title: Komisjoni soovitus (EL) 2018/1149, 10. august 2018, mittesiduvate suuniste kohta, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/821 kohaste konflikti- ja riskipiirkondade ning tarneahela muude riskide kindlaksmääramist

text:
               17.8.2018

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 208/94

      KOMISJONI SOOVITUS (EL) 2018/1149,
      10. august 2018,
      mittesiduvate suuniste kohta, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/821 kohaste konflikti- ja riskipiirkondade ning tarneahela muude riskide kindlaksmääramist
      EUROOPA KOMISJON,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 292,
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Mineraalsed loodusvarad on suure arengupotentsiaaliga, kuid konflikti- või riskipiirkondades võivad need põhjustada vaidlusi, kui neist saadav tulu soodustab vägivaldse konflikti puhkemist või jätkumist, takistades püüdlusi arengu, hea valitsemistava ja õigusriigi poole. Nimetatud piirkondades on konflikti ja mineraalide ebaseadusliku kasutamise vahelise seose katkestamine ülimalt tähtis tegur rahu, arengu ja stabiilsuse tagamisel.

                  (2)

                  Nende probleemide lahendamiseks on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2017/821 (1) (edaspidi „määrus“), mida rakendatakse alates 1. jaanuarist 2021, kehtestatud konflikti- ja riskipiirkondadest pärit tina, tantaali, volframi ja nende maakide ning kulla liidu importijatele tarneahelaga seotud hoolsuskohustus.

                  (3)

                  Konflikti- ja riskipiirkond on määruse kohaselt selline piirkond, mis on relvastatud konfliktis või ebakindlas konfliktijärgses olukorras või nõrga või puuduva valitsemistava ja julgeolekuga, nagu läbikukkunud riik, ning piirkond, kus rahvusvahelist õigust, sealhulgas inimõigusi, laiaulatuslikult ja süstemaatiliselt rikutakse.

                  (4)

                  Määruse artikli 14 lõikes 1 on sätestatud, et ettevõtjate, eelkõige VKEde tegevuse selguse, õiguskindluse ja järjepidevuse tagamiseks koostab komisjon Euroopa välisteenistuse ja OECDga konsulteerides ettevõtjate jaoks mittesiduvad suunised, milles selgitatakse konflikti- ja riskipiirkondade kindlakstegemise kriteeriumite parimaid kohaldamisviise (edaspidi „suunised“).

                  (5)

                  Kõnealuse artikliga on lisaks ette nähtud, et suunised põhinevad määruses sätestatud konflikti- ja riskipiirkondade määratlusel ning neis võetakse arvesse OECD hoolsuskohustuse suuniseid selle valdkonna kohta, käsitledes ka muid tarneahelaga seotud riske, mille puhul tuleks suuniste asjakohastes lisades määratletud korra kohaselt käivitada ohulipusüsteem.

                  (6)

                  Selleks et suunised oleksid tõhusad, tuleks sätestada konflikti- ja riskipiirkondadest pärit mineraalide ja metallide tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse üldkontseptsioon ning määrata kindlaks menetlusetapid, mida ettevõtted peaksid järgima, et selgitada välja ja kõrvaldada riskid, mis on seotud tina, tantaali, volframi ja kulla hankimisega.

                  (7)

                  Tuleks meelde tuletada, et määrusega liidu importijate suhtes kehtestatud nõuetes ei käsitleta üksnes konflikti- ja riskipiirkondadest pärit mineraale ja metalle, vaid ka nendega seotud riske tarneahela kõigis etappides, nt kauplemisel, käitlemisel ja eksportimisel.

                  (8)

                  Kõnealustes suunistes tuleks samuti selgitada konflikti- ja riskipiirkondade kindlaksmääramise peamisi põhimõtteid, millest määruse rakendamisel lähtuda, ilma et selliseid alasid käsitlev määratlus ja selgitus piiraks liidu seisukohta konflikti- ja riskipiirkondade küsimuses väljaspool määruse konteksti.

                  (9)

                  Suunistes tuleks kindlasti osutada, et konflikti- ja riskipiirkondade kindlaksmääramisel võivad ettevõtjad kasutada asjakohast avalikest allikatest pärit teavet, tuletades samal ajal meelde, et asjaomaseid allikaid ajakohastatakse erineva sagedusega ja teabele tuleks vajaduse korral otsida täiendust muudest allikatest.

                  (10)

                  Suunistes tuleks käsitleda ka muid tarneahelaga seotud riske, mis puudutavad kauplemistehingute kohta, tarnijaid ja erakorralisi asjaolusid ning mille puhul tuleks käivitada ohulipusüsteem kooskõlas OECD tegevusega selles valdkonnas.

                  (11)

                  Määruse artikli 14 lõikes 2 on sätestatud, et komisjon kaasab väliseksperte, kes koostavad soovitusliku, mitteammendava ja korrapäraselt ajakohastatava konflikti- ja riskipiirkondade nimekirja. Nimekiri põhineb välisekspertide tehtud analüüsil suuniste kohta ning muu hulgas akadeemilistelt ringkondadelt ja tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse süsteemidelt saadud olemasoleval teabel.

                  (12)

                  Kõnealused suunised ei ole liidu importijatele siduvad ja liikmesriigi pädevad asutused vastutavad ka edaspidi hoolsuskohustuse täitmise eest ning komisjoni talitused tagavad, et kõnealused suunised oleksid asjakohased ka tulevikus,

            ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

                  1.

                  Liidu importijad, kellel on määrusest (EL) 2017/821 tulenevad kohustused, peaksid järgima käesoleva soovituse lisas esitatud mittesiduvaid suuniseid. Suuniste järgimine aitab teha kindlaks konflikti- ja riskipiirkonnad ning käivitada nõuetekohaselt ohulipusüsteem, nii et neil on võimalik järgida määruses sätestatud nõudeid, mis jõustuvad 1. jaanuaril 2021. Suuniseid võivad järgida ka muud üksused, kes kohaldavad mineraalide tarneahelaga seotud hoolsuskohustust.

                  2.

                  Käesolev soovitus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

         Brüssel, 10. august 2018

               Komisjoni nimel

               komisjoni liige

            Cecilia MALMSTRÖM

         (1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2017. aasta määrus (EL) 2017/821, millega kehtestatakse konflikti- ja riskipiirkondadest pärit tina, tantaali, volframi ja nende maakide ning kulla liidu importijatele tarneahelaga seotud hoolsuskohustus (ELT L 130, 19.5.2017, lk 1).

         LISA
         1.   KÄESOLEVATE SUUNISTE EESMÄRGID

         Määrus (EL) 2017/821 (edaspidi „määrus“) jõustus 8. juunil 2017 ja seda kohaldatakse liidu importijate (1) (sealhulgas sulatuskodade ja rafineerimistehaste) suhtes alates 1. jaanuarist 2021. Nagu määruse esimeses artiklis sätestatud, on määruse eesmärk tagada läbipaistvus ja anda kindlustunne konflikti- ja riskipiirkondadest hankeid tegevate liidu importijate tarnetavade suhtes.
         Kooskõlas määruse artikli 14 lõikega 1 tehakse Euroopa Komisjonile ülesandeks koostada ettevõtjate jaoks käsiraamatu kujul mittesiduvad suunised, milles selgitatakse konflikti- ja riskipiirkondade kindlakstegemise kriteeriumite parimaid kohaldamisviise. Selles artiklis on ka sätestatud, et suunistes tuleb võtta arvesse OECD hoolsuskohustuse suuniseid (2) selle valdkonna kohta, sealhulgas muud riski tarneahelas, mis käivitab käsiraamatu asjakohastes lisades määratletud ohulipusüsteemi.
         Käesolevate suuniste

                     —

                     2. JAOS sätestatakse üldine hoolsuskohustuse mõiste konflikti- ja riskipiirkondadest pärit mineraalide tarneahelates ning meetmed, mida äriühingud peaksid võtma, et teha kindlaks ja maandada riske, mis on seotud tina, tantaali, volframi ja kulla hankimisega;

                     —

                     3. JAOS selgitatakse konflikti- ja riskipiirkondade määratluse põhielemente määruse kohaldamisel;

                     —

                     4. JAOS loetletakse avalikest allikatest pärit teave, mis aitab äriühingutel teha kindlaks konflikti- ja riskipiirkonnad ning muud riskid;

                     —

                     5. JAOS esitatakse teavet võimalike riskide muude näitajate (või ohulippude) kohta mineraalide tarneahelas seoses asukoha, tarnijate ning kauplemistehingute tavatute asjaoludega.

               Suunised on välja töötatud eesmärgiga aidata ELi importijatel täita oma tarneahelaga seotud hoolsuskohustust. Need ei piira määruse (EL) 2017/821 kohaldamist ega ole õiguslikult siduvad.
         Peale selle tuleks märkida, et vastavalt määruse artikli 14 lõikele 2 kaasab komisjon (hiljem) väliseksperte, kes koostavad soovitusliku, mitteammendava ja korrapäraselt ajakohastatava konflikti- ja riskipiirkondade nimekirja. See nimekiri põhineb välisekspertide poolt käesolevate suuniste kohta tehtud analüüsil ning olemasoleval teabel, mis on muu hulgas saadud valitsustelt, rahvusvahelistelt organisatsioonidelt, akadeemilistelt ringkondadelt ja tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse süsteemidelt.
         2.   MINERAALIDE TARNEAHELAGA SEOTUD HOOLSUSKOHUSTUS – ÜLDMÕISTE JA MEETMED

         2.1   Riskipõhise hoolsuskohustuse mõiste

         Äriühingutel, kes tegelevad konflikti- ja riskipiirkondades mineraalide kaevandamise ja töötlemisega ning nendega kauplemisega, on võimalik luua tulu, majanduskasvu ja heaolu, säilitada elatusallikaid ja edendada kohalikku arengut. Samas võib sellistes olukordades tekkida oht, et äriühingud aitavad oma tegevusega või hankeotsustega kaasa olulise kahjuliku mõju tekkimisele, sealhulgas relvastatud konfliktidele ja inimõiguste rasketele rikkumistele, või et nad on sellise mõjuga seotud. Seda silmas pidades peaksid äriühingud, tagamaks et nad ei aita tahtlikult või tahtmatult kaasa sellele kahjulikule mõjule ega muutu sellega seotuks (ega ole sellega jätkuvalt seotud), täitma riskipõhist hoolsuskohustust pideva, ennetava ja reageeriva protsessi osana, mis on kindlalt nende juhtimissüsteemi lõimitud.
         Üldiselt viitab riskipõhine hoolsuskohustus meetmetele, mida äriühingud peaksid oma mineraalide tarneahelas tegelike ja võimalike riskide väljaselgitamiseks ja maandamiseks võtma, et vältida või vähendada oma osalust kahjulikus mõjus, mis on seotud konflikti- ja riskipiirkondadega seonduva mineraalide kaevandamise, tootmise, nendega kauplemise ning nende töötlemise, käitlemise ja ekspordiga. Riskid määratletakse seoses asjaomase äriühingu tegevuse võimaliku kahjuliku mõjuga, mis tuleneb äriühingu enda tegevusest või võib olla otse seotud tema tegevuse, toodete või teenustega tulenevalt tema ärisuhetest kolmandate isikutega, sealhulgas tarnijatega ja tarneahela teiste osalistega. Kahjulik mõju võib hõlmata inimestele tekitatavat kahju (s.t välist mõju) ja/või äriühingu mainekahju või õiguslikku vastutust (s.t sisemist mõju).
         Äriühingutel võivad mineraalide tarneahelates tekkida riskid seoses mineraalide kaevandamise, tootmise, nendega kauplemise ning nende käitlemise või ekspordi asjaoludega, mis on oma laadilt sellised, et nendega kaasneb suurem oht tekitada märkimisväärset kahjulikku mõju, nagu konfliktide rahastamine või konfliktide õhutamine, konfliktiolukordadele kaasaaitamine või nende teravdamine, nagu on märgitud OECD hoolsuskohustuse suuniste II lisas ja selle liidetes.
         Nende riskide tõttu peaksid äriühingud tegema heas usus jõupingutusi, et teha kindlaks ja hinnata asukoha, tarnija või asjaoludega seotud riske, ning kehtestama hoolsuskohustuse meetmed, mida on kohandatud nende riskide erinõuetega. Hoolsuskohustus võib aidata ka äriühingutel tagada, et nad järgivad rahvusvahelist õigust ja täidavad oma riigi õigusnorme, sealhulgas neid, mis reguleerivad maavarade ebaseaduslikku kaubandust, samuti ÜRO sanktsioone ja ELi otsuseid, mis põhinevad Euroopa Liidu lepingul ja Euroopa Liidu toimimise lepingul, ning eelkõige Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 215 kohaseid piiravaid meetmeid.
         OECD suunistes sätestatud põhimõtetel põhineva määruse üldine eesmärk on võimaldada mineraalide turvaliste, läbipaistvate ja kontrollitavate tarneahelate arendamist ning tagada, hõlbustada ja edendada mineraalide ja metallide vastutustundlikku importi konflikti- ja riskipiirkondadest ELi, aitamata kaasa relvastatud konfliktidele ja seonduvale inimõiguste rikkumisele, edendades seeläbi majanduslikku arengut ja kohalike kogukondade elujärge.
         2.2   Hoolsuskohustus – viiest meetmest koosnev raamistik

         Riskipõhine hoolsuskohustus, mida on soovitatud OECD hoolsuskohustuse suunistes, on üles ehitatud järgmisele viiele meetmele, mis on kõik ka määruses sätestatud.
         Tarneahelas tegutsevad äriühingud peaksid:

                     —

                        looma tugeva juhtimissüsteemi ning võtma vastu ja edastama selgelt tarnijatele ja avalikkusele oma põhimõtted seoses mineraalide ja metallidega, mis võivad olla pärit konflikti- ja riskipiirkondadest. See hõlmab faktiliste asjaolude kindlaks tegemist, mis on seotud konflikti- ja riskipiirkondadest pärit mineraalide kaevandamise, transportimise ja käitlemisega, nendega kauplemisega, nende töötlemise, sulatamise, rafineerimise ja legeerimisega ning selliseid mineraale sisaldavate lõpptoodete tootmise ja müügiga (määruse artikkel 4);

                     —

                        tegema kindlaks tarneahelas esinevad tegelikud ja võimalikud riskid ning neid hindama (3) (määruse artikli 5 lõike 1 punkt a);

                     —

                        kavandama ja rakendama strateegiat, mis võimaldab reageerida tuvastatud riskidele eesmärgiga neid ära hoida või maandada, võttes vastu riskijuhtimiskava ja seda rakendades. Selle tulemusena võidakse otsustada jätkata kauplemist riskimaandamise meetmete võtmise ajal, peatada ajutiselt kauplemine riskimaandamise meetmete võtmise ajaks või lõpetada suhted tarnijaga kas pärast ebaõnnestunud riskimaandamiskatseid või juhul, kui tarnija paneb toime rasked inimõiguste rikkumised (nt lapstööjõu kasutamise halvimad vormid, sunniviisiline töö ja piinamine) või pakub otsest või kaudset tuge valitsusvälistele relvastatud rühmadele (määruse artikli 5 lõike 1 punkt b);

                     —

                        viima läbi või korraldama sõltumatu välisauditi äriühingu tegevuse, protsesside ja süsteemide suhtes, mida kasutatakse tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse täitmisel tarneahela kindlaksmääratud punktides, eelkõige seoses sulatuskodade ja rafineerimistehaste hoolsuskohustuse tavadega (määruse artikkel 6);

                     —

                        andma avalikult aru tarneahela hoolsuskohustuse põhimõtetest ja tavadest, et tekitada üldsuses usaldust äriühingute võetavate meetmete suhtes (määruse artikkel 7).

               3.   KONFLIKTI- JA RISKIPIIRKONDADE MÄÄRATLUSEST ARUSAAMINE

         Määruses kasutatav konflikti- ja riskipiirkondade määratlus on kooskõlas sellega, mis OECD hoolsuskohustuse suuniste kohaselt selliseid piirkondi iseloomustab, ega piira ELi seisukohta küsimuses, millised piirkonnad võivad olla konflikti- ja riskipiirkonnad väljaspool määruse konteksti. See on sätestatud üksnes määruse kohaldamisalasse kuuluvate metallide ja mineraalidega seotud tarneahela hoolsuskohustuse täitmise eesmärgil ning see peab olema praktiline, põhjalik ja äriühingute jaoks lihtsasti arusaadav.
         Konflikti- ja riskipiirkonna määratlus määruses (artikli 2 punkt f):

            „piirkond, mis on relvastatud konfliktis või ebakindlas konfliktijärgses olukorras või nõrga või puuduva valitsemistava ja julgeolekuga, nagu läbikukkunud riik, ning piirkond, kus rahvusvahelist õigust, sealhulgas inimõigusi, laiaulatuslikult ja süstemaatiliselt rikutakse“.

         See mõiste lähtub teatavatest rahvusvahelises õiguses sätestatud aluspõhimõtetest, sealhulgas „relvastatud konflikt“, „ebakindel konfliktijärgne olukord“ ja „läbikukkunud riik“. Neid põhimõtteid illustreeritakse ja selgitatakse täiendavalt allpool, et hõlbustada äriühingutel nendest praktilist arusaamist vastutustundliku tarneahela juhtimise osana.
         Peale selle peaksid need aluspõhimõtted võimaldama leida lihtsasti asjakohast avalikest allikatest pärit teavet kohapealse olukorra kohta konflikti- ja riskipiirkondades ning aitama äriühingutel tuvastada laiemalt riske nende tarneahelas ning nende tegevuse võimalikku mõju (vt 4. jagu).
         Tuleks meeles pidada, et määruses, aga ka OECD hoolsuskohustuse suunistes ette nähtud tarneahela hoolsuskohustus on seotud teatavate selliste äritehingute ja suhete kahjuliku mõju riskide tuvastamise ja hindamisega, mis seonduvad konflikti- ja riskipiirkondadest (mis võivad olla riigi tasandist madalamal) pärit või läbi nende transporditud metallide ja mineraalidega. Riigiga seotud teave võib olla taustteave, et teha kindlaks vajaliku hoolsuskohustuse üldine tase.

                     Määratluse põhielement

                     Selgitus

                     Relvastatud konflikt

                        Relvastatud konflikti, laialdase vägivalla või muu inimestele kahju tekkimise ohu olemasolu, nagu on kirjeldatud rahvusvahelise humanitaarõiguse alusel, mis reguleerib relvastatud konflikti läbiviimist võitlejate poolt. Relvastatud konflikt võib esineda mitmesugusel kujul, näiteks rahvusvaheline või riigisisene konflikt, mis võib hõlmata kaht või enamat riiki, või vabadussõda, mäss, kodusõda jms.
                     Erisuunised relvastatud konflikti kohta on esitatud 1949. aasta Genfi konventsioonides ning hõlmavad kõiki kuulutatud sõdasid või muid relvakonflikte, mis võivad puhkeda kahe või enama lepingupoole vahel, isegi kui üks nendest sõjaseisukorda ei tunnusta; kõik lepingupoole territooriumi osalise või täieliku okupeerimise juhtumid, ka juhul, kui okupatsioonile ei osutata relvastatud vastupanu. 1949. aasta Genfi konventsioonide II lisaprotokolli (1977) kohaselt ei rakendata neid siserahutuste ja -pingete korral, nagu massilised korratused, isoleeritud ja juhuslikud vägivallaaktid ja teised samalaadsed aktid.

                     Ebakindlas konfliktijärgses olukorras piirkonnad
                     Nõrga või puuduva valitsemistava ja julgeolekuga piirkonnad, nagu läbikukkunud riigid, ning piirkonnad, kus rahvusvahelist õigust, sealhulgas inimõigusi, laiaulatuslikult ja süstemaatiliselt rikutakse.

                        Ebakindlas konfliktijärgses olukorras piirkonnad on piirkonnad, kus aktiivne vaenutegevus on peatunud ning mis on ebakindlas olukorras, mis tähendab seda, et piirkonnal või riigil on nõrk suutlikkus viia läbi peamisi valitsemisfunktsioone ning tal puudub võime arendada ühiskonnas vastastikku konstruktiivseid suhteid tingituna konfliktieelsest olukorrast. Sellised piirkonnad on haavatavamad siseste või väliste šokkide suhtes, nagu majanduskriis või looduskatastroofid. Sellistel juhtudel, nagu ka määratluse järgmises lõigus hõlmatud juhtudel (st piirkonnad, kus on nõrk või puuduv valitsemistava ja julgeolek), peavad ettevõtjad tegema kindlaks, et seal on kas nõrgad institutsioonid või puuduv valitsemistava ning rahvusvahelise õiguse laialdased ja süsteemsed rikkumised ning inimõiguste rikkumised, et teha otsus, et piirkond on konflikti- ja riskipiirkond. Seega on rahvusvahelise õiguse rikkumiste üks tingimus, mis lisandub ebakindlas konfliktijärgses olukorras piirkondade ning nõrga või puuduva valitsemistava ja julgeolekuga piirkondade tingimustele. Seoses viimasega kinnitaks näiteks ametliku kaevandamisloa andmise menetluse puudumine valitsemistava puudumist.

                     Läbikukkunud riigid

                     Läbikukkunud riik viitab olukorrale, kus on äärmiselt nõrgad institutsioonid. Läbikukkunud riik hõlmab võimu- ja ametiasutuste struktuuride läbikukkumist, õiguse ja korra kokkukukkumist ning riiki esindada suutvate institutsioonide puudumist.

               4.   AVALIKEST ALLIKATEST PÄRIT TEAVE KONFLIKTI- JA RISKIPIIRKONDADE KINDLAKSTEGEMISEKS

         See jagu hõlmab soovituslikku ja mitteammendavat loetelu asjakohase avalikest allikatest pärit teabe kohta, mis aitab äriühingutel teha kindlaks konflikti- ja riskipiirkonnad. Kui äriühingud mõistavad riiklikku ja piirkondlikku konteksti ning võimalikke riske, mis esinevad piirkondades, kus nad tegutsevad või kust nad hankeid teevad, saavad nad seega paremini kavandada oma hoolsuskohustusega seotud jõupingutusi. Selline üldisem riigipõhine teave võib olla kasulik ka väärkäitumise väidete paikapidavuse hindamisel.
         Loetletud avalikest allikatest saadud teave rühmitatakse põhielementide järgi, mis on sätestatud konflikti- ja riskipiirkondade määratluses (vt 3. jagu):

                     —

                     KONFLIKT – võimaldab hinnata, kas piirkond on relvastatud konflikti piirkond või ebakindlas konfliktijärgses olukorras piirkond;

                     —

                     VALITSEMISTAVA – võimaldab hinnata seda, millises ulatuses esineb piirkondades nõrk või puuduv valitsemistava ja julgeolek;

                     —

                     INIMÕIGUSED – võimaldab hinnata, kas piirkonda mõjutavad rahvusvahelise õiguse laiaulatuslikud ja süstemaatilised rikkumised, sealhulgas inimõiguste rikkumised (4).

               Lisaks hõlmab punktis 4.2 esitatud loetelu taustteabena maavarasid käsitlevaid teabeallikaid.
         4.1   Kuidas teabeallikaid kõige paremini kasutada

         Loetletud teabeallikad on mitteärilised, st nende puhul ei nõuta liitumistasusid ega rahalisi makseid. Äriühingud peaksid neid kasutades kaaluma, kas allikad sisaldavad ajakohastatud teavet. Määruses on sätestatud, et lisaks käesolevatele suunistele peab Euroopa Komisjon kaasama väliseksperte, kes koostavad soovitusliku, mitteammendava ja korrapäraselt ajakohastatava konflikti- ja riskipiirkondade nimekirja. Euroopa Komisjoni talitused tagavad koos nimetatud välisekspertidega vajaduse korral selle loetelu ajakohastamise, et tagada selle püsiv asjakohasus.
         Täiendavad üldisemat laadi allikad (millest mõnda ei ole alltoodud loetelus sõnaselgelt nimetatud), millega on kasulik tutvuda, hõlmavad geoloogiateenistusi, mis pakuvad teavet maavarade kohta (Briti ja USA geoloogiateenistused), Euroopa Komisjoni toorainete infosüsteemi, selle valdkonna juhtivate organisatsioonide veebisaite, nagu USA välisministeeriumi riikide raportid (valitsemistava ja inimõigused), eri ÜRO agentuuride (sealhulgas Inimõiguste Nõukogu, ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet, ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo, ÜRO Lastefond, ÜRO Arenguprogramm, Rahvusvaheline Tööorganisatsioon ja Rahvusvaheline Migratsiooniorganisatsioon) ning muude asjaomaste kodanikuühiskonna organisatsioonide, näiteks Amnesty Internationali, Global Witnessi, Human Rights Watchi ja IMPACTi (endine Aafrika-Kanada partnerlus) avaldatud aruandeid. Äriühingud võivad päevakajalisema ja uudistepõhise teabe saamiseks vaadata ka muude organisatsioonide veebsaite ja muid infoallikaid, nagu Rahvusvaheline Punase Risti Komitee, Natural Resource Governance Index (loodusvarade juhtimise indeks), Global Peace Index (ülemaailmne rahuindeks) jne.
         Samuti on kasulik tutvuda riiklike või piirkondlike allikatega. Ehkki riiklikele/piirkondlikele allikatele on mõnikord keerulisem juurde pääseda, võimaldavad need saada põhjalikuma ülevaate olukorrast konkreetses piirkonnas võrreldes riigi koondteabega.
         Nende allikatega tutvuvad äriühingud võivad toimida järgmiselt.

                     1.

                     Nende juhtimissüsteemis hoitava tarneahelat käsitleva teabe põhjal (viiemeetmelise raamistiku esimene meede, vt 2. jagu) peaksid äriühingud püüdma kõigepealt teha kindlaks oma mineraalide hankimise, nendega kauplemise ning nende käitlemise ja transpordi geograafilised piirkonnad, et mõista konteksti, milles nende kaevandus- ja kauplemistegevus toimub, ning tuvastada seotud riskid.

                     2.

                     Selleks võivad äriühingud kasutada allpool loetletud avalikke allikaid (st analüütilised allikad, kaardid/tabelid ja uudised), mis hõlmavad konflikti- ja riskipiirkondade määratluse kolme põhielementi (st konflikt, valitsemistava ja inimõigused), et mõista poliitilist ja julgeolekukonteksti, ning teha kindlaks oma tarneahela kahjuliku mõju võimalikud riskid ja neid hinnata, tuginedes oma tarneahela põhimõtetele, mis peavad olema kooskõlas OECD suuniste II lisaga ja selle liidetes sätestatud ohulippudega.

                     3.

                     Kui allpool loetletud allikad sisaldavad vasturääkivat või ebaveenvat teavet, peaksid äriühingud suhtuma sellesse ettevaatusega enne piirkonnas tugevdatud hoolsuskohustuse menetluse läbiviimisest loobumist. Taas tuleks rõhutada, et vastutus hoolsuskohustuse eest on seotud tegelike või võimalike riskide kindlakstegemise ja maandamisega, et ära hoida või leevendada tegevuse, eelkõige hangete, kauplemise ja ärisuhete kahjulikku mõju, samuti muid asjaolusid, mis on seotud äriühingute tegevusega ja mitte üksnes mineraali päritoluriigi või -piirkonnaga.

                     4.

                     Allpool loetletud allikaid ajakohastatakse teatava aja tagant ning isegi kui need on asjakohased, ei pruugi need alati täiesti täpsed olla. Seepärast tuleks neid kasutada kombineerituna ning vajaduse korral koos täiendavate allikatega. Kui ülalnimetatud soovituslik, mitteammendav ja korrapäraselt ajakohastatav konflikti- ja riskipiirkondade nimekiri, mille väliseksperdid peavad esitama, on kättesaadav, on see lisateabeallikas.

               4.2   Avalike teabeallikate loetelu

                     Hinnatav küsimus

                     Hõlmavus

                     Avalikud allikad

                     Allikate sisu

                     KONFLIKT

                     Üleilmne

                     Analüütilised allikad

                     Heidelberg Conflict Barometer (Heidelbergi konfliktibaromeeter)
                     http://www.hiik.de/?lang=en/

                     Kõige hiljutisemate üleilmsete konfliktidega seotud sündmuste analüüs tekstide ja joonistena; eraldi piirkondlikud ja eri riikide peatükid.

                     Geneva Academy Rule of Law in Armed Conflicts (relvastatud konfliktides õigusriigi põhimõtteid uuriv Genfi akadeemia)
                     http://www.rulac.org/

                     Andmebaas ja analüüsid, milles kirjeldatakse rahvusvahelise õiguse rakendamist relvastatud konfliktides üle maailma (üleilmne hõlmavus ja lühiülevaated).

                     Assessment Capacities Project – Global Emergency Overview (hindamisvõimekuse projekt – üleilmne erakorraliste olukordade ülevaade)
                     https://www.acaps.org/countries/

                     Üleilmsed ja riigipõhised analüüsid, mis annavad ülevaate riikidest ja milles analüüsitakse riike, milles esineb probleeme, humanitaarkriis ja tõsine humanitaarkriis.

                     Kaardid või tabelid

                     Uppsala Conflict Data Programme – Georeferenced Event Dataset (Uppsala konfliktiandmete programm – geograafiliste koordinaatidega sündmuste andmekogum)
                     http://www.ucdp.uu.se/ged/

                     Uudistel põhinev interaktiivne kaart organiseeritud vägivallasündmustest; sisaldab andmeid surmaga lõppenud juhtumite ja vägivalla liigi (valitsusepoolne, valitsusväline, ühepoolne) kohta ning kasutaja saab suumida üksiksündmuste tasandini.

                     CrisisWatch
                     http://www.crisisgroup.org

                     Kõige olulisemate üleilmsete konflikti või võimaliku konflikti olukordade hetkeseis; interaktiivne kaart ja andmebaas, mis võimaldab hinnata olukorda valitud riikides juhtumite puhul aastatel 2003–2018.

                     Global Peace Index (ülemaailmne rahuindeks)
                     http://www.visionofhumanity.org

                     Interaktiivne kaart, mis mõõdab üleilmset rahu vastavalt kvalitatiivsetele ja kvantitatiivsetele näitajatele (julgeolekutöötajad ja politsei, poliitiline ebastabiilsus, organiseeritud konfliktid, relvastatud talituste töötajad jne).

                     Major Episodes of Political Violence (suuremad poliitilise vägivalla juhtumid)
                     http://www.systemicpeace.org

                     Kaardid ja tabelid, milles on loetletud relvastatud konfliktide episoodid (sealhulgas inimohvrid) maailmas aastatel 1946–2017.

                     Piirkondlik

                     Armed Conflict Location and Event Data (relvastatud konfliktide asukohtade ja sündmuste andmed)
                     http://www.acleddata.com/

                     Konfliktidega seotud suundumuste aruanded ja analüüsid, sealhulgas igakuised ajakohastatud andmed poliitilise vägivalla kohta Aafrikas, Lähis-Idas ja Aasias, tuginedes reaalajas saadud andmetele ning analüüsides praegust ja varasemat olukorda konkreetsetes riikides.

                     International Peace Information Service – Conflict Mapping (rahvusvaheline rahuteabe talitus – konfliktide kaardistamine)
                     http://ipisresearch.be/

                     Kongo Demokraatliku Vabariigi (konflikt/konfliktimineraalid), Kesk-Aafrika Vabariigi, Sudaani ja Lõuna-Sudaani (vaidlusalused piirkonnad, vahejuhtumid, loodusvarad, haridus, kogukonnasisene vägivald, riigisisene ja riikidevaheline vägivald) kaardid; esitatud kaartide analüüs.

                     International Tin Association (rahvusvaheline tinatööstuse ühing)
                     https://www.internationaltin.org/
                     http://www.itsci.org/

                     Tina tarneahela algatuses (Tin Supply Chain Initiative) esitatakse hindamisaruanded kaevanduskohtade julgeolekuolukorra kohta Rwandas, Kongo Demokraatliku Vabariigi idapoolsetes provintsides, Burundis ja Ugandas.

                     Mining Conflicts in Latin America (kaevandamiskonfliktid Ladina-Ameerikas)
                     http://ejatlas.org/featured/mining-latam

                     Keskkonnaõiguse atlases dokumenteeritakse ja kataloogitakse taustteabe andmiseks keskkonnaküsimustega seotud sotsiaalsed konfliktid.

                     VALITSEMISTAVA

                     Üleilmne

                     Worldwide Governance Indicators (üleilmsed valitsemistavade näitajad)
                     http://info.worldbank.org/governance/wgi

                     Valitsemistavade ajakohastatud koond- ja individuaalsete näitajate andmekogum teatavate riikide kohta, valitsemistavade kuus mõõdet; riikide andmete aruannetes on esitatud näitajate kokkuvõtted riigi kohta.

                     Fragile States Index (ebakindlas olukorras riikide indeks)
                     http://ffp.statesindex.org

                     Indeks, mis keskendub riskinäitajatele, tuginedes uudiste artiklitele ja aruannetele.

                     Corruption Perception Index (korruptsiooni tajumise indeks)
                     http://www.transparency.org/research/cpi/overview

                     Indeks, mis näitab tajutavat korruptsiooni riikides.

                     National Resource Governance Institute (riiklike ressursside juhtimise instituut)
                     https://resourcegovernance.org/

                     Riigipõhine teave ja võrdlev analüüs loodusvarade juhtimisega seotud küsimuste kohta.

                     INIMÕIGUSED

                     Üleilmne

                     ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonid
                     http://www.un.org/en/sc/documents/resolutions

                     ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonides esitatakse kord aastas kasulikud kirjeldused poliitilise ja julgeolekuolukorra kohta probleemsetes riikides.

                     ÜRO Inimõiguste Nõukogu
                     http://www.ohchr.org/EN/HRBodies/HRC/Pages/AboutCouncil.aspx

                     Universaalsed perioodilised ülevaated.

                     ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo
                     http://www.ohchr.org/EN/pages/home.aspx

                     Riigipõhine teave inimõigustega seotud küsimuste kohta.

                     ÜRO Arenguprogramm – rahvusvahelised inimarengu näitajad – riikide ülevaated
                     http://hdr.undp.org/en/countries

                     Iga-aastased riikide aruanded inimõiguste riigipõhiste tavade kohta, üleilmne hõlmavus.

                     Amnesty International
                     https://www.amnesty.org/en/countries/

                     Global Witness
                     https://www.globalwitness.org/en-gb/

                     Human Rights Watch
                     https://www.hrw.org/

                     Mines and Communities (kaevandused ja kogukonnad)
                     http://www.minesandcommunities.org/

                     Üleilmset kaevandamist ja selle mõjusid käsitlevad uudiste artiklid ja analüüsid; liigitatud teemade, riikide, äriühingute, mineraalide kaupa.

                     MAAVARAD JA TOOTMINE

                     Üleilmne

                     British Geological Survey (Briti geoloogiateenistus)
                     https://www.bgs.ac.uk/mineralsuk/statistics/worldStatistics.html

                     Riikide aruanded rahvusvahelise mineraalide statistika ja teabe kohta.

                     U.S. Geological Survey (USA geoloogiateenistus)
                     http://minerals.usgs.gov/minerals/pubs/country/

                     Riikide aruanded rahvusvahelise mineraalide statistika ja teabe kohta.

                     ELi toorainete infosüsteem
                     http://rmis.jrc.ec.europa.eu/

                     Teave toorainetega seotud tootmise, kaubavoogude ja tegevuspõhimõtete kohta.

               Lisaks ülalnimetatud avalikele teabeallikatele eeldatakse, et OECD esitab olulist lisateavet konflikti- ja riskipiirkondade kindlaks tegemiseks (http://www.oecd.org/corporate/mne/mining.htm). Humanitaarkriiside ja katastroofidega seotud riskid võivad samuti pakkuda taustteavet ning viidata piirkondadele, kus võivad tekkida relvastatud konfliktid. Selles osas on kasulik allikas INFORM (ÜRO agentuuridevahelise alalise komitee ja Euroopa Komisjoni vaheline koostööprojekt; http://www.inform-index.org). Teine kasulik töövahend on seoses sellega ülemaailmne konfliktiriski indeks (avalik tõendite andmebaas, mis toetab otsuste tegemist pikaajaliste konfliktide riski kohta ja mille on välja töötanud Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskus; http://conflictrisk.jrc.ec.europa.eu/).
         Peale selle pakub Euroopa Komisjon VKEdele mineraalide vastutustundliku hankimise põhimõtete kehtestamisel ja rakendamisel tuge COSME programmi kaudu, mis peaks olema osaliselt seotud konflikti- ja riskipiirkondade tuvastamisega määruse (EL) 2017/821 alusel.
         5.   MINERAALIDE TARNEAHELATE RISKIHINNANG – OHULIPUD TUGEVDATUD HOOLSUSKOHUSTUSEKS

         5.1   Ohulippude kasutuselevõtt ja üldised kaalutlused

         Määruse ja OECD hoolsuskohustuse suunistega kehtestatud hoolsuskohustuse protsess ei piirdu mineraalide päritolu ja transpordiga seotud riskide tuvastamise ja maandamisega konflikti- ja riskipiirkondades. Äriühingud peavad kooskõlas OECD hoolsuskohustuse suunistega tõepoolest võtma arvesse ja esitama teavet riskide kohta, mis on seotud mineraalidega kauplemisega ning nende käitlemise ja ekspordiga tarneahela algusosas, ning ebatavaliste asjaolude kohta.
         Sel eesmärgil esitatakse OECD hoolsuskohustuse suuniste liidetes loetelu nii-öelda ohulipu olukordadest, mis tingivad vajaduse tugevdatud hoolsuskohustuse järele, mis hõlmab lisateabe kogumist äriühingu juhtimissüsteemi kaudu, eelkõige järgmistes olukordades.

                     A.

                        Mineraalide päritolu- ja transiidipiirkonnaga seotud ohulipud

                                 —

                                 Kui mineraalid pärinevad konflikti- ja riskipiirkonnast või neid on veetud läbi konflikti- ja riskipiirkonna;

                                 —

                                 kui mineraalid pärinevad väidetavalt riigist, kust teadaolevalt veetakse läbi konflikti- ja riskipiirkondadest pärit mineraale või seda kahtlustatakse põhjendatult;

                                 —

                                 kui mineraalid pärinevad väidetavalt riigist, kus asjaomase mineraali teadaolevad ressursid või varud, tõenäolised ressursid või eeldatavad tootmismahud on väikesed (st sellest riigist pärit mineraali deklareeritud mahud ei vasta mineraali teadaolevatele ressurssidele või eeldatavatele tootmismahtudele).
                                 Kõigi nimetatud asukohapõhiste ohulippude puhul, eelkõige nõrga või puuduva valitsemistava olukordades, on risk suurem juhul, kui rahapesuvastaste seaduste, korruptsioonivastaste seaduste, tollikontrolli ja muude asjakohaste riiklikku järelevalvet käsitlevate seaduste rakendamine on nõrk; kui toimivad mitteametlikud pangandussüsteemid ja kui kasutatakse laialdaselt sularaha.

                     B.

                        Tarnijaga seotud ohulipud

                                 —

                                 Kui äriühingu tarnijad või muud teadaolevad tarneahela algusosas olevad äriühingud tegutsevad mõnes eespool kirjeldatud ohulipuga päritolu- ja transiidipiirkonnas või neil on aktsia- või muu osalus äriühingutes, kes tarnivad mineraale mõnest eespool kirjeldatud ohulipuga päritolu- või transiidipiirkonnast;

                                 —

                                 kui äriühingu tarnijad või muud teadaolevad tarneahela algusosas tegutsevad äriühingud on viimase 12 kuu jooksul hankinud teadaolevalt mineraale mõnest ohulipuga päritolu- ja transiidipiirkonnast.

                                 —

                                 Kulla puhul: kui kuld pärineb väidetavalt ringlussevõetavast materjalist, jääkidest või segaallikatest ning seda on rafineeritud riigis, kust teadaolevalt või põhjendatud kahtluste kohaselt veetakse läbi konflikti- ja riskipiirkondadest pärit kulda.

                     C.

                        Ohulipuga asjaolud

                                 —

                                 Kui äriühingu juhtimissüsteemi kaudu kogutud teabe põhjal avastatakse kõrvalekaldeid või ebatavalisi asjaolusid, mis annavad alust põhjendatud kahtluseks, et mineraalid võivad kaasa aidata konfliktidele või rasketele rikkumistele, mis on seotud mineraalide kaevandamise või transportimise või nendega kauplemisega.

               5.2   Konkreetsete ohulippude tuvastamine ja nõuetekohase hoolsuskohustuse tagamine

         Pärast äriühingu riskihindamise osana punktis 5.1 esitatud ohulippude tuvastamist peaksid äriühingud uurima põhjalikult kõikide nende ohulippude konteksti, kogudes lisateavet oma äriühingu juhtimissüsteemi kaudu ning tagades, et vastavaid riske võetakse nõuetekohaselt arvesse.
         Nagu OECD hoolsuskohustuse suunistes rõhutatud, on hoolsuskohustus riskipõhine ja progressiivne lähenemisviis, millega äriühingud peavad kehtestama piisavad juhtimissüsteemid ja -protsessid, kaardistama faktilised asjaolud tarneahelas ning tegema kindlaks riskid, mis võivad neid sundida kohaldama tugevdatud hoolsuskohustust.
         Järgmised suunised peaksid aitama äriühingutel hankida asjakohast teavet ohulipu olukordade kohta ja kujundada nõuetekohaselt oma hoolsuskohustust. Tuleks märkida, et esitatud teabeallikaid ajakohastatakse teatava aja tagant ning isegi kui need on asjakohased, ei pruugi need alati täiesti täpsed olla. Seepärast tuleks neid kasutada kombineerituna ning vajaduse korral koos täiendavate allikatega.

                     A.

                        Mineraalide päritolu- ja transiidipiirkonnaga seotud ohulipud

                                 —

                                    Ohulipp: konflikti- ja riskipiirkonnast pärit või läbi nende piirkondade transporditud mineraalid

                                 Tugevdatud hoolsuskohustust kohaldatakse, kui mineraalid pärinevad konflikti- ja riskipiirkonnast või neid on veetud läbi konflikti- ja riskipiirkonna. Nende piirkondade tuvastamist käsitletakse käesolevate suuniste 4. jaos.

                                 —

                                    Ohulipp: mineraalid pärinevad väidetavalt riigist, kust teadaolevalt veetakse läbi konflikti- ja riskipiirkondadest pärit mineraale või seda kahtlustatakse põhjendatult.

                                 Äriühingud peaksid hindama, millises ulatuses kehtivad järgmised asjaolud.

                                             —

                                             „Valitsemistava ja muud riigipõhised küsimused“ tuleb läbi vaadata, et tuvastada, mil määral riigid või piirkonnad kontrollivad oma piiri ning kohaldavad piisavaid siseseid jõustamismehhanisme, et tagada mineraalide kaubanduse usaldusväärne ja dokumenteeritud jälgitavus, et võidelda nõrga valitsemistava korral transiidiga seotud riskide vastu.

                                                         Näitajad

                                                         Teabeallikad (5)

                                                                     —

                                                                     Deklareeritud päritoluriigil on auklikud piirid või kaupade suhtes nõrk tolliõiguse jõustamine.

                                                                     —

                                                                     ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonid (vt 4. jagu)

                                                                     —

                                                                     Kohalike saatkondade, ELi ja muude delegatsioonide antud teave

                                                                     —

                                                                     Korruptsioonivastaseid õigusnorme jõustatakse nõrgalt ning teatatud on korruptsioonijuhtudest kaevandamisel ja kauplemisel.

                                                                     —

                                                                     Rahapesuvastase tegevuse või panganduse järelevalvega seotud õigusnorme ei ole kehtestatud või need on ebapiisavad või nõrgalt jõustatud.

                                                                     —

                                                                     Majandus on peamiselt tekkepõhine, eriti mineraalide kaubanduse puhul.

                                                                     —

                                                                     Rahapesuvastane töökond
                                                                     http://www.fatf-gafi.org/countries/

                                                                     —

                                                                     Transparency Internationali koostatav korruptsiooni tajumise indeks
                                                                     http://www.transparency.org/research/cpi/overview

                                                                     —

                                                                     Maailmapanga koostatav üleilmne valitsemistavade näitaja
                                                                     http://info.worldbank.org/governance/wgi

                                                                     —

                                                                     Global Financial Integrity aruanded
                                                                     http://www.gfintegrity.org/

                                                                     —

                                                                     Vt käesolevate suuniste 4. jagu, mis käsitleb valitsemistava

                                             —

                                                „Vahetu lähedusega seotud, piirkondlike ja ajalooliste küsimuste“ all antakse teavet päritolu käsitlevate valeandmete tõenäosuse kohta, tegeledes salakaubandusega naaberriikidest, ajalooliste sidemetega riikidest või maksusoodustusi pakkuvatest riikidest.

                                                         Näitajad

                                                         Teabeallikad

                                                                     —

                                                                     Deklareeritud päritoluriik piirneb otse piirkondadega, kus mineraalide tootmises ja kaubanduses osalevad ebaseaduslikud relvastatud rühmad, avalikud julgeolekujõud või kuritegelikud organisatsioonid.

                                                                     —

                                                                     Deklareeritud päritoluriigil on majanduslikud sidemed konflikti- ja riskipiirkondadega ning nende seonduva ebaseadusliku mineraalide kaubandusega.

                                                                     —

                                                                     ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonid

                                                                     —

                                                                     Kohalikud saatkonnad, ELi delegatsioonid

                                                                     —

                                                                     Vt käesolevate suuniste 4. jagu, mis käsitleb konflikti

                                                                     —

                                                                     Päritoluriigi maksupoliitika toob kaasa stiimulid tegeleda mineraalide salakaubandusega transiitriikidesse, kus materjalide eksport ei ole maksustatud või on maksustatud oluliselt madalamate määradega.

                                                                     —

                                                                     OECD andmebaas tooraine ekspordi piirangute kohta
                                                                     http://www.oecd.org/tad/benefitlib/export-restrictions-raw-materials.htm

                                 —

                                    Ohulipp: mineraalid on väidetavalt pärit riigist, millel on piiratud teadaolevad ressursid/varud või eeldatav tootmise tase

                                 Alltoodud kontrollnimekirjas sätestatakse „Mineraalide ja tarneahelapõhised küsimused“. Äriühingud peaksid oma hoolsuskohustuse täitmise osana eelkõige kontrollima, kas väidetaval päritoluriigil on tegelikult asjaomase mineraali teadaolevad geoloogilised ressursid või eeldatav tootmise tase. Samamoodi peaksid äriühingud põhjendatult hindama, kas väidetav päritolu on majanduslikust seisukohast mõistlik – näiteks lähedalasuvate ja atraktiivsete turgude olemasolu.

                                             Näitajad

                                             Teabeallikad

                                                         —

                                                         Deklareeritud päritoluriigil on piiratud teadaolevad mineraalide ressursid või varud, tõenäolised varud või mineraalide eeldatav tootmise tase, samuti mineraalide eriomadused.

                                                         —

                                                         Deklareeritud päritoluriigil on suur mitteametlik või käsitöönduslik või väikesemahuline kaevandussektor, kus seonduvad riskid on tavapäraselt suuremad.

                                                         —

                                                         British Geological Survey (Briti geoloogiateenistus):
                                                         https://www.bgs.ac.uk/mineralsuk/statistics/worldStatistics.html

                                                         —

                                                         U.S. Geological Survey (USA geoloogiateenistus):
                                                         http://minerals.usgs.gov/minerals/pubs/country/

                                                         —

                                                         Riiklikud geoloogiateenistused ELi liikmesriikides

                                                         —

                                                         Väidetava päritoluriigi geoloogiateenistus

                     B.

                        Tarnijaga seotud ohulipud

                                 —

                                    Ohulipp: kui äriühingu tarnijad või muud teadaolevad tarneahela algusosas olevad äriühingud tegutsevad mõnes eespool kirjeldatud ohulipuga päritolu- ja transiidipiirkonnas või neil on aktsia- või muu osalus äriühingutes, kes tarnivad mineraale mõnest eespool kirjeldatud ohulipuga päritolu- või transiidipiirkonnast ning kui äriühingu tarnijad või muud teadaolevad tarneahela algusosas tegutsevad äriühingud on viimase 12 kuu jooksul hankinud teadaolevalt mineraale mõnest ohumärgiga päritolu- ja transiidipiirkonnast.

                                 See tarnijapõhine teave peaks tulenema peamiselt andmetest, mida äriühingud on kogunud oma hoolsuskohustuse süsteemi rakendamise kaudu. Kui äriühingu tarnija või muu teadaoleva tarneahela algusosas tegutseva äriühingu identiteet on teada, peaksid äriühingud püüdma kontrollida, kas tarnija tegutseb ohulipuga asukohas, tehes järgmist:

                                             —

                                             otsides internetist üldist teavet kõnealuse tarnija / tarneahela algusosas tegutseva äriühingu kohta, sealhulgas valitsuste ja rahvusvaheliste organisatsioonide aruandeid (eelkõige ÜRO eksperdirühma aruandeid) ning laiemalt ka rahvusvahelise ja kohaliku meedia artikleid ja kodanikuühiskonna organisatsioonide aurandeid;

                                             —

                                             kontrollides ettevõtete veebisaite ja võimalikke kättesaadavaid hoolsuskohustuse aruandeid (mis on esitatud näiteks USA väärtpaberi- ja börsikomisjonile);

                                             —

                                             kontrollides olemasolevate hoolsuskohustuse süsteemide sulatuskodade/rafineerimistehaste nimekirju; ja selle avaldamise korral Euroopa Komisjoni üleilmsete vastutavate sulatuskodade ja rafineerimistehaste tulevast nimekirja;

                                             —

                                             otsides teavet riiklikust äriregistrist, kus võib olla märke peakontori asukoha ja võimalike tegutsevate tütarettevõtjate kohta.

                                       Äriühingud peaksid kontrollima ka tegelike tulusaajate registreid nende olemasolul, samuti riigi mäetööstuse läbipaistvuse algatuse aruandeid (mis sisaldavad aina rohkem teavet mäetööstuses tegutsevate äriühingute tegelike tulusaajate kohta).

                     C.

                        Ohulipuga asjaolud

                                 —

                                    Ohulipp: Kui äriühingu juhtimissüsteemi kaudu kogutud teabe kaudu avastatakse kõrvalekaldeid või ebatavalisi asjaolusid, mis annavad alust põhjendatud kahtluseks, et mineraalid võivad kaasa aidata konfliktidele või rasketele rikkumistele, mis on seotud mineraalide kaevandamise või transportimise või nendega kauplemisega.

                                 See toimingupõhine teave tuleneb peaaegu täielikult hoolsuskohustuse rakendamise kaudu äriühingute kogutud andmetest.
                                 Kõrvalekalded / ebatavalised asjaolud võivad esineda eri vormides. OECD hoolsuskohustuse suunistes, mis käsitlevad kulda, on näiteks sätestatud, et kui riigis kantakse tavaliselt 14-karaadilisi (58 %) ehteid, tuleks väidetavalt 90 % kullasisaldusega ringlussevõetud ehete kohta tehtud pakkumine kahtluse alla seada.
                                 Veel üks näide on olukord, kus tarneahela algusosas tegutsev tarnija (nt kohalik eksportija) on arusaamatult valmis lühikese aja jooksul suurendama eksporditud materjali mahtu ning teatab sagedasest mineraalide ressursside vargusest piirkonnas, kust ta Euroopa importija põhjendatud arvamuse kohaselt seda hangib.
                                 Teisi ebatavaliste asjaolude näiteid eelkõige seoses kullaga (ja muude väärismetallidega) leiab rahapesuvastase töökonna poolt väärismetallide ja -kividega kauplevate isikute jaoks koostatud riskipõhiste suuniste (6) punktist 111, samuti Kanada finantstehingute ja -aruannete analüüsi keskuse aruandest, mis käsitleb riskipõhise lähenemise käsiraamatut väärismetallide- ja kividega kauplejatele (7), nt:

                                             —

                                             Varem teadmata klient soovib, et rafineerimistehas muudaks kulla kullakangiks.

                                             —

                                             Kulla puhtus, kaal, päritolu ja väärtus on tollideklaratsioonis valesti klassifitseeritud.

                                             —

                                             Loata isikud või äriühingud toodavad ja müüvad kulda.

                                             —

                                             Kullakangil on füüsilised omadused, mis ei ole tööstusharu standarditega kooskõlas.

            (1)  Nagu määruse (EL) 2017/821 artikli 2 punktis l sätestatud, on liidu importija mis tahes füüsiline või juriidiline isik, kes deklareerib mineraalid või metallid vabasse ringlusse lubamiseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määruse (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1), artikli 201 lõike 1 tähenduses, või füüsiline või juriidiline isik, kelle nimel niisugune deklareerimine tehakse, nagu on esitatud andmeelementides 3/15 ja 3/16 kooskõlas komisjoni 28. juuli 2015. aasta delegeeritud määruse (EL) 2015/2446, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 952/2013 seoses liidu tolliseadustiku teatavaid sätteid täpsustavate üksikasjalike eeskirjadega (ELT L 343, 29.12.2015, lk 1), B lisaga.

            (2)  Konflikti- ja riskipiirkondadest pärit mineraalide vastutustundlikke tarneahelaid käsitlevad OECD hoolsuskohustuse suunised (teine väljaanne, OECD 2013) on raamistik tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse täitmiseks määruse (EL) 2017/821 kohaselt.

            (3)  OECD hoolsuskohustuse suuniste II lisas määratletud riskid ning selle liidetes määratletud nn ohulipusüsteemi käivitanud riskid.

            (4)  Inimõiguste määratlust vt inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonist; https://www.echr.coe.int/Documents/Convention_ENG.pdf.

            (5)  Teavet tuleks vastavalt vajadusele korrapäraselt ajakohastada.

            (6)  http://www.fatf-gafi.org/media/fatf/documents/reports/RBA%20for%20Dealers%20in%20Precious%20Metal%20and%20Stones.pdf

            (7)  http://www.fintrac-canafe.gc.ca/guidance-directives/compliance-conformite/rba/rba-dpms-eng.asp


               16.3.2018

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 101/166

         P8_TA(2016)0317
   ÜRO Peaassamblee 71. istungjärk
   Euroopa Parlamendi 7. juuli 2016. aasta soovitus nõukogule Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee 71. istungjärgu kohta (2016/2020(INI))
   (2018/C 101/15)

      Euroopa Parlament,

               —

               võttes arvesse Andrey Kovatchevi poolt fraktsiooni PPE nimel esitatud ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi soovitus nõukogule Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee 71. istungjärgu kohta (B8-1374/2015),

               —

               võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikleid 21, 34 ja 36,

               —

               võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 70. istungjärku,

               —

               võttes arvesse nõukogu 22. juuni 2015. aasta järeldusi ELi prioriteetide kohta ÜRO Peaassamblee 70. istungjärgul,

               —

               võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja,

               —

               võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni ja ÜRO inimõiguste konventsioone ning nende fakultatiivprotokolle,

               —

               võttes arvesse ÜRO Peaassamblee resolutsiooni Euroopa Liidu osalemise kohta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni töös (1), millega antakse ELile õigus ÜRO Peaassambleel sekkuda, et esitada suulisi ettepanekuid ja muudatusettepanekuid, mis pannakse liikmesriigi taotlusel hääletusele, ning teostada vastulause esitamise õigust,

               —

               võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni naisi, rahu ja julgeolekut käsitleva ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1325 (2000) kümnenda aastapäeva kohta (2),

               —

               võttes arvesse oma 18. aprilli 2013. aasta soovitust nõukogule ÜRO kaitsekohustuse põhimõtte kohta (3),

               —

               võttes arvesse oma 2. aprilli 2014. aasta soovitust nõukogule ÜRO Peaassamblee 69. istungjärgu kohta (4),

               —

               võttes arvesse oma 24. novembri 2015. aasta resolutsiooni ELi rolli kohta ÜROs – kuidas saavutada paremini ELi välispoliitika eesmärke (5),

               —

               võttes arvesse oma 21. jaanuari 2016. aasta resolutsiooni ELi prioriteetide kohta ÜRO Inimõiguste Nõukogu 2016. aasta istungjärkudeks (6) ja 17. juuli 2014. aasta resolutsiooni agressioonikuritegude kohta (7),

               —

               võttes arvesse oma 4. veebruari 2016. aasta resolutsiooni usuvähemuste süstemaatilise massilise tapmise kohta nn ISISe/Daeshi poolt (8),

               —

               võttes arvesse oma 8. märtsi 2016. aasta resolutsiooni naispagulaste ja -varjupaigataotlejate olukorra kohta ELis (9),

               —

               võttes arvesse 12. detsembri 2015. aasta Pariisi kokkulepet,

               —

               võttes arvesse 13. juuni 2012. aasta dokumenti „ELi poolt ÜRO rahuvalveoperatsioonidele osutatava ÜJKP toetuse tõhustamise tegevuskava“ (10) ja 23. märtsi 2015. aasta dokumenti „ÜRO ning ELi rahuvalvet ja kriisiohjamist käsitleva strateegilise partnerluse tugevdamine: prioriteedid aastatel 2015–2018“ (11),

               —

               võttes arvesse 2007. aasta novembri Oslo suuniseid välisriikide sõjaliste ja kodanikukaitse vahendite kasutamise kohta suurõnnetuste korral,

               —

               võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1325 (2000) ja Julgeolekunõukogu hiljutist resolutsiooni 2242 (2015) naiste, rahu ja julgeoleku kohta,

               —

               võttes arvesse ÜRO 15. mai 2015. aasta hindamisaruannet õiguste tagamise ja abi andmisega seotud jõupingutuste kohta seoses rahuvalveoperatsioonidel ÜRO ja seotud personali poolt toime pandud seksuaalse ärakasutamise ja kuritarvitamisega,

               —

               võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni 2014. aasta aprillis avaldatud esimest ÜRO aruannet antibiootikumiresistentsuse kohta, milles antibiootikumiresistentsus liigitatakse ülemaailmse rahvatervise tõsiseks ohuks,

               —

               võttes arvesse hiljutisi paljastusi seoses Panamas asuva õigusbüroo Mossack Fonseca tegevusega ja seotud algatusi rahvusvahelise koostöö tihendamiseks, et võidelda maksudest kõrvalehoidumisega,

               —

               võttes arvesse kodukorra artikli 134 lõiget 3 ja artiklit 113,

               —

               võttes arvesse väliskomisjoni raportit ja arengukomisjoni arvamust (A8-0146/2016),

               A.

               arvestades, et ELi pühendumus tõhusale mitmepoolsusele ja heale ülemaailmsele juhtimisele, milles on keskne roll ÜRO-l, on ELi välispoliitika lahutamatu osa ja selle aluseks on veendumus, et üleilmsete kriiside, probleemide ja ohtudega tegelemiseks sobib enim mitmepoolne süsteem, mis põhineb universaalsetel normidel ja väärtustel, mida tuleb austada ja järgida;

               B.

               arvestades, et EL peaks aktiivselt osalema sellise ÜRO väljaehitamisel, mis suudaks tõhusalt kaasa aidata ülemaailmsete lahenduste leidmisele ning rahu, julgeoleku, arengu, inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtetel rajaneva rahvusvahelise korra saavutamisele;

               C.

               arvestades, et ELi liikmesriigid peavad tegema kõik jõupingutused selleks, et viia kooskõlla oma tegevus ÜRO süsteemi organites ja üksustes, lähtudes ELi lepingu artikli 34 lõikes 1 sätestatud mandaadist;

               D.

               arvestades, et ülemaailmne ja piirkondlik julgeolekukeskkond on järsult halvenemas, muutudes veel keerulisemaks ning hägustades piire sise- ja välisjulgeoleku vahel; arvestades, et ÜRO-l on endiselt juhtroll ülemaailmse julgeoleku ja stabiilsuse tagamises;

               E.

               arvestades, et ülemaailmse võimu ümberpaigutamise ja hajutamise tõttu on vaja ÜRO raames põhjalikult ümber hinnata tõhusad mitmepoolsuse vahendid; arvestades, et nende vahendite puhul tuleb rohkem kaasata kõiki sidusrühmi, nii riiklikke kui ka muid sidusrühmi võrdselt, muu hulgas konfliktide ennetamise ja kriisiohjamisprotsessidesse;

               F.

               arvestades, et EL ja selle liikmesriigid on kokku ÜRO süsteemi suurimaks rahastajaks, tagades umbes ühe kolmandiku ÜRO korralisest eelarvest, ligi kaks viiendikku ÜRO rahuvalve-eelarvest ning ligi poole kõigist ÜRO fondidesse ja programmidesse suunatud maksetest;

               G.

               arvestades, et EL teeb jõupingutusi keskkonnasäästlikkuse heaks, eelkõige võitluses kliimamuutustega, edendades sel eesmärgil rahvusvahelisi meetmeid keskkonna kvaliteedi säilitamiseks ja parandamiseks ning loodusvarade säästvaks majandamiseks;

               H.

               arvestades, et EL on üks kõige kindlameelsem inimõiguste, põhivabaduste, kultuuriväärtuste ja mitmekesisuse, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete kaitsja ning edendaja;

               I.

               arvestades, et ELi julgeolekukeskkond muutub üha ebastabiilsemaks ja kõikuvamaks, tingituna paljudest pikaajalistest või esilekerkivatest uutest probleemidest, sealhulgas vägivaldsetest konfliktidest, terrorismist, organiseeritud kuritegevusest, enneolematutest rändevoogudest ja kliimamuutustest, mida on võimatu lahendada riikide tasandil ja mis nõuavad piirkondlikke ja ülemaailmseid vastuseid;

               J.

               arvestades, et uued väljakutsed, sealhulgas hübriid- ja teabesõda, küberohud, biotehnoloogia, autonoomsed surmavad relvasüsteemid, nanotehnoloogia, relvade miniaturiseerimine ning kahesuguse kasutusega tehnoloogia laialdane levik muudavad vajalikuks mitmepoolsete kokkulepete väljatöötamise, mille jaoks ÜRO raamistik on kõige sobivam;

               K.

               arvestades, et massihävitusrelvade ja nende levitamisvahendite laialdase leviku alased hiljutised arengud teevad relvastuskontrolli ja desarmeerimise järjest raskemaks ning nõrgendavad ülemaailmset julgeolekut ja stabiilsust; arvestades, et ÜRO on sobiv raamistik, et edendada uue põlvkonna relvastuskontrolli ja desarmeerimismeetmetele suunatud jõupingutusi koos oma seisukohti jagavate partneritega;

               1.

               edastab nõukogule järgmised soovitused:

         Rahu ja julgeolek

               a)

               võtta aktiivseid meetmeid tagamaks, et kõik relvakonfliktide otsesed või kaudsed osapooled ning nende organisatsioonid täidavad täielikult rahvusvahelisi kohustusi ning rahvusvahelise õiguse standardeid ning toetavad igasuguste konfliktide rahumeelseid ja diplomaatilisi lahendusi; nõuda tungivalt, et see peaks hõlmama ka kohustust tagada abivajajatele humanitaarabi kättesaadavus;

               b)

               jätkuvalt toetada mitmepoolseid jõupingutusi, et leida püsivad poliitilised ja rahumeelsed lahendused kestvatele konfliktidele Lähis-Idas ja Põhja-Aafrikas; jätkuvalt toetada ÜRO peasekretäri Süüria erisaadiku, ÜRO Liibüa eriesindaja ja Liibüa toetusmissiooni juhi, ÜRO peasekretäri Jeemeni erisaadiku, ÜRO Lähis-Ida rahuprotsessi erikoordinaatori ja ÜRO peasekretäri Lääne-Sahara eriesindaja tegevust; nõuda, et rahvusvaheline üldsus jätkaks humanitaar-, finants- ja poliitilise abi andmist humanitaarolukorra parandamise ning vägivalla viivitamatu lõpetamise eesmärgil; mõista hukka ühepoolsed ja koordineerimata meetmed mis tahes kriisipiirkonnas;

               c)

               toetada Süüria-siseseid läbirääkimisi, mis lähtuvad Julgeolekunõukogu resolutsioonist 2254 (2015); toetada tööd, mida teevad rahvusvahelise Süüria toetamise rühma loodud rakkerühmad, kes kontrollivad hädavajaliku humanitaarabi toimetamist tuhandete süürlasteni ümberpiiratud ja raskesti juurdepääsetavatel aladel, samuti sõjategevuse lõpetamist, mis kiideti heaks ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 2268 (2016); mõista otsustavalt hukka laialdased inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumised Süürias ning toetada kodanikuühiskonna organisatsioonide tööd sõjakuritegude, inimsusevastaste kuritegude ja muude inimõiguste rikkumiste dokumenteerimisel; rõhutada, et konfliktile tuleb leida poliitiline lahendus ja tagada naiste osalemine rahukõnelustes; nõuda tungivalt, et kõik ÜRO liikmesriigid teeksid kättesaadavaks kõik vajalikud rahalised ja inimressursid, et aidata kohalikke elanikke ja pagulasi;

               d)

               tagada, et ÜRO Peaassamblee kindlustab koostöös ELi ja USAga kõik vahendid, et tagada, et kahe riigi lahendus, mille aluseks oleksid 1967. aasta piirid ja mõlema riigi pealinnaks saaks Jeruusalemm ning mille puhul turvaliste ja tunnustatud piiridega Iisraeli riik ning tema naabrina sõltumatu, demokraatlik, ühtne ja elujõuline Palestiina riik eksisteerivad kõrvuti rahus ja julgeolekus, oleks jätkusuutlik ja tulemuslik; tegutseda kooskõlas nõukogu 18. jaanuaril 2016 vastu võetud järeldustega Lähis-Ida rahuprotsessi kohta seoses asustuste jätkuva laiendamisega, mis takistab rahu saavutamist;

               e)

               rõhutada vajadust kooskõlastatud humanitaartegevuse järele ÜRO juhtimisel Jeemenis; nõuda tungivalt, et kõik osalised lubaksid riiki tuua ja kätte toimetada kiiresti vajatavat toitu, ravimeid, kütust ja muud vajalikku abi ÜRO ja rahvusvaheliste humanitaarkanalite kaudu, et rahuldada kriisist mõjutatud tsiviilelanike pakilised vajadused, kooskõlas erapooletuse, neutraalsuse ja sõltumatuse põhimõtetega; nõuda humanitaarvaherahu väljakuulutamist, mis võimaldaks elupäästval abil kiiremas korras Jeemeni rahvani jõuda; nõuda kõigi väidetavate rahvusvahelise inimõigustealase õiguse ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumiste, sealhulgas hiljutiste humanitaartaristu ja -töötajate vastu suunatud rünnakute erapooletut ja sõltumatut uurimist; kutsuda kõiki osalisi üles austama kõigi Jeemeni kodanike inimõigusi ja vabadusi ning rõhutada, et oluline on parandada kõigi riigis rahu- ja humanitaarmissioonidel osalevate isikute, sh abitöötajate, arstide ja ajakirjanike turvalisust; ergutada Saudi Araabia ja Iraani lähenemist, et maandada piirkondlikke pingeid ja aidata kaasa konfliktide lahendamisele Jeemenis ja mujal;

               f)

               nõuda jätkuvalt Ida-Euroopa ja Lõuna-Kaukasuse riikide, sealhulgas Gruusia, Moldova ja Ukraina rahvusvaheliselt tunnustatud piiride ja territoriaalse terviklikkuse täielikku austamist, pidades silmas rahvusvahelise õiguse rikkumisi nendel aladel, ja nende riikide vaba ja suveräänse valiku austamist liikuda Euroopa suunas; toetada ja elavdada diplomaatilisi jõupingutusi, et leida nendele kestvatele ja külmutatud konfliktidele rahumeelne lahendus; nõuda tungivalt, et rahvusvaheline üldsus rakendaks täielikult Krimmi ebaseadusliku annekteerimise mittetunnustamise poliitikat; survestada aktiivselt Venemaad kui ÜRO Julgeolekunõukogu alalist liiget, et lahendada Ukraina konflikt;

               g)

               nõuda, et tugevamini toetataks rahvusvahelise üldsuse ja piirkondlike organisatsioonide jõupingutusi julgeolekukriiside ohjamiseks Aafrikas, eelkõige Somaalias, Sudaanis, Lõuna-Sudaanis, Kesk-Aafrika Vabariigis, Malis, Nigeerias, Burundis ja Ida-Aafrika järvede piirkonnas üldiselt; õhutada ÜRO liikmesriike tugevdama toetust Aafrika Liidu rolli ja suutlikkuse suurendamiseks rahuvahendamise ja kriiside ohjamise osas, püüdes samal ajal saavutada täiendavust ÜRO rahukindlustamise toetusosakonnaga; toetada Aafrika Liidu, Ida-Aafrika Ühenduse ja ÜRO püüdlusi Burundi kriisi edasise eskaleerumise vältimiseks ning töötada selle nimel, et edendada kiireloomulist Burundi-ülest kaasavat ja tõelist dialoogi valitsuse ja opositsiooni vahel; toetada sõltumatut rahvusvahelist uurimist, et uurida kõiki väidetavaid inimõiguste rikkumisi ning aidata süüdlased vastutusele võtta ja kohtu ette tuua;

               h)

               toetada praegu tehtavaid ulatuslikke jõupingutusi, et tugevdada ÜRO rahuoperatsioone ja organisatsiooni suutlikkust konfliktidega tegeleda; uurida uusi väljavaateid ELi ja ÜRO tugevdatud koostööks ja ergutada seda seoses nende kahe organisatsiooni julgeolekualaste strateegiliste visioonide ümberkujundamisega, ühelt poolt ELi uue üldise välis- ja julgeolekupoliitika strateegia kaudu ning teiselt poolt ÜRO rahuoperatsioonide, rahukindlustamisstruktuuride ning naisküsimuste, rahu ja julgeoleku tegevuskava (ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioon 1325 (2000)) läbivaatamise raames, samuti nendevahelise sünergia edendamise teel; seista hea selle eest, et ÜRO rahu tagamise struktuuri läbivaatamisel edendataks kaitsmise kohustuse põhimõtte järgimist ja naiste osa tähtsustamist rahu kindlustamisel;

               i)

               kiita heaks ÜRO Julgeolekunõukogu hiljutise naisi, rahu ja julgeolekut käsitleva resolutsiooni 2242 (2015) vastuvõtmine ja toetada selle resolutsiooni rakendamist, milles seatakse naised kesksele kohale kõigis jõupingutustes tegelemisel ülemaailmsete küsimustega, ning nõuda täiendavate jõupingutuste tegemist naisküsimuste, rahu ja julgeoleku tegevuskava integreerimiseks kõikidesse rahuvalve erinevatesse mõõtmetesse; rõhutada, kui oluline on naiste võrdne, täielik ja aktiivne osalemine konfliktide ennetamises ja lahendamises ning rahuläbirääkimistes ja rahu ülesehitamise protsessis; tagada, et sõjas vägistamisohvriks langenud naistele pakutakse vajalikku turvalist arstiabi;

               j)

               arendada ennetuskultuuri ÜRO süsteemis, et parandada selle suutlikkust reageerida kiiremini tekkejärgus kriisidele ning potentsiaalsetele rahu- ja julgeolekuohtudele, eelkõige tulemuslikuma ennetava diplomaatia, usalduse suurendamise ja vahendusalaste jõupingutuste kaudu; püüda edendada varajase hoiatamise süsteeme ja varajast teavitamist ning jätkata ELi, ÜRO ja muude, rahvusvahelises rahus ja julgeolekus järjest tähtsamat rolli täitvate piirkondlike ja allpiirkondlike organisatsioonide vaheliste kriisikonsultatsiooni menetluste arendamist, et paremini koordineerida nende reageerimist kriisidele ja vältida tarbetut dubleerimist; teha koostööd ÜROga, et tugevdada piirkondlike ja allpiirkondlike organisatsioonide rolli ja võimekust rahuvalves, konfliktide ennetamisel, tsiviil- ja sõjalise kriisi ohjamisel ja konfliktide lahendamisel;

               k)

               suurendada liikmesriikide toetust ÜRO rahuoperatsioonidele ja rahukindlustamisoperatsioonidele, mis hõlmavad inimõiguste komponenti ja selgeid väljumisstrateegiaid, eriti personali ja varustuse näol, ning tugevdada sellega seoses ELi vahendajarolli; jätkata selliste menetluste väljatöötamist, mis võimaldaksid ELi ühist julgeoleku- ja kaitsepoliitikat kasutada ÜRO operatsioonide toetuseks, muu hulgas ELi lahingurühmade või suutlikkuse suurendamise ja julgeolekusektori reformi käsitlevate algatuste kaudu, pöörates samal ajal piisavat tähelepanu sellistele teemadele nagu inimõigused, jätkusuutlik areng ja massilise rände algpõhjused;

               l)

               edendada inimeste turvalisuse käsituse laia definitsiooni, viies selle soolise võrdõiguslikkuse ja inimõigustega tugevamalt kooskõlla, ja kaitsmise kohustuse põhimõtet ning jätkuvalt toetada jõupingutusi kaitsmise kohustuse toimivaks muutmiseks; toetada ÜROd ülimalt tähtsa ülesande täitmises – riikide abistamises kaitsmise kohustuse rakendamisel, et kaitsta õigusriigi põhimõtteid ja rahvusvahelist humanitaarõigust; edendada käitumisjuhendit, milles käsitletakse ÜRO Julgeolekunõukogu meetmeid genotsiidi ning inimsusvastaste ja sõjakuritegude vastu, mis kohustab ÜRO liikmesriike toetama ÜRO Julgeolekunõukogu meetmeid selliste kuritegude vältimiseks või lõpetamiseks ning mitte hääletama vastava ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni vastu;

         Terrorismivastane võitlus

               m)

               kinnitada veel kord, et mõistame kategooriliselt hukka terrorismi ja toetame täielikult meetmeid, mille eesmärk on terroriorganisatsioonide, eelkõige nn ISISe/Daeshi tagasilöömine ja hävitamine, kuna viimatinimetatud organisatsioon kujutab endast selget ohtu piirkondlikule ja rahvusvahelisele julgeolekule, kuid tuletades seejuures meelde, et võetavad meetmed peaksid olema alati täielikult kooskõlas rahvusvahelise inimõigustealase õigusega; toetada kõikide aspektide edendamist, mida on käsitletud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 2178 (2014) terroristidest välisvõitlejate põhjustatud ohu vastu võitlemise kohta ning Madridi juhtpõhimõtetes terroristidest välisvõitlejate liikumise takistamise kohta;

               n)

               tõhustada jõupingutusi terroristide värbamise tõkestamiseks ja võitluseks terroristliku propaganda vastu, mida levitatakse nii sotsiaalmeedia platvormidel kui ka radikaliseerunud ja viha õhutavate jutlustajate võrgustike kaudu; toetada radikaliseerumisvastaseid ja deradikaliseerumist toetavaid meetmeid kooskõlas ÜRO vägivaldse ekstremismi tõkestamise tegevuskavaga;

               o)

               jätkata koostööd ÜROga terrorismi rahastamise vastases võitluses, sealhulgas kasutada olemasolevaid mehhanisme terroristlike isikute ja organisatsioonide kindlakstegemiseks, tugevdada kogu maailmas varade külmutamise mehhanisme ning järgida samal ajal nõuetekohast menetlust ja õigusriigi põhimõtteid puudutavaid rahvusvahelisi standardeid;

               p)

               toetada ÜRO terrorismivastast töökonda, et tagada ÜRO ülemaailmse terrorismivastase võitluse strateegia kooskõlastatud ja sidus rakendamine, kasutades 25 ÜRO süsteemi üksuse ja Interpoli vahendeid ja oskusteavet, tuletades alati meelde, et terrorismivastast võitlust ei tohi kasutada siselahkhelide mahasurumise ega elanikkonna õiguste rikkumise ettekäändena;

               q)

               edendada koordineeritud rahvusvaheliste jõupingutuste tegemist isetehtud lõhkekehade põhjustatud kasvava ohu vastu võitlemiseks, eelkõige püüdeid mõista isetehtud lõhkekehade vastaste meetmete ja terrorismivastase võitluse vahelisi seoseid, kasutades ära ÜRO süsteemi kuuluvate üksuste ja Interpoli vahendeid ja oskusteavet, et võimaldada suuremat õiguskaitsealast ja sõjalist koostööd;

               r)

               korrata sellega seoses, et vaja on julgeolekut, õiguskaitset, inimõigusi ja sotsiaalmajandust käsitlevate vahendite asjakohast paketti, mis võimaldaks Daeshi, Al Qaeda, Al Shabaabi, Boko Harami jt organisatsioonide terrorismi ja vägivaldse ekstremismi ohu muutustele asjakohasemalt reageerida;

               s)

               toetada ELi suuremat osalust ÜRO suutlikkuse suurendamise algatustes seoses võitlusega terroristidest välisvõitlejate ja vägivaldse ekstremismi vastu;

         Relvade leviku tõkestamine ja desarmeerimine

               t)

               toetada ÜRO jõupingutusi, mille eesmärk on takistada valitsusvälistel toimijatel ja terrorirühmitustel välja töötada, toota, omandada või edasi toimetada massihävitusrelvi ja nende kandesüsteeme, ning aidata kaasa ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) põhjalikule läbivaatamisele 2016. aastal; nõuda tuumarelva leviku tõkestamise lepingu, keemiarelvade keelustamise konventsiooni ning bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsiooni täielikku täitmist ning tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise lepingu ratifitseerimise lõpuleviimist; ergutada kõiki ÜRO liikmesriike allkirjastama ja ratifitseerima jalaväemiinide kasutamise, ladustamise, tootmise ja üleandmise keelustamise ning nende hävitamise konventsiooni; väljendada heameelt selle üle, et ÜRO Peaassamblee subsidiaarse organina on loodud tähtajata töörühm, mille eesmärk on saavutada edusamme tuumadesarmeerimise mitmepoolsetel läbirääkimistel, ning nõuda kõikide ELi liikmesriikide osalemist selle töörühma tegevuses; nõuda, et ÜRO liikmed võtaksid aktiivselt meetmeid ülemaailmse desarmeerimise edendamiseks, võttes nõuetekohaselt arvesse nii tuumarelvade küsimuse julgeoleku- kui ka humanitaarmõõdet;

               u)

               nõuda tungivalt, et liikmesriigid toetaksid 71. istungjärgul ÜRO Peaassamblee resolutsiooni vaesestatud uraani sisaldavate relvade ja laskemoona kasutamise tagajärgede kohta ning arendaksid ELi ühist seisukohta, mis kajastaks paremini parlamendi korduvaid nõudmisi võtta vastu ülemaailmne ettevaatusmoratoorium ja saavutada ülemaailmne konsensus tsiviilisikute võimalike terviseriskide, radioaktiivsete jäätmete komplekssest konfliktijärgsest haldamisest tuleneva koormuse ja selliste relvade kasutamisega seotud rahalise maksumuse kohta; hõlmata miinivastase tegevuse ELi rahastamisvahenditega ka vaesestatud uraani hindamise ja kõrvaldamise projekte;

               v)

               aidata kaasa relvakaubanduslepingu täielikule rakendamisele ning kutsuda kõiki ÜRO liikmesriike üles seda lepingut allkirjastama ja sellega ühinema;

               w)

               tegutseda tulemuslikumalt relvade ja laskemoona kõrvalejuhtimise ja ebaseadusliku relva- ja laskemoonakaubanduse vastu, hõlmates ka väike- ja kergrelvi, ning eelkõige töötada välja relvastuse jälgimise süsteem;

               x)

               edendada maailma tasandil poliitikameetmeid relvastatud droonide kasutamise kohta, et nende kasutamine toimuks rangelt rahvusvahelise inimõigustealase õiguse ja rahvusvahelise humanitaarõiguse piires; toetada täisautonoomsete, inimese osaluseta rünnakuid võimaldavate relvade väljatöötamise, tootmise ja kasutamise keelustamist; tagada, et kõigis kolmandate riikidega terrorismivastaste meetmete üle peetavates dialoogides käsitletakse inimõigusi;

               y)

               toetada rohkem ÜRO jätkuvaid jõupingutusi küberruumis vastutustundliku ja turvalise käitumise normide väljatöötamisel, mis hõlmavad ka küberrünnakute vastast mitmepoolset raamistikku, et tagada kehtiva rahvusvahelise õiguse ja inimõigustealase õiguse kohaldamine;

         Ränne

               z)

               rohkem toetada ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti tööd nende rahvusvaheliste volituste täitmisel, mis sellele ametile on pagulaste kaitsmiseks antud, pöörates erilist tähelepanu sellistele haavatavatele rühmadele nagu naised ja lapsed; rõhutada, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti eelarvevajaduste ja saadud vahendite vahel on suur rahalise katteta tühimik, ja nõuda suuremat ülemaailmset solidaarsust; nõuda ÜRO poolt ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti põhitegevuseks eraldatavate korraliste eelarvevahendite suurendamist, et tagada selle toimimine;

               aa)

               tuletada meelde, et rändepoliitika välis- ja sisedimensioonid ning arengu- ja välispoliitika tegevuskavad peavad olema omavahel paremini seostatud ja koordineeritud;

               ab)

               nõuda suuremaid jõupingutusi ebaseadusliku rände tõkestamiseks ning inimeste ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse vastu võitlemiseks, eelkõige võideldes kuritegelike võrgustike vastu asjakohase luureteabe õigeaegse ja efektiivse vahetuse teel ning järgides samal ajal rahvusvahelist inimõigustealast õigust; parandada ohvrite tuvastamise ja kaitse meetodeid ning tõhustada kolmandate riikidega tehtavat koostööd, et asjaomases valdkonnas kuritegelikul teel saadav tulu tuvastada, arestida ja tagasi nõuda; korrata ÜRO tasandil, kui oluline on rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise ÜRO konventsiooni ja selle protokollide – maa-, mere- ja õhuteed pidi üle riigipiiri välismaalaste ebaseaduslikku toimetamist tõkestava protokolli ning naiste ja lastega kaubitsemise ning muu inimkaubanduse ärahoidmise ja selle kuriteo eest karistamise protokolli – ratifitseerimine ja täies ulatuses rakendamine; toetada rändajate inimõigustega tegeleva ÜRO eriraportööri tööd;

               ac)

               toetada 19. septembril 2016. aastal korraldatavat ÜRO Peaassamblee kõrgetasemelist täiskogu istungit, kus käsitletakse pagulaste ja rändajate suuri voogusid, ja nõuda, et sellel keskendutaks rände algpõhjustele, pöörates vajalikku tähelepanu vaesuse kaotamisele ja inimõiguste teostamisele ning stabiilsusele;

         Inimõigused, demokraatia ja õigusriik

               ad)

               korrata selgelt ja kindlalt, et kõik ÜRO konventsioonidega kokkulepitud inimõigused on universaalsed, lahutamatud, üksteisest sõltuvad ja omavahel seotud ning need õigused tuleb maksma panna; juhtida tähelepanu inimõiguste rikkumisele ja kuritarvitustele kogu maailmas; nõuda arvamus- ja sõnavabaduse kaitsmist; rõhutada, kui oluline on terve ühiskonna jaoks vaba ajakirjandus ja iga kodanik, ning kaitsta ühinemis- ja kogunemisvabadust;

               ae)

               jätkata usu- ja veendumusvabaduse kaitsmist; nõuda tungivalt, et tehtaks suuremaid jõupingutusi usu- ja teiste vähemuste õiguste kaitseks; nõuda usuvähemuste suuremat kaitset tagakiusamise ja vägivalla eest; nõuda, et tühistataks seadused, millega muudetakse karistatavaks jumalateotus ja usust taganemine ja mida võidakse kasutada usuvähemuste ja mitteusklike tagakiusamise ettekäändena; toetada ÜRO usu- ja veendumusvabaduse eriraportööri tegevust; töötada aktiivselt selle suunas, et ÜRO tunnistaks nn ISISe/Daeshi poolt vähemuste vastu toime pandud genotsiidi, ning et inimsusevastaste kuritegude, sõjakuritegude ja genotsiidi arvatavad juhtumid suunataks Rahvusvahelisesse Kriminaalkohtusse;

               af)

               edendada jätkuvalt ja aktiivselt võrdõiguslikkust ja mittediskrimineerimist; nõuda tungivalt, et ÜRO toetaks aktiivselt soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise alaseid algatusi oma tegevuses ja programmides ning toetada jätkuvalt ÜRO naiste õiguste agentuuri tööd; toetada meetmeid, millega suurendatakse naiste juhtimist ja osalust kõigil otsuste tegemise tasanditel; võidelda vägivalla ja diskrimineerimise vastu, mida inimesed kogevad oma seksuaalse sättumuse, soolise identiteedi või sooväljenduse tõttu; nõuda selliste õigusaktide tühistamist ÜRO liikmesriikides, millega rikutakse lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste inimeste ehk LGBTI-inimeste õigusi; pidada kiiduväärseks ÜRO Julgeolekunõukogu esimest LGBTI-inimeste õiguste teemalist kohtumist, mis toimus 2015. aastal; nõuda, et ÜRO liikmesriigid rakendaksid rassismi, rassilise diskrimineerimise, ksenofoobia ja nendega seotud sallimatuse tänapäevaste vormidega tegeleva ÜRO eriraportööri soovitusi;

               ag)

               edendada laste õigusi, eelkõige aidates tagada laste juurdepääsu veele, sanitaartingimustele, tervishoiule ja haridusele, sealhulgas konfliktipiirkondades ja pagulaslaagrites, ja kaotada laste tööjõu kasutamine, piinamine, inimkaubandus, laste abielud ja seksuaalne ärakasutamine; toetada ja tugevdada ÜRO kaudu rahvusvahelisi jõupingutusi, et teha lõpp laste kasutamisele relvakonfliktides ning tegeleda tõhusamalt konfliktide ja konfliktijärgsete olude mõjuga naistele ja tütarlastele; toetada kooskõlas ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooniga inimõigustel põhinevat lähenemisviisi puude teemale ohtlikes ja hädaolukordades;

               ah)

               nõuda tungivalt, et kõik riigid, sh ELi liikmesriigid, ratifitseeriksid kiirelt majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise pakti fakultatiivprotokolli, millega nähakse ette kaebuste esitamise ja uurimismehhanismid;

               ai)

               anda oma panus sellesse, et rahvusvaheliste korporatsioonide ja teiste ettevõtjate tegevuse reguleerimisega inimõiguste osas tegeleva valitsustevahelise töörühma töö tulemused oleksid edukad; toetada veelgi ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete rakendamist ÜRO liikmesriikide poolt; julgustada ÜRO liikmesriike töötama välja ja rakendama riiklikke tegevuskavasid; toetada ÜRO inimõiguste ülemvoliniku aruandekohustuse ja õiguskaitsevahendite projekti, et tõhustada siseriiklikus õiguses ette nähtud õiguskaitsevahendeid, eelkõige raskete inimõiguste rikkumise juhtumite jaoks ärisektoris; kutsuda ÜRO liikmesriike üles tõstatama inimõiguste küsimust rahvusvaheliste ja riikide spordiorganisatsioonidega;

               aj)

               edendada surmanuhtluse suhtes jätkuvalt nulltolerantsi poliitikat ning jätkata tegutsemist selle kaotamiseks kogu maailmas, et valmistada ette ÜRO Peaassamblee uus resolutsioon surmanuhtluse kasutamisele moratooriumi kehtestamise kohta; mõista hukka surmanuhtluse kasutamise sagenemine uimastitega seotud kuritegude puhul ja nõuda surmanuhtluse mittekasutamist selliste kuritegude puhul;

               ak)

               tuletada meelde ÜRO Peaassamblee kohustust, et ÜRO Inimõiguste Nõukogu liikmeid valides tuleb arvesse võtta kandidaatide austavat suhtumist inimõiguste, õigusriigi põhimõtete ja demokraatia edendamisse ja kaitsesse; nõuda inimõiguste valdkonnas selgete tulemuspõhiste kriteeriumide koostamist, mis oleks ÜRO Inimõiguste Nõukogu liikmesuse eeltingimuseks, ning nõuda ÜRO Inimõiguste Nõukogu kümnendat aastapäeva silmas pidades nõukogu töömeetodite ja mõju hindamist;

               al)

               tugevdada Rahvusvahelise Kriminaalkohtu tööd rahvusvahelisele üldsusele muret tekitavate kõige raskemate kuritegude toimepanijate karistamatuse lõpetamisel ning sõjakuritegude, inimsusevastaste kuritegude ja genotsiidi ohvritele õigluse tagamisel; toetada poliitiliselt, diplomaatiliselt, rahaliselt ja logistiliselt Rahvusvahelise Kriminaalkohtu igapäevast tegevust; kutsuda kõiki ÜRO liikmesriike üles kohtu tegevuses osalema ning ergutada ratifitseerima selleks Rooma statuudi ja Kampala muudatused; edendada ÜRO ja selle ametite ja asutuste tugevat koostööd kohtuga ning laiendada selle suhteid ÜRO Julgeolekunõukoguga; nõuda, et ÜRO Julgeolekunõukogu suunaks Korea Rahvademokraatliku Vabariigi olukorra küsimuse Rahvusvahelisse Kriminaalkohtusse;

               am)

               konsulteerida üldsusega ja korraldada põhjalik arutelu kõikide ÜRO Peaassamblee liikmetega selle üle, kui oluline on järgida kogu maailmas presidendivolituste puhul põhiseadusega kehtestatud piire;

               an)

               paluda ÜRO-l käsitleda õigusalaseid lünki kliimapagulase terminis, sealhulgas selle võimalikku rahvusvahelist määratlemist;

         Areng

               ao)

               teha tööd säästva arengu tegevuskavast (aastani 2030) tulenevate säästva arengu eesmärkide täitmiseks; töötada tulevaste põlvkondade elu parandamise nimel ning julgustada riike võtma endale vastutust ja looma riiklikke raamistikke 17 eesmärgi saavutamiseks ning toetada neid selles; ergutada ÜRO liikmesriike täitma oma kohustusi seoses arenguabikulutustega ja nõuda kindla näitajate raamistiku kasutuselevõtmist ja statistiliste andmete kasutamist, et jälgida edusamme ja tagada kõigi vastutus; rõhutada, et säästva arengu kõrgetasemelisest poliitilisest foorumist peaks kujunema peamine otsustusorgan, mille pädevuses on tagada säästva arengu eesmärkide rakendamise järelmeetmed ja läbivaatamine, ning esitada ELi ühine seisukoht säästva arengu tegevuskava 2030 rakendamise kohta enne 2016. aasta säästva arengu kõrgetasemelist poliitilist foorumit;

               ap)

               tagada, et ei õõnestata Pekingi tegevusprogrammi eesmärke, mis puudutavad juurdepääsu haridusele ja tervishoiule kui põhilist inimõigust; parandada juurdepääsu seksuaal- ja reproduktiivtervise teenustele, sest see aitab vähendada väikelaste ja emade suremust; edendada pereplaneerimist, emade tervist, rasestumisvastaste vahendite lihtsat kättesaadavust ning kõigi seksuaal- ja reproduktiivtervise teenuste kättesaadavust kui olulisi tegureid, mis võimaldavad säästa naiste elusid ning aitavad neil oma elu uuesti üles ehitada, kui nad on sattunud vägistamise ohvriks; seada need poliitikavaldkonnad kolmandate riikidega tehtava arengukoostöö keskmesse;

               aq)

               rõhutada vajadust tugevdada poliitikavaldkondade arengusidusust ÜRO tööstruktuurides, et kõik säästva arengu mõõtmed tulemuslikult integreerida; rõhutada, kui oluline on üldise, eeskirjadel põhineva, avatud, läbipaistva, mittediskrimineeriva, kaasava ja õiglase mitmepoolse kaubavahetussüsteemi olemasolu, ja et on vajalik viia lõpule Maailma Kaubandusorganisatsiooni Doha arenguvoor; tuletada meelde, et areng ei ole võimalik ilma rahuta ja rahu ei ole võimalik ilma arenguta, rõhutades, kui tähtis on rahu, õiglust ja valitsemistava käsitlev säästva arengu 16. eesmärk, mis peaks olema arengukoostöö rahastamise üks prioriteete; kutsuda ÜROd üles süstemaatiliselt integreerima suutlikkuse arendamist ja head valitsemistava pikaajalistesse arengustrateegiatesse;

               ar)

               väljendada heameelt ÜRO Peaassamblee 9. septembri 2014. aasta pöördelise tähtsusega resolutsiooni 68/304 üle, milles tunnustati iga riigi suveräänset õigust ise oma võlga restruktureerida, mida ei tohiks takistada mitte mingi teisest riigist tulenev meede, ja märgiti murelikult, et rahvusvahelisel finantssüsteemil puudub riigivõla korrapäraseks ja prognoositavaks restruktureerimiseks kindel õigusraamistik, ning algatati protsess riigivõla restruktureerimisprotsesside mitmepoolse õigusraamistiku vastuvõtmiseks; kutsuda ÜRO süsteemi tervikuna üles seda protsessi täielikult toetama; kutsuda ELi ja selle liikmesriike üles selles protsessis aktiivselt osalema;

               as)

               töötada ÜRO ametite suhtes välja palju tõhusam ja strateegilisem käsitlusviis, eriti seoses välisrahastamisvahendeid käsitleva programmitööga, et tagada ELi abi parem nähtavus kohapeal;

               at)

               teha aktiivset tööd, et parandada poliitilist juhtimist säästva arengu valdkonnas ÜRO Keskkonnaprogrammi tugevdamise kaudu, ning tegeleda ettepanekuga luua rahvusvaheline keskkonnakuritegude kriminaalkohus keskkonnapoliitiliste õigusnormide paremaks jõustamiseks kogu maailmas;

               au)

               teha tööd rahvusvahelise maksualase koostöö tugevdamise nimel, toetades rahvusvahelise maksuorgani loomist ÜRO süsteemi raames; võidelda maksudest kõrvalehoidumise ja rahapesuga ülemaailmse automaatse teabevahetusega maksustamise valdkonnas ja ühise ülemaailmse maksuparadiiside musta nimekirja koostamisega;

               av)

               koostada ülemaailmne kava võitluseks antimikroobikumiresistentsuse vastu, et takistada resistentsete superbakterite edasist levikut;

         Kliimamuutused

               aw)

               tagada, et EL jääb kliimamuutuste vastases võitluses esirinda ja jätkab selles valdkonnas koostööd ÜROga; tagada 2015. aastal Pariisis ÜRO kliimamuutuste konverentsil vastuvõetud otsuste kiire elluviimine;

         EL ja ÜRO süsteemi reform

               ax)

               toetada ÜRO Julgeolekunõukogu põhjalikku reformimist ulatusliku konsensuse põhjal, et see peegeldaks paremini maailma uut olukorda ning tagada, et nõukogu saaks tulemuslikult tegeleda rahvusvahelise rahu ja julgeoleku ohtudega; töötada pikaajalise eesmärgi suunas tagada ELile koht ÜRO reformitud Julgeolekunõukogus; nõuda tungivalt, et ÜRO Julgeolekunõukogu liikmed hoiduksid vetoõiguse kasutamisest juhtumite puhul, mis puudutavad inimsusevastaseid kuritegusid;

               ay)

               aidata kaasa ÜRO Peaassamblee töö taaselavdamisele ning kõigi ÜRO institutsioonide tegevuse paremale kooskõlastatusele ja seostatusele, mis peaks suurendama süsteemi tõhusust, tulemuslikkust, legitiimsust, läbipaistvust, vastutust, suutlikkust ja esinduslikkust; toetada ja tugevdada ÜRO uue peasekretäri valikuprotsessis suuremat läbipaistvust ning seda silmas pidades korraldada kandidaatide esitlused ÜRO Peaassambleel; edendada peasekretäri parima kandidaadi leidmise ja ametisse määramise käigus soolisel ja geograafilisel tasakaalul põhinevat võrdseid ja õiglaseid võimalusi ning toetada naise valimist järgmiseks peasekretäriks, kui kandidaadid on sarnaselt silmapaistvalt kvalifitseeritud;

               az)

               arvestades ÜRO 2015. aasta aruannet ja hiljuti Prantsusmaa ja ÜRO sõdurite vastu esitatud laste kuritarvitamise süüdistusi Kesk-Aafrika Vabariigis, tagada, et ÜRO, ELi liikmesriigid ja ELi ÜJKP organid viiksid viivitamata ja äärmiselt otsustavalt läbi uurimise kõigi ÜRO, riikide ja ELi töötajate suhtes, kes on pannud toime seksuaalvägivallaakte, esitaksid neile süüdistuse ja mõistaksid nende üle kohut;

               ba)

               paluda Euroopa Kontrollikojal tugevdada oma koostööd ÜRO sekretariaadi asjaomaste järelevalveasutustega, eelkõige siseauditi teenistuse (OIOS), sõltumatu auditi nõuandekomitee (IAAC) ja audiitorkoguga, et suurendada läbipaistvust ning vastastikust arusaamist rahastamisest ja toimimisest;

               bb)

               luua ÜRO rikkumisest teatajate kaitseks tõhus süsteem;

               bc)

               arvestades hiljutist huvide konflikti juhtumit seoses ÜRO Liibüa eriesindajaga, koostada siduv käitumisjuhend, mis kohustab ametiisikuid säilitama erapooletust, nagu on sätestatud ÜRO suunistes tulemusliku vahendamise kohta;

               2.

               teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjoni asepresidendile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Euroopa Liidu inimõiguste eriesindajale, Euroopa välisteenistusele, komisjonile ning teavitamise eesmärgil ÜRO Peaassambleele ning ÜRO peasekretärile.

      (1)  A/RES/65/276, 3. mai 2011.

      (2)  ELT C 99 E, 3.4.2012, lk 56.

      (3)  ELT C 45, 5.2.2016, lk 89.

      (4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0259.

      (5)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0403.

      (6)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0020.

      (7)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2014)0013.

      (8)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0051.

      (9)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0073.

      (10)  EEAS 01024/12, nõukogu dokument 11216/12.

      (11)  EEAS 458/15, nõukogu dokument 7632/15.