2023. aastal, et riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasv oleks kooskõlas üldiselt neutraalse eelarvepoliitikaga, võttes arvesse jätkuvat ajutist ja suunatud toetust kodumajapidamistele ja ettevõtetele, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Olla valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, sealhulgas kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut, kava „RePowerEU“ ja muid ELi vahendeid. Järgida pärast 2023. aastat eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis. Laiendada maksustamist, sealhulgas vara ja kapitali puhul, ning tugevdada tervishoiu ja sotsiaalkaitse asjakohasust, et vähendada ebavõrdsust.

               2.Jätkata oma taaste- ja vastupidavuskava rakendamist kooskõlas nõukogu 13. juuli 2021. aasta rakendusotsuses esitatud eesmärkide ja sihtidega. Esitada 2021.–2027. aasta ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid, et viia lõpule läbirääkimised komisjoniga ja seejärel alustada nende dokumentide rakendamist.

               3.Parandada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate juurdepääsu rahastamisele avaliku sektori laenude andmise ja tagatisskeemide kaudu, mille eesmärk on edendada strateegiliselt olulisi investeeringuid, eelkõige rohepööret ja piirkondlikku arengut.

               4.Vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja mitmekesistada fossiilkütuste importi, kiirendades taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, tagades piisava ühendusvõimsuse, mitmekesistades energiatarneid ja tarneteid ning vähendades üldist energiatarbimist kaugeleulatuvate energiatõhususe meetmete kaudu.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

                     (3)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 25).

                     (4)

                        Nõukogu 4. märtsi 2022. aasta rakendusotsus (EL) 2022/382, millega määratakse kindlaks Ukrainast lähtuva põgenike massilise sissevoolu olemasolu direktiivi 2001/55/EÜ artikli 5 tähenduses ning nähakse selle tulemusena ette ajutine kaitse (ELT L 71, 4.3.2022, lk 1).

                     (5)

                        Komisjoni teatis nõukogule stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta,
                     Brüssel, 20.3.2020, COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Komisjoni teatis nõukogule „Üks aasta pärast COVID-19 puhangu algust: eelarvepoliitika meetmed“, Brüssel, 3.3.2021, COM(2021) 105 final.

                     (7)

                        Käesolevas soovituses esitatud hinnangud eelarvepoliitika ja selle komponentide kohta on komisjoni hinnangud, mis põhinevad komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi aluseks olevatel eeldustel. Komisjoni hinnangud keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu kohta ei hõlma selliste reformide positiivset mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada potentsiaalset majanduskasvu.

                     (8)

                        Ei rahastata taaste- ja vastupidavusrahastust ega muudest ELi vahenditest antavate toetustega.

                     (9)

                        Komisjoni teatis nõukogule „Eelarvepoliitika suunised 2023. aastaks“, Brüssel, 2.3.2022, COM(2022) 85 final.

                     (10)

                        Nõukogu 13. juuli 2021. aasta rakendusotsus, millega kiidetakse heaks Läti taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnang (2021/0164 (NLE)).

                     (11)

                        SWD(2022) 619 final.

                     (12)

                        Näitajad kajastavad alates 2021. aasta sügisest võetud meetmete aastaste eelarvekulude taset, sealhulgas jooksvaid tulusid ja kulusid ning asjakohasel juhul kapitalikulumeetmeid.

                     (13)

                        Eeldatakse, et Ukrainast ELi põgenenud isikute koguarv jõuab 2022. aasta lõpuks järk-järgult 6 miljonini ning nende geograafilise jaotuse hinnang põhineb olemasoleva diasporaa suurusel, vastuvõtva liikmesriigi elanikkonna suhtelisel suurusel ja Ukrainast põgenenud isikute tegelikul jaotusel üle kogu ELi 2022. aasta märtsi seisuga. Inimese kohta arvutatud eelarvekulude puhul põhinevad hinnangud komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse Euromodi mikrosimulatsiooni mudelil, võttes arvesse nii võimalikke rahaülekandeid inimestele kui ka mitterahalisi hüvitisi, näiteks hariduse ja tervishoiu vallas.

                     (14)

                        Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitus, milles esitatakse nõukogu arvamus Läti 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta, ELT C 304, 29.7.2021, lk 63.

                     (15)

                        Näitaja miinusmärk (plussmärk) viitab sellele, et esmaste kulude kasv on suurem kui keskpika perioodi majanduskasv (puudujääk); see osutab ekspansiivsele (pärssivale) eelarvepoliitikale.

                     (16)

                        Muudel riiklikult rahastatavatel kapitalikuludel peaks olema ekspansiivne panus 0,7 protsendipunkti SKPst, sest komisjoni prognoos hõlmab energiavarustuskindluse jaoks reservide loomise mõju eelarvele vastavalt energiaseaduse viimastele muudatustele.

                     (17)

                        Näitaja miinusmärk (plussmärk) viitab sellele, et esmaste kulude kasv on suurem kui keskpika perioodi majanduskasv (puudujääk); see osutab ekspansiivsele (pärssivale) eelarvepoliitikale.

                     (18)

                        Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma pärssiva panuse 0,6 protsendipunkti SKPst, mis tuleneb baasmõjust, nimelt on komisjoni 2022. aasta prognoosis arvestatud mõju, mida avaldab eelarvele energiavarustuskindluse jaoks reservide loomine, aga 2023. aasta jaoks ei ole sellist meedet prognoositud.

                     (19)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (ELT L 231, 30.6.2021, lk 159).

                     (20)

                        Eurostat (2020), Venemaa impordi osakaal maagaasi ja toornafta koguimpordis. 27 ELi liikmesriigi keskmise puhul arvestatakse koguimporti väljastpoolt 27 ELi liikmesriiki pärit impordi järgi. Läti puhul hõlmab koguimport liidusisest kaubandust. Toornafta ei hõlma rafineeritud naftatooteid.

                     (21)

                        Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.