title: Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus, 16. veebruar 2022, millega muudetakse soovitust ESRN/2015/2 piiriülese mõju hindamise ja makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vabatahtliku kõigipoolsuse kohta (ESRN/2022/1) 2022/C 174/01

text:
                  28.4.2022

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  C 174/1

         EUROOPA SÜSTEEMSETE RISKIDE NÕUKOGU SOOVITUS,
         16. veebruar 2022,
         millega muudetakse soovitust ESRN/2015/2 piiriülese mõju hindamise ja makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vabatahtliku kõigipoolsuse kohta
         (ESRN/2022/1)
         (2022/C 174/01)
         EUROOPA SÜSTEEMSETE RISKIDE NÕUKOGU HALDUSNÕUKOGU,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (1), eelkõige selle IX lisa,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1092/2010, 24. november 2010, finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve kohta Euroopa Liidus ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutamise kohta (2), eelkõige selle artiklit 3 ning artikleid 16 kuni 18,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013, 26. juuni 2013, krediidiasutuste suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (3), eelkõige selle artiklit 458,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL, 26. juuni 2013, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (4), eelkõige selle VII jaotise 4. peatüki II jagu,
         võttes arvesse Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu otsust ESRN/2011/1, 20. jaanuar 2011, millega võetakse vastu Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu töökord (5), eelkõige selle artikleid 18 kuni 20,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Tõhusate ja ühtsete riigisiseste makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete huvides tuleb täiustada liidu õiguses nõutavat kohustuslikku kõigipoolsust vabatahtliku kõigipoolsusega.

                     (2)

                     Vabatahtliku kõigipoolsuse raamistik makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete kohta, mis on sätestatud Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovituses ESRN/2015/2 (6), tagab, et kõik liikmesriigis kasutusele võetud riskipositsioonil põhinevad makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmed võetakse kõigipoolselt üle teistes liikmesriikides.

                     (3)

                     Arvestades komisjoni otsust C(2020) 1214 final (7), on määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 tähenduses määratud asutusena tegutsev De Nederlandsche Bank (DNB) ette näinud rangema riikliku meetme, millega kehtestatakse keskmise riskikaalu alampiir Madalmaades tegevusloa alusel tegutsevatele krediidiasutustele, kes kasutavad Madalmaades asuva elamukinnisvaraga tagatud füüsiliste isikute jaenõuete riskipositsioonide portfellide suhtes sisereitingute meetodit. Meede jõustus 1. jaanuaril 2022.

                     (4)

                     23. novembril 2021 esitas DNB Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule (ESRN) määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 8 kohaselt taotluse rangema riikliku meetme kõigipoolseks ülevõtmiseks.

                     (5)

                     Võttes arvesse DNB poolt ESRNile esitatud taotlust ning selleks, et vältida kõrvalehoidumiste ja õigusaktide erinevuste ärakasutamisega seotud negatiivset piiriülest mõju, mis võib tuleneda Madalmaades kohaldatava makrotasandi usaldatavuspoliitika meetme rakendamisest kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktiga vi, on ESRNi haldusnõukogu otsustanud lisada asjaomase meetme makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete nimekirja, mille suhtes soovitatakse kõigipoolsust soovituse ESRN/2015/2 kohaselt.

                     (6)

                     26. oktoobril 2021 teavitas direktiivi 2013/36/EL artikli 133 lõike 9 tähenduses määratud asutusena tegutsev Lietuvos bankas Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu oma kavatsusest kehtestada süsteemse riski puhvri määr kõikidele Leedu füüsiliste isikute jaenõuete suhtes, mis on tagatud elamukinnisvaraga. Süsteemse riski puhvrit kohaldatakse Leedus tegevusloa alusel tegutsevate pankade suhtes kõrgeimal konsolideerimistasemel. Määruse (EL) nr 575/2013 kohaldamisalast välja jäävate kesksete krediidiühistute gruppide suhtes kohaldatakse kavandatavat süsteemse riski puhvrit konsolideeritud alusel. Meede on kavandatud jõustuma 1. juulil 2022.

                     (7)

                     1. detsembril 2021 esitas Lietuvos bankas ESRNile direktiivi 2013/36/EL artikli 134 lõike 5 kohaselt taotluse süsteemse riski puhvri määra kõigipoolseks ülevõtmiseks.

                     (8)

                     Võttes arvesse Lietuvos bankas poolt esitatud taotlust ning selleks, et vältida kõrvalehoidumiste ja õigusaktide erinevuste ärakasutamisega seotud negatiivset piiriülest mõju, mis võib tuleneda Leedus kohaldatava makrotasandi usaldatavuspoliitika meetme rakendamisest, on ESRNi haldusnõukogu otsustanud lisada asjaomase meetme makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete nimekirja, mille suhtes soovitatakse kõigipoolsust soovituse ESRN/2015/2 kohaselt.

                     (9)

                     Seetõttu tuleb soovitust ESRN/2015/2 vastavalt muuta,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

            Muudatused

         Soovitust ESRN/2015/2 muudetakse järgmiselt:

                     1.

                     1. jao soovituse C punkt 1 asendatakse järgmisega:

                                 „1.

                                 Asjaomastel asutustel soovitatakse kõigipoolselt üle võtta muude asjaomaste asutuste vastuvõetud ning ESRNi kõigipoolseks vastuvõtmiseks soovitatud makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmed. Kõigipoolselt soovitatakse üle võtta lisas täpsemalt kirjeldatud järgmised meetmed:

                                             Belgia:

                                                         —

                                                         Belgias tegevusloa alusel tegutsevate ja regulatiivse kapitalinõude arvutamiseks sisereitingute meetodit kasutavate krediidiasutuste suhtes kohaldatav järgmine riskikaalu lisand Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide puhul kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktiga vi, mis hõlmab:

                                                                     a)

                                                                     riskikaalu kindlamääraline lisand 5 protsendipunkti; ja

                                                                     b)

                                                                     riskikaalu proportsionaalne lisand, mis on riskipositsioonidega kaalutud keskmiste riskikaalude osa (33 protsenti), Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide portfelli osas.

                                             Prantsusmaa:

                                                         —

                                                         suure võlakoormusega suurtele mittefinantsettevõtetele (registreeritud asukohaga Prantsusmaal) määruse (EL) nr 575/2013 artikli 395 lõikes 1 ette nähtud riskide kontsentreerumise piirmäära karmistamine 5 % tasemele nende esimese taseme omavahenditest, mida kohaldatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktile ii globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate ja muude süsteemselt oluliste ettevõtjate suhtes nende panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel.

                                             Leedu:

                                                         —

                                                         2 % suurune süsteemse riski puhvri määr kõikide Leedu Vabariigis elavate füüsiliste isikute elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete suhtes.

                                             Luksemburg:

                                                         —

                                                         õiguslikult siduvad laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäärad Luksemburgis asuva elamukinnisvaraga seotud uutele hüpoteeklaenudele, kusjuures erinevate laenusaajate kategooriate suhtes kohaldatakse erinevaid laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäärasid:

                                                                     a)

                                                                     100 % suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär esmakordsetele ostjatele, kes soetavad oma peamise elukoha;

                                                                     b)

                                                                     90 % suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär muudele ostjatele, s.t mitte esmakordsetele ostjatele, kes soetavad oma peamise elukoha. Seda piirmäära rakendatakse proportsionaalselt portfelli allahindluse kaudu. Eelkõige võivad laenuandjad 15 % nendele laenusaajatele antud uute hüpoteeklaenude portfellist välja anda üle 90 % suuruse laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvuga, kuid alla 100 % suuruse maksimaalse laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvuga;

                                                                     c)

                                                                     80 % suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär muudele hüpoteeklaenudele (sealhulgas üürileandmise eesmärgil ostmise segment).

                                             Madalmaad:

                                                         —

                                                         keskmise riskikaalu alampiir, mida kohaldatakse kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktiga vi Madalmaades tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad Madalmaades asuva elamukinnisvaraga tagatud füüsiliste isikute jaenõuete riskipositsioonide portfellide suhtes regulatiivse kapitalinõude arvutamiseks sisereitingute meetodit. Iga riskipositsiooni kirje osas, mis kuulub meetme kohaldamisalasse, määratakse 12 % suurune riskikaal laenu osale, mis ei ületa 55 % laenu tagamiseks kasutatava kinnisvara turuväärtusest; ülejäänud laenu osale määratakse 45 % suurune riskikaal. Portfelli keskmise riskikaalu alampiir on individuaalsete laenude riskipositsioonidega kaalutud keskmine riskikaal.

                                             Norra:

                                                         —

                                                         4,5 % suurune süsteemse riski puhvri määr Norra riskipositsioonide suhtes, mida kohaldatakse vastavalt Norra suhtes ja Norras Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (*1) (EMP leping) tingimuste kohaselt 1. jaanuaril 2020 kohaldatava direktiivi 2013/36/EL (edaspidi „Norra suhtes ja Norras 1. jaanuaril 2020 kohaldatav kapitalinõuete direktiiv“) artiklile 133 kõigile Norras tegevusloa alusel tegutsevatele krediidiasutustele;

                                                         —

                                                         20 % suurune keskmise riskikaalu alampiir Norra elamukinnisvaraga seotud riskipositsioonide suhtes, mida kohaldatakse vastavalt Norra suhtes ja Norras EMP lepingu tingimuste kohaselt 1. jaanuaril 2020 kohaldatava määruse (EL) nr 575/2013 (edaspidi „Norra suhtes ja Norras 1. jaanuaril 2020 kohaldatav kapitalinõuete määrus“) artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktile vi Norras tegevusloa alusel tegutsevatele krediidiasutustele, kes kasutavad regulatiivse kapitalinõude arvutamiseks sisereitingute meetodit;

                                                         —

                                                         35 % suurune keskmise riskikaalu alampiir Norra ärikinnisvaraga seotud riskipositsioonide suhtes, mida kohaldatakse vastavalt Norra suhtes ja Norras 1. jaanuaril 2020 kohaldatava kapitalinõuete määruse artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktile vi Norras tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad regulatiivse kapitalinõude arvutamiseks sisereitingute meetodit.

                                             Rootsi:

                                                         —

                                                         Rootsis tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad regulatiivse kapitalinõude arvutamiseks sisereitingute meetodit, krediidiasutustele suunatud 25 protsendi alampiiri kohaldamine riskipositsioonidega kaalutud keskmise riskikaalu osas, mida kohaldatakse Rootsis resideeruvate võlgnike kinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide portfelli suhtes, kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunkiga vi.

                        (*1)  EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3.“;"

                     2.

                     Lisa asendatakse käesoleva soovituse lisaga.

            Frankfurt Maini ääres, 16. veebruar 2022

                  ESRNi haldusnõukogu nimel

                  ESRNi sekretariaadi juhataja

               Francesco MAZZAFERRO

            (1)  EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3.

            (2)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 1.

            (3)  ELT L 176, 27.6.2013, lk 1.

            (4)  ELT L 176, 27.6.2013, lk 338.

            (5)  ELT C 58, 24.2.2011, lk 4.

            (6)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus ESRN/2015/2, 15. detsember 2015, piiriülese mõju hindamise ja makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vabatahtliku kõigipoolsuse kohta (ELT C 97, 12.3.2016, lk 9).

            (7)  Commission Decision C(2020) 1214 final of 5. märts 2020 not to propose an implementing act to reject the draft national measure notified on 8 January 2020 by the Netherlands under Article 458(4) of Regulation (EU) No 575/2013 of the European Parliament and of the Council.

            LISA
            Soovituse ESRN/2015/2 lisa asendatakse järgmisega:

                     „LISA

                        Belgia

                           Belgias tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad regulatiivse kapitalinõude arvutamiseks sisereitingute meetodit, kohaldatav riskikaalu lisand Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide puhul kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktiga vi. Lisand koosneb kahest osast:

                                 a)

                                       riskikaalu kindlamääraline lisand 5 protsendipunkti ja

                                 b)

                                       riskikaalu proportsionaalne lisand, mis on riskipositsioonidega kaalutud keskmiste riskikaalude osa (33 protsenti), Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide portfelli osas.

                           I.   Meetme kirjeldus

                                 1.

                                 Belgia meetme kohaselt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunkti vi alusel kohaldatakse Belgias tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad regulatiivse kapitalinõude arvutamiseks sisereitingute meetodit, riskikaalu lisandit Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide puhul, mis koosneb kahest osast:

                                             a)

                                             Esimene osa on riskikaalu suurendamine 5 protsendipunkti võrra Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide puhul, mis saadakse pärast teise riskikaalu lisandi osa arvutamist kooskõlas punktiga b.

                                             b)

                                             Teine riskikaalu osa on riskipositsioonidega kaalutud keskmiste riskikaalude osa suurendamine 33 protsenti, mida kohaldatakse Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide portfelli osas. Riskipositsioonidega kaalutud keskmine on individuaalsete laenude, mida arvutatakse kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 154, riskikaalude keskmine, mida kaalutakse vastava riskipositsiooni väärtuses.

                           II.   Kõigipoolsus

                                 2.

                                 Kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõikega 5 soovitatakse liikmesriikide asjaomastel asutustel võtta Belgia meede kõigipoolselt üle ja kohaldada seda riigisisese tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste, kes kasutavad sisereitingute meetodit, Belgias asuvate filiaalide suhtes soovituse C punktis 3 osutatud tähtaja jooksul.

                                 3.

                                 Asjaomastel asutustel soovitatakse kõigipoolselt Belgia meede üle võtta ja kohaldada seda riigisisese tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad sisereitingute meetodit ja kellel on Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuded. Kooskõlas soovituse C punktiga 2 soovitatakse asjaomastel asutustel kohaldada sama meedet, mida kohaldab meetme algatanud asutus Belgias, soovituse C punktis 3 osutatud tähtaja jooksul.

                                 4.

                                 Kui nimetatud makrotasandi usaldatavuspoliitika meede nende jurisdiktsioonis puudub, soovitatakse asjaomastel asutustel pärast ESRNiga konsulteerimist kohaldada oma jurisdiktsioonis kehtivat makrotasandi usaldatavuspoliitika meedet, millel on kõigipoolseks ülevõtmiseks soovitatud meetmega samaväärne mõju, k.a järelevalvemeetmete ja pädevuste kehtestamine vastavalt direktiivi 2013/36/EL VII jaotise 2. peatüki IV jaole. Asjaomastel asutustel soovitatakse samaväärne meede vastu võtta hiljemalt nelja kuu jooksul pärast käesoleva soovituse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

                           III.   Olulisuse piirmäär

                                 5.

                                 Meetmele on lisatud krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine olulisuse piirmäär 2 miljardit eurot, et võimaldada meedet kõigipoolselt kohaldavatel asjaomastel asutustel kohaldada de minimis põhimõtet.

                                 6.

                                 Kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 võivad kõnealuste liikmesriikide asjaomased asutused teha erandi riigisisese tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad sisereitingute meetodit ja kelle Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuded on väikesed ja jäävad alla 2 miljardi euro suurust olulisuse piirmäära. Olulisuse piirmäära kohaldamisel peaksid asjaomased asutused jälgima riskipositsioonide olulisust ja neil soovitatakse kohaldada Belgia meedet erandi saanud riigisisese tegevusloa alusel tegutsevatele krediidiasutustele 2 miljardi euro suuruse olulisuse piirmäära ületamisel.

                                 7.

                                 Kui liikmesriigis puuduvad seal tegevusloa alusel tegutsevad krediidiasutused filiaalidega Belgias või kellel oleksid Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonid, kes kasutavad sisereitingute meetodit ja kelle riskipositsioon Belgia elamuskinnisvara turul oleks 2 miljardit eurot või rohkem, võivad asjaomaste liikmesriikide ametiasutused otsustada kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 Belgia meedet kõigipoolselt üle mitte võtta. Sellisel juhul peaksid asjaomased ametiasutused jälgima riskipositsioonide olulisust ja järgima Belgia meetme kõigipoolsuse soovitust, kui sisereitingute meetodit kasutav krediidiasutus ületab 2 miljardi euro piiri.

                                 8.

                                 Kooskõlas ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 soovitatakse olulisuse ülempiiriks 2 miljardit eurot. Seetõttu võivad kõigipoolsust kohaldavad asjaomased asutused kohaldada kohastel juhtudel oma jurisdiktsioonis soovitusest madalamat piirmäära või kohaldada meedet kõigipoolselt ilma olulisuse piirmäärata.

                        Prantsusmaa

                           Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 395 lõikes 1 ette nähtud riskide kontsentreerumise piirmäära karmistamine 5 % tasemele esimese taseme omavahenditest seoses Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate suure võlakoormusega suurte mittefinantsettevõtetega, mida kohaldatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktile ii globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate ja muude süsteemselt oluliste ettevõtjate suhtes nende panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel.

                     I.   Meetme kirjeldus

                                 1.

                                 Prantsuse meetme kohaselt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunkti ii alusel kohaldatakse globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate ja muude süsteemselt oluliste ettevõtjate suhtes nende panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel (mitte allkonsolideeritud tasemel), riskide kontsentreerumise piirmäära karmistamist 5 % tasemele esimese taseme omavahenditest Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate suure võlakoormusega suurte mittefinantsettevõtete osas.

                                 2.

                                 Mittefinantsettevõte on määratletud kui füüsiline või juriidiline isik, mille registreeritud asukoht on Prantsusmaal ja mis kuulub oma kõrgeimal konsolideerimistasemel mittefinantsettevõtete sektorisse vastavalt määratlusele Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 549/2013 (*1) A lisa punktis 2.45.

                                 3.

                                 Meedet kohaldatakse Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate mittefinantsettevõtetega seotud riskipositsioonide suhtes ning seotud mittefinantsettevõtete rühmadega seotud riskipositsioonide suhtes järgmiselt:

                                             a)

                                             kõrgeimal konsolideerimistasemel Prantsusmaal registreeritud asukohta omavasse seotud mittefinantsettevõtete rühma kuuluvate mittefinantsettevõtete osas kohaldatakse seda meedet rühma ja kõikide tema seotud üksustega seotud neto riskipositsioonide summale määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 39 tähenduses;

                                             b)

                                             kõrgeimal konsolideerimistasemel väljaspool Prantsusmaad registreeritud asukohta omavasse seotud mittefinantsettevõtete rühma kuuluvate mittefinantsettevõtete osas kohaldatakse seda meedet riskipositsioonide summale, mis on seotud:

                                                         i)

                                                         nende mittefinantsettevõtetega, mille registreeritud asukoht on Prantsusmaal;

                                                         ii)

                                                         Prantsusmaal või välismaal asuvate üksustega, mille üle punktis i viidatud mittefinantsettevõtted omavad otsest või kaudset kontrolli määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 39 tähenduses, ja

                                                         iii)

                                                         Prantsusmaal või välismaal asuvate üksustega, mis on majanduslikult sõltuvad punktis i viidatud mittefinantsettevõtetest määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 39 tähenduses.

                                       Seega ei kuulu selle meetme kohaldamisalasse mittefinantsettevõtted, mille registreeritud asukoht ei ole Prantsusmaal ja mis ei ole Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate mittefinantsettevõtete tütarettevõtjad ega neist majanduslikult sõltuvad üksused ega nende poolt otseselt või kaudselt kontrollitavad.
                                 Kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 395 lõikega 1 kohaldatakse seda meedet pärast krediidiriski maandamise mõju ja erandite arvesse võtmist vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 399 kuni 403.

                                 4.

                                 Globaalne süsteemselt oluline ettevõtja või muu süsteemselt oluline ettevõtja peab käsitlema Prantsusmaal registreeritud asukohta omavat mittefinantsettevõtet suurena, kui tema algne riskipositsioon mittefinantsettevõtte või seotud mittefinantsettevõtete rühma suhtes punkti 3 tähenduses võrdub 300 miljoni euroga või on sellest suurem. Algse riskipositsiooni väärtus arvutatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 389 ja 390 enne määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 399 kuni 403 ette nähtud krediidiriski maandamise mõju ja erandite arvesse võtmist, mis esitatakse vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 (*2) artiklile 9.

                                 5.

                                 Mittefinantsettevõtte võlakoormus loetakse suureks, kui tema finantsvõimenduse määr on suurem kui 100 % ja finantsnõuete kattekordaja on alla kolme; need näitajad arvutatakse rühma kõrgeimal konsolideerimistasemel järgmiselt:

                                             a)

                                             finantsvõimenduse määr on sularahas netovõlgnevuse ja omavahendite vahe ja

                                             b)

                                             finantsnõuete kattekordaja on ühelt poolt lisandväärtus pluss tegevustoetuste, millest on maha arvatud: I) palgafond; ii) tegevusmaksud ja -lõivud; iii) muud tavalised netotegevuskulud, välja arvatud netointressid ja samalaadsed nõuded; ja iv) allahindlused ja kulum, ning teiselt poolt intressi ja samalaadsete nõuete vahe.

                                       Need näitajad arvutatakse kohaldatavate standardite kohaselt määratletud raamatupidamislike koondnäitajate alusel, mis on esitatud mittefinantsettevõtte finantsaruannetes ja kohalduvatel juhtudel audiitori poolt kinnitatud.

                           II.   Kõigipoolsus

                                 6.

                                 Asjaomastel asutustel soovitatakse kõnealune Prantsusmaa meede kõigipoolselt üle võtta ja kohaldada seda riigisisese tegevusloa alusel tegutsevate globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate ja muude süsteemselt oluliste ettevõtjate suhtes nende jurisdiktsiooni panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel.

                                 7.

                                 Kui nimetatud makrotasandi usaldatavuspoliitika meede nende jurisdiktsioonis puudub, soovitatakse asjaomastel asutustel kooskõlas soovituse C punktiga 2 pärast ESRNiga konsulteerimist kohaldada oma jurisdiktsioonis kehtivat makrotasandi usaldatavuspoliitika meedet, millel on kõigipoolseks ülevõtmiseks soovitatud meetmega samaväärne mõju. Asjaomastel asutustel soovitatakse samaväärne meede vastu võtta hiljemalt kuue kuu jooksul pärast käesoleva soovituse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

                           III.   Olulisuse piirmäär

                                 8.

                                 Meedet täiendab kombineeritud olulisuse piirmäär, mille eesmärk on võimaldada meedet kõigipoolselt kohaldavatel asjaomastel asutustel kohaldada de minimis põhimõtet ning mis seisneb järgmises:

                                             a)

                                             algsete riskipositsioonide kogumahu 2 miljardi euro suurune piirmäär riigisisese tegevusloa alusel tegutsevatele globaalsetele süsteemselt olulistele ettevõtjatele ja muudele süsteemselt olulistele ettevõtjatele nende panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel seoses Prantsusmaa mittefinantsettevõtete sektoriga;

                                             b)

                                             300 miljoni euro suurune piirmäär, mis on kohaldatav riigisisese tegevusloa alusel tegutsevatele globaalsetele süsteemselt olulistele ettevõtjatele ja muudele süsteemselt olulistele ettevõtjatele ja mis võrdub punktis a nimetatud piirmääraga või ületab seda, seoses:

                                                         i)

                                                         üksiku algse riskipositsiooniga Prantsusmaal registreeritud asukohta omava mittefinantsettevõtte suhtes;

                                                         ii)

                                                         punkti 3 alapunkti a alusel arvutatud algsete riskipositsioonide kogusummaga kõrgeimal konsolideerimistasemel Prantsusmaal registreeritud asukohta omava seotud mittefinantsettevõtete rühma suhtes;

                                                         iii)

                                                         vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 VIII lisa vormidele C 28.00 ja C 29.00 esitatud algsete riskipositsioonide kogusummaga selliste Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate mittefinantsettevõtete suhtes, mis kuuluvad kõrgeimal konsolideerimistasemel väljaspool Prantsusmaad registreeritud asukohta omavasse seotud mittefinantsettevõtete rühma;

                                             c)

                                             5 % piirmäär globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate ja muude süsteemselt oluliste ettevõtjate esimese taseme omavahenditest kõrgeimal konsolideerimistasemel punktis b määratletud riskipositsioonide osas pärast krediidiriski maandamise mõju ja erandite arvesse võtmist vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 399 kuni 403.

                                       Punktides b ja c nimetatud piirmäärasid kohaldatakse olenemata sellest, kas asjaomane üksus või mittefinantsettevõte on suure võlakoormusega või mitte.
                                 Punktides a ja b viidatud algse riskipositsiooni väärtus arvutatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 389 ja 390 enne määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 399 kuni 403 ette nähtud krediidiriski maandamise mõju ja erandite arvesse võtmist, mis esitatakse vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 artiklile 9.

                                 9.

                                 Kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 võivad liikmesriigi asjaomased asutused teha erandi riigisisese tegevusloa alusel tegutseva panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel globaalse süsteemselt olulise ettevõtja või muu süsteemselt olulise ettevõtja suhtes, mis ei riku punktis 8 nimetatud kombineeritud olulisuse piirmäära. Olulisuse piirmäära kohaldamisel jälgivad asjaomased asutused riigisisese tegevusloa alusel tegutsevate globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate või muude süsteemselt oluliste ettevõtjate riskipositsioonide olulisust seoses Prantsuse mittefinantsettevõtete sektoriga ning samuti kõnealuste ettevõtjate riskikontsentratsiooni Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate suurte mittefinantsettevõtete suhtes ning neil soovitatakse kohaldada asjaomast Prantsuse meedet varem sellest vabastatud kõnealuste ettevõtjate suhtes nende panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel, kui rikutakse punktis 8 nimetatud kombineeritud olulisuse piirmäära. Asjaomastel asutustel soovitatakse samuti teavitada oma jurisdiktsiooni teisi turuosalisi süsteemsetest riskidest, mis on seotud Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate suurte mittefinantsettevõtete suurenenud finantsvõimendusega.

                                 10.

                                 Kui liikmesriigis puuduvad panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad või muud süsteemselt olulised ettevõtjad, millel on Prantsuse mittefinantsettevõtete sektori suhtes riskipositsioone, mis ületavad punktis 8 nimetatud olulisuse piirmäära, võivad asjaomased asutused vastavalt soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktile 1 kõnealust Prantsuse meedet kõigipoolselt mitte üle võtta. Sellisel juhul jälgivad asjaomased asutused riigisisese tegevusloa alusel tegutsevate globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate või muude süsteemselt oluliste ettevõtjate riskipositsioonide olulisust seoses Prantsuse mittefinantsettevõtete sektoriga ning samuti kõnealuste ettevõtjate riskikontsentratsiooni Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate suurte mittefinantsettevõtete suhtes, ning neil soovitatakse asjaomane Prantsuse meede kõigipoolselt üle võtta, kui kõnealune ettevõtja ületab oma panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel punktis 8 nimetatud kombineeritud olulisuse piirmäära. Asjaomastel asutustel soovitatakse samuti teavitada oma jurisdiktsiooni teisi turuosalisi süsteemsetest riskidest, mis on seotud Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate suurte mittefinantsettevõtete suurenenud finantsvõimendusega.

                                 11.

                                 Kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 soovitatakse olulisuse ülempiiriks punktis 8 nimetatud kombineeritud olulisuse piirmäära. Seetõttu võivad kõigipoolsust kohaldavad asjaomased asutused kohaldada kohastel juhtudel oma jurisdiktsioonis soovitusest madalamat piirmäära või kohaldada meedet kõigipoolselt ilma olulisuse piirmäärata.

                        Leedu

                           2 % suurune süsteemse riski puhvri määr kõikide Leedu Vabariigis elavate füüsiliste isikute elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete suhtes.

                     I.   Meetme kirjeldus

                                 1.

                                 Leedu meetmega, mida kohaldatakse kooskõlas direktiivi 2013/36/EL artikliga 133, kehtestatakse 2 % suurune süsteemse riski puhvri määr kõikide Leedu füüsiliste isikute jaenõuete suhtes, mis on tagatud elamukinnisvaraga.

                           II.   Kõigipoolsus

                                 2.

                                 Asjaomastel ametiasutustel soovitatakse Leedu meede kõigipoolselt üle võtta ning kohaldada Leedus tegevusloa aluselt tegutsevate pankade filiaalide suhtes ja Leedu füüsiliste isikute otseste piiriüleste nõuete suhtes, mis on tagatud elamukinnisvaraga. Märkimisväärne osa kõikidest hüpoteeklaenude positsioonidest kuulub Leedus tegutsevatele välisfiliaalidele; seetõttu aitaks meetme kõigipoole ülevõtmine teiste liikmesriikide poolt edendada võrdseid tingimusi ning tagada, et kõik olulised turuosalised võtavad arvesse elamukinnisvaraga seotud riskide suurenemist Leedus, ning tugevdavad oma vastupanuvõimet.

                                 3.

                                 Kui nimetatud makrotasandi usaldatavuspoliitika meede nende jurisdiktsioonis puudub, soovitatakse asjaomastel asutustel pärast ESRNiga konsulteerimist kohaldada oma jurisdiktsioonis kehtivat makrotasandi usaldatavuspoliitika meedet, millel on kõigipoolseks ülevõtmiseks soovitatud meetmega samaväärne mõju, k.a järelevalvemeetmete ja pädevuste kehtestamine vastavalt direktiivi 2013/36/EL VII jaotise 2. peatüki IV jaole. Asjaomastel asutustel soovitatakse samaväärne meede vastu võtta hiljemalt nelja kuu jooksul pärast käesoleva soovituse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

                           III.   Olulisuse piirmäär

                                 4.

                                 Meetmele on lisatud krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine olulisuse piirmäär, et võimaldada meedet kõigipoolselt üle võtvatel asjaomastel asutustel kohaldada de minimis põhimõtet. Krediidiasutused ja investeerimisühingud võib süsteemse riski puhvri nõudest vabastada, kui nende asjaomased sektoripõhised riskipositsioonid ei ületa 50 miljonit eurot, mis moodustab ligikaudu 0,5 % Leedu krediidiasutuste sektori asjaomastest riskipositsioonidest. Seetõttu soovitatakse kõigipoolset ülevõtmist ainult krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhise piirmäära ületamisel.

                                 5.

                                 Piirmäära kohaldamise põhjendused:

                                             a)

                                             Piirmäär aitab maandada õigusliku killustatuse ohtu, kuna sama olulisuse piirmäär kehtib ka Leedus tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste suhtes;

                                             b)

                                             Olulisuse piirmäära kohaldamine aitab tagada võrdsed tingimused, kuna süsteemse riski puhvri nõuet kohaldatakse sarnase suurusjärgu riskipositsioonidega krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes;

                                             c)

                                             Piirmäär on oluline finantsstabiilsuse tagamiseks, kuna elamukinnisvaraga seotud riskid sõltuvad peamiselt eluasemeturu dünaamikast, mis osaliselt sõltub eluaseme ostmiseks väljastatud uute laenude mahust. Seetõttu tuleb meedet kohaldada turuosaliste suhtes, kes turul aktiivselt tegutsevad, kuigi nende hüpoteeklaenude portfellide maht ei ole nii suur, kui suurematel laenupakkujatel.

                                 6.

                                 Kooskõlas ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 on 50 miljoni euro suurune olulisuse piirmäär soovitatav maksimaalne lävi. Seetõttu võivad kõigipoolsust kohaldavad asjaomased asutused kohastel juhtudel kohaldada oma jurisdiktsioonis soovitatud piirmäära asemel soovitusest madalamat piirmäära või kohaldada meedet kõigipoolselt ilma olulisuse piirmäärata.

                        Luksemburg

                           Õiguslikult siduvad laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäärad Luksemburgis asuva elamukinnisvaraga seotud uutele hüpoteeklaenudele, kusjuures erinevate laenusaajate kategooriate suhtes kohaldatakse erinevaid laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäärasid:

                                 a)

                                       100 % suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär esmakordsetele ostjatele, kes soetavad oma peamise elukoha;

                                 b)

                                       90 % suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär muudele ostjatele, s.t mitte esmakordsetele ostjatele, kes soetavad oma peamise elukoha. Seda piirmäära rakendatakse proportsionaalselt portfelli allahindluse kaudu. Eelkõige võivad laenuandjad 15 % nendele laenusaajatele antud uute hüpoteeklaenude portfellist välja anda üle 90 % suuruse laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvuga, kuid alla 100 % suuruse maksimaalse laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvuga;

                                 c)

                                       80 % suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär muudele hüpoteeklaenudele (sealhulgas üürileandmise eesmärgil ostmise segment).

                           I.   Meetme kirjeldus

                                 1.

                                 Luksemburgi ametiasutused kehtestasid õiguslikult siduvad laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäärad Luksemburgis asuva elamukinnisvaraga seotud uutele hüpoteeklaenudele. Vastavalt süsteemse riski komitee (Comité du Risque Systémique) (*3) soovitusele on Banque centrale du Luxembourgiga kooskõlastatult tegutsev finantssektori järelevalvekomitee (Commission de Surveillance du Secteur Financier) (*4) kehtestanud laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäärad, mis erinevad kolme laenusaajate kategooria lõikes. Laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäärad on nende kolme kategooria puhul järgmised:

                                             a)

                                             100 % suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär esmakordsetele ostjatele, kes soetavad oma peamise elukoha;

                                             b)

                                             90 % suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär muudele ostjatele, s.t mitte esmakordsetele ostjatele, kes soetavad oma peamise elukoha. Seda piirmäära rakendatakse proportsionaalselt portfelli allahindluse kaudu. Eelkõige võivad laenuandjad 15 % nendele laenusaajatele antud uute hüpoteeklaenude portfellist välja anda üle 90 % suuruse laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvuga, kuid alla 100 % suuruse maksimaalse laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvuga;

                                             c)

                                             80 % suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär muudele hüpoteeklaenudele (sealhulgas üürileandmise eesmärgil ostmise segment).

                                 2.

                                 Laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarv on laenusaaja poolt elamukinnisvaraga tagatud kõikide laenude või laenuosade summa (laenu andmise ajal) ja kinnisvara väärtuse (samal ajal) suhe.

                                 3.

                                 Laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäärasid kohaldatakse omandiõiguse liigist (nt täielik omandiõigus, kasutusvaldus, võõrandamisõigusega kasutusvaldus) sõltumatult.

                                 4.

                                 Meedet kohaldatakse mis tahes eraõigusliku laenusaaja suhtes, kes võtab hüpoteeklaenu elamukinnisvara ostmiseks Luksemburgis mitteärilistel eesmärkidel. Meedet kohaldatakse ka juhul, kui laenusaaja kasutab tehingu lõpuleviimiseks õiguslikku struktuuri, nt kinnisvarasse investeerivat äriühingut, ning ühistaotluste puhul. Mõiste „elamukinnisvara“ hõlmab ehitusmaad, olenemata sellest, kas ehitustööd toimuvad vahetult pärast ostu või aastaid hiljem. Meedet kohaldatakse ka juhul, kui laenusaajale antakse laen pikaajalise rendilepinguga seotud kinnisvara ostmiseks. Kinnisvara võib olla omaniku kasutuses või ostetud üürileandmise eesmärgil.

                           II.   Kõigipoolsus

                                 5.

                                 Liikmesriikidel, kelle laenuandmisega tegelevatel krediidiasutustel, kindlustusseltsidel ja spetsialistidel (hüpoteeklaenuandjatel) on otsese piiriülese krediidi kaudu asjakohased olulised Luksemburgi krediidiriski positsioonid, soovitatakse Luksemburgi meede oma jurisdiktsioonis kõigipoolselt üle võtta. Kui nimetatud meede nende jurisdiktsioonis kõikide asjaomaste piiriüleste riskipositsioonide osas puudub, soovitatakse asjaomastel asutustel kohaldada oma jurisdiktsioonis kehtivat meedet, millel on algatatud makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmega samaväärne mõju.

                                 6.

                                 Liikmesriigid peaksid ESRNi teavitama Luksemburgi meetme kõigipoolsest ülevõtmisest või de minimis erandi kasutamisest kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 soovitusega D. Nimetatud teatis tuleks esitada hiljemalt ühe kuu jooksul alates kõigipoolsuse saavutamise meetme vastuvõtmist ESRNi veebilehel avaldatud vormil. ESRN avaldab teatised ESRNi veebilehel ning teavitab seeläbi avalikkust riikide kõigipoolsuse kohaldamise otsustest. See teavitus hõlmab kõigipoolsust kohaldava liikmesriigi tehtud erandeid ning võetud kohustust jälgida kõrvalehoidumisi ja vajaduse korral reageerida.

                                 7.

                                 Liikmesriikidel soovitatakse meede kõigipoolselt üle võtta kolme kuu jooksul alates käesoleva soovituse avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas.

                           III.   Olulisuse piirmäär

                                 8.

                                 Meedet täiendavad kaks olulisuse piirmäära, et võimaldada kõigipoolsust kohaldavatel liikmesriikidel kohaldada de minimis põhimõtet: riigipõhine olulisuse piirmäär ja krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine olulisuse piirmäär. Luksemburgile antavate piiriüleste hüpoteeklaenude kogusumma riigipõhine olulisuse piirmäär on 350 miljonit eurot, mis vastab ligikaudu 1 %-le riigisisese elamukinnisvaraturu kogumahust 2020. aasta detsembris. Luksemburgile antavate piiriüleste hüpoteeklaenude kogusumma krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine olulisuse piirmäär on 35 miljonit eurot, mis vastab ligikaudu 0,1 %-le Luksemburgi elamukinnisvaraturu kogumahust 2020. aasta detsembris. Kõigipoolsust nõutakse vaid juhul, kui ületatakse nii riigi- kui ka krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine piirmäär.

                        Madalmaad

                           Keskmise riskikaalu alampiir, mida kohaldavad krediidiasutused, kes kasutavad Madalmaades asuva elamukinnisvaraga tagatud füüsiliste isikute jaenõuete riskipositsioonide portfellide suhtes sisereitingute meetodit. Iga riskipositsiooni kirje osas, mis kuulub meetme kohaldamisalasse, määratakse 12 % suurune riskikaal laenu osale, mis ei ületa 55 % laenu tagamiseks kasutatava kinnisvara turuväärtusest; ülejäänud laenu osale määratakse 45 % suurune riskikaal. Portfelli keskmise riskikaalu alampiir on individuaalsete laenude riskipositsioonidega kaalutud keskmine riskikaal.

                     I.   Meetme kirjeldus

                                 1.

                                 Madalmaade meetmega, mida kohaldatakse kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktiga vi, on kehtestatud keskmise riskikaalu alampiir sisereitingute meetodit kasutavate krediidiasutuste Madalmaades asuvale elamukinnisvarale seatud hüpoteekidega tagatud füüsiliste isikute jaenõuete riskipositsioonide portfellidele. Meetme kohaldamisalast on välja jäetud riikliku hüpoteekide tagamise skeemiga hõlmatud laenud.

                                 2.

                                 Keskmise riskikaalu alampiir arvutatakse järgmiselt:

                                             a)

                                             Iga riskipositsiooni kirje osas, mis kuulub meetme kohaldamisalasse, määratakse 12 % suurune riskikaal laenu osale, mis ei ületa 55 % laenu tagamiseks kasutatava kinnisvara turuväärtusest; ülejäänud laenu osale määratakse 45 % suurune riskikaal. Arvutamisel kasutatav laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarv määratakse kindlaks määruse (EL) nr 575/2013 kohaldatavate sätete kohaselt.

                                             b)

                                             Portfelli keskmise riskikaalu alampiir on individuaalsete laenude riskikaalude riskipositsioonidega kaalutud keskmine riskikaal, mis on arvutatud eespool selgitatud viisil. Keskmise riskikaalu alampiiri arvutamisel ei võeta arvesse individuaalseid, mille suhtes meedet ei kohaldata.

                                 3.

                                 Meede ei asenda määruses (EL) nr 575/2013 sätestatud ning sellest tulenevaid kehtivaid kapitalinõudeid. Pangad, kelle suhtes meedet kohaldatakse, peavad arvutama kõnealuse meetme kohaldamisalasse kuuluva hüpoteeklaenude portfelli osa keskmise riskikaalu nii määruses (EL) nr 575/2013 sätestatud tavapäraselt kohaldatavate nõuete kui ka meetmega ette nähtud meetodi alusel. Seejärel peavad nad kapitalinõuete arvutamisel kohaldama kahest keskmisest riskikaalust kõrgemat.

                           II.   Kõigipoolsus

                                 4.

                                 Asjaomastel ametiasutustel soovitatakse Madalmaade meede kõigipoolselt üle võtta ning kohaldada seda riigisiseselt tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad sisereitingute meetodit ja kellel on Madalmaades asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuded füüsiliste isikute vastu, kuna asjaomane pangandussektor võib oma filiaalide kaudu olla otseselt või kaudselt avatud Madalmaade eluasemeturu süsteemsele riskile.

                                 5.

                                 Kooskõlas soovituse C punktiga 2 soovitatakse asjaomastel asutustel kohaldada sama meedet, mida kohaldab meetme algatanud asutus Madalmaades, soovituse C punktis 3 osutatud tähtaja jooksul.

                                 6.

                                 Kui nimetatud makrotasandi usaldatavuspoliitika meede nende jurisdiktsioonis puudub, soovitatakse asjaomastel asutustel pärast ESRNiga konsulteerimist kohaldada oma jurisdiktsioonis kehtivat makrotasandi usaldatavuspoliitika meedet, millel on kõigipoolseks ülevõtmiseks soovitatud meetmega samaväärne mõju, k.a järelevalvemeetmete ja pädevuste kehtestamine vastavalt direktiivi 2013/36/EL VII jaotise 2. peatüki IV jaole. Asjaomastel asutustel soovitatakse samaväärne meede vastu võtta hiljemalt nelja kuu jooksul pärast käesoleva soovituse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

                           III.   Olulisuse piirmäär

                                 7.

                                 Meetmele on lisatud krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine olulisuse piirmäär, et võimaldada meedet kõigipoolselt üle võtvatel asjaomastel asutustel kohaldada de minimis põhimõtet. Krediidiasutused ja investeerimisühingud võib vabastada keskmise riskikaalu alampiirist, mida kohaldatakse Madalmaades asuvale elamukinnisvarale seatud hüpoteekidega tagatud füüsiliste isikute jaenõuete portfelli suhtes, kui asjaomane määr ei ületa 5 miljardit eurot. Olulisuse piirmäära hulka ei arvestata riikliku hüpoteekide tagamise skeemiga hõlmatud laene.

                                 8.

                                 Kooskõlas ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 soovitatakse olulisuse ülempiiriks 5 miljardit eurot. Seetõttu võivad kõigipoolsust kohaldavad asjaomased asutused kohastel juhtudel kohaldada oma jurisdiktsioonis soovitatud piirmäära asemel soovitusest madalamat piirmäära või kohaldada meedet kõigipoolselt ilma olulisuse piirmäärata.

                        Norra

                                 —

                                       4,5 % suurune süsteemse riski puhvri määr Norra riskipositsioonide suhtes, mida kohaldatakse vastavalt Norra suhtes ja Norras Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (EMP leping) tingimuste kohaselt 1. jaanuaril 2020 kohaldatava direktiivi 2013/36/EL (edaspidi „Norra suhtes ja Norras 1. jaanuaril 2020 kohaldatav kapitalinõuete direktiiv“) artiklile 133 kõigile Norras tegevusloa alusel tegutsevatele krediidiasutustele;

                                 —

                                       20 % suurune keskmise riskikaalu alampiir Norra elamukinnisvaraga seotud riskipositsioonide suhtes, mida kohaldatakse vastavalt Norra suhtes ja Norras EMP lepingu tingimuste kohaselt 1. jaanuaril 2020 kohaldatava määruse (EL) nr 575/2013 (edaspidi „Norra suhtes ja Norras 1. jaanuaril 2020 kohaldatav kapitalinõuete määrus“) artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktile vi Norras tegevusloa alusel tegutsevatele krediidiasutustele, kes kasutavad regulatiivse kapitalinõude arvutamiseks sisereitingute meetodit;

                                 —

                                       35 % suurune keskmise riskikaalu alampiir Norra ärikinnisvaraga seotud riskipositsioonide suhtes, mida kohaldatakse vastavalt Norra suhtes ja Norras 1. jaanuaril 2020 kohaldatava kapitalinõuete määruse artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktile vi Norras tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad regulatiivse kapitalinõude arvutamiseks sisereitingute meetodit.

                           I.   Meetmete kirjeldus

                                 1.

                                 Finansdepartementet (Norra rahandusministeerium) kehtestas alates 31. detsembrist 2020 kolm meedet: i) süsteemse riski puhvri nõue Norra riskipositsioonide suhtes vastavalt Norra suhtes ja Norras 1. jaanuaril 2020 kohaldatava kapitalinõuete direktiivi artiklile 133; ii) keskmise riskikaalu alampiir Norra elamukinnisvaraga seotud riskipositsioonide suhtes vastavalt Norra suhtes ja Norras 1. jaanuaril 2020 kohaldatava kapitalinõuete määruse artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktile vi; ja iii) keskmise riskikaalu alampiir Norra ärikinnisvaraga seotud riskipositsioonide suhtes vastavalt Norra suhtes ja Norras 1. jaanuaril 2020 kohaldatava kapitalinõuete määruse artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktile vi.

                                 2.

                                 Süsteemse riski puhvri määraks on kehtestatud 4,5 % ja seda kohaldatakse kõikide Norras tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste riigisiseste riskipositsioonide suhtes. Krediidiasutuste puhul, kes ei kasuta täiustatud sisereitingute meetodit, kohaldatakse kõikide riskipositsioonide suhtes 3 % suurust süsteemse riski puhvrit kuni 31. detsembrini 2022; seejärel kohaldatakse riigisiseste riskipositsioonide suhtes 4,5 % suurust süsteemse riski puhvrit.

                                 3.

                                 Elamukinnisvara riskikaalu alampiiri meede on krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine Norra elamukinnisvaraga seotud riskipositsioonide keskmise riskikaalu alampiir, mida kohaldatakse sisereitingute meetodit kasutavate krediidiasutuste suhtes. Kinnisvara riskikaalu alampiir on elamukinnisvaraportfelli riskipositsioonidega kaalutud keskmine riskikaal. Norra elamukinnisvaraga seotud riskipositsioone tuleks käsitada Norras asuva kinnisvaraga tagatud jaenõuetena.

                                 4.

                                 Ärikinnisvara riskikaalu alampiiri meede on krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine Norra ärikinnisvaraga seotud riskipositsioonide keskmise riskikaalu alampiir, mida kohaldatakse sisereitingute meetodit kasutavate krediidiasutuste suhtes. Kinnisvara riskikaalu alampiir on ärikinnisvaraportfelli riskipositsioonidega kaalutud keskmine riskikaal. Norra ärikinnisvaraga seotud riskipositsioone tuleks käsitada Norras asuva kinnisvaraga tagatud nõuetena äriühingute vastu.

                           II.   Kõigipoolsus

                                 5.

                                 Asjaomastel asutustel soovitatakse Norra meetmed, mida kohaldatakse Norra riskipositsioonide suhtes kooskõlas direktiivi 2013/36/EL artikli 134 lõikega 1 ja määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõikega 5, kõigipoolselt üle võtta. Asjaomastel asutustel soovitatakse süsteemse riski puhvri määr kõigipoolselt üle võtta 18 kuu jooksul alates käesoleva soovituse (mida on muudetud Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitusega ESRB/2021/3 (*5) avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas, välja arvatud juhul, kui punktis 7 on sätestatud teisiti. Norra elamu- ja ärikinnisvaraga seotud riskipositsioonide keskmised riskikaalu alampiirid tuleks kõigipoolselt üle võtta soovituses ESRN/2015/2 sätestatud tavapärase kolme kuu pikkuse üleminekuperioodi jooksul.

                                 6.

                                 Kui nimetatud makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmed nende jurisdiktsioonis puuduvad, soovitatakse asjaomastel asutustel kooskõlas soovituse C punktiga 2 pärast ESRNiga konsulteerimist kohaldada oma jurisdiktsioonis kehtivaid makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmeid, millel on kõigipoolseks ülevõtmiseks soovitatud meetmetega samaväärne mõju. Asjaomastel asutustel soovitatakse samaväärsed meetmed elamu- ja ärikinnisvara riskipositsioonide keskmiste riskikaalu alampiiride kõigipoolsuse saavutamiseks üle võtta 12 kuu jooksul ning süsteemse riski puhvri määra kõigipoolsuse saavutamiseks 18 kuu jooksul pärast käesoleva soovituse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, välja arvatud juhul, kui punktis 7 on süsteemse riski puhvri osas sätestatud teisiti.

                                 7.

                                 Senikaua kui direktiiv (EL) 2019/878 muutub EMP lepingu tingimuste kohaselt Norra suhtes ja Norras kohalduvaks, võivad asjaomased asutused Norra süsteemse riski puhvri määra meetme kõigipoolset üle võtta viisil ja tasandil, mis võtab arvesse asjaomases liikmesriigis ja Norras kohaldatavate kapitalinõuete mis tahes kattumist või erinevust, tingimusel et järgitakse järgmisi põhimõtteid:

                                             a)

                                             riski ohjamine: asjaomased asutused peavad tagama, et süsteemset risk, mille maandamiseks Norra meede kehtestatakse, on piisavalt arvesse võetud;

                                             b)

                                             õigusliku arbitraaži vältimine ja võrdse kohtlemise tagamine: asjaomased asutused peavad minimeerima kõrvalehoidumiste ja õigusaktide erinevuste ärakasutamise võimalust ning vajaduse korral viivitamata täitma lüngad; asjaomased asutused peavad tagama krediidiasutustele võrdsed võimalused.

                                       Käesolevat punkti ei kohaldata elamu- ja ärikinnisvaraga seotud riskipositsioonide keskmise riskikaalu alampiiride meetmete suhtes.

                           III.   Olulisuse piirmäär

                                 8.

                                 Meetmetele on lisatud krediidiasutuse- või investeerimisühingu põhised Norra riskipositsioonide olulisuse piirmäärad, et võimaldada meedet kõigipoolselt üle võtvatel asjaomastel asutustel kohaldada de minimis põhimõtet järgmiselt:

                                             a)

                                             süsteemse riski puhvri määra olulisuse piirmäär on riskiga kaalutud vara maht 32 miljardit NOK, mis vastab ligikaudu 1 %-le krediidiasutuste riskiga kaalutud koguvara mahust Norras;

                                             b)

                                             elamukinnisvara riskikaalu alampiiri olulisuse piirmäär on brutolaenuandmise maht 32,3 miljardit NOK, mis vastab ligikaudu 1 %-le Norra klientide elamukinnisvaraga tagatud brutolaenuandmise mahule;

                                             c)

                                             ärikinnisvara riskikaalu alampiiri olulisuse piirmäär on brutolaenuandmise maht 7,6 miljardit NOK, mis vastab ligikaudu 1 %-le Norra klientide ärikinnisvaraga tagatud brutolaenuandmise mahule.

                                 9.

                                 Kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 võivad liikmesriikide asjaomased asutused teha erandi riigisisese tegevusloa alusel tegutsevatele krediidiasutustele, kelle riskipositsioonid Norras on vähese tähtsusega. Riskipositsioonid on vähese tähtsusega, kui need jäävad alla punktis 8 sätestatud krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhist olulisuse piirmäära. Olulisuse piirmäärade kohaldamisel peaksid asjaomased asutused kontrollima riskipositsioonide olulisust ja neil soovitatakse kohaldada Norra meetmeid riigisisese tegevusloa alusel tegutsevate, varem erandi saanud krediidiasutuste suhtes punktis 8 sätestatud olulisuse piirmäärade ületamise korral.

                                 10.

                                 Kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 on punktis 8 sätestatud olulisuse piirmäärad soovitatav maksimaalne lävi. Seetõttu võivad kõigipoolsust kohaldavad asjaomased asutused kohastel juhtudel kohaldada oma jurisdiktsioonis soovitatud piirmäärade asemel soovitusest madalamaid piirmäärasid või kohaldada meetmeid kõigipoolselt ilma olulisuse piirmäärata.

                                 11.

                                 Kui liikmesriikides ei ole tegevusloa alusel tegutsevaid krediidiasutusi, kelle riskipositsioonid Norras on olulised, võivad liikmesriikide asjaomased asutused soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunkti 1 kohaselt otsustada Norra meetmeid kõigipoolselt mitte üle võtta. Sellisel juhul peaksid asjaomased ametiasutused jälgima riskipositsioonide olulisust ja järgima Norra meetmete kõigipoolsuse soovitust, kui krediidiasutus ületab asjaomased olulisuse piirmäärad.

                        Rootsi

                           Rootsis tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad regulatiivse kapitalinõude arvutamiseks sisereitingute meetodit, krediidiasutustele suunatud 25 protsendi alampiiri kohaldamine riskipositsioonidega kaalutud keskmise riskikaalu osas, mida kohaldatakse Rootsis resideeruvate võlgnike kinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide portfelli suhtes, kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunkiga vi.

                     I.   Meetme kirjeldus

                                 1.

                                 Rootsi meetme kohaselt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunki vi alusel kohaldatakse Rootsis tegevusloa alusel tegutsevate, sisereitingute meetodit kasutavate krediidiasutuste suhtes krediidiasutustele suunatud 25 protsendi alampiiri riskipositsioonidega kaalutud keskmise riskikaalu osas Rootsis resideeruvate võlgnike kinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide portfelli suhtes.

                                 2.

                                 Riskipositsioonidega kaalutud keskmine on individuaalsete riskipositsioonide, mida arvutatakse kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 154, riskikaalude keskmine, mida kaalutakse vastava riskipositsiooni väärtuses.

                           II.   Kõigipoolsus

                                 3.

                                 Kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõikega 5 soovitatakse liikmesriikide asjaomastel asutustel võtta Rootsi meede kõigipoolselt üle ja kohaldada seda riigisisese tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste, kes kasutavad sisereitingute meetodit, Rootsis asuvate filiaalide suhtes soovituse C punktis 3 osutatud tähtaja jooksul.

                                 4.

                                 Asjaomastel asutustel soovitatakse kõigipoolselt Rootsi meede üle võtta ja kohaldada seda riigisisese tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad sisereitingute meetodit ja kellel on Rootsis resideeruvate võlgnike elamukinnisvaraga tagatud jaenõuetega seoses riskipositsioonid. Kooskõlas soovituse C punktiga 2 soovitatakse asjaomastel asutustel kohaldada sama meedet, mida kohaldab meetme algatanud asutus Rootsis, soovituse C punktis 3 osutatud tähtaja jooksul.

                                 5.

                                 Kui nimetatud makrotasandi usaldatavusjärelevalve meede nende jurisdiktsioonis puudub, soovitatakse asjaomastel asutustel pärast ESRNiga konsulteerimist kohaldada oma jurisdiktsioonis kehtivat makrotasandi usaldatavuspoliitika meedet, millel on kõigipoolseks ülevõtmiseks soovitatud meetmega samaväärne mõju. Asjaomastel asutustel soovitatakse samaväärne meede vastu võtta hiljemalt nelja kuu jooksul pärast käesoleva soovituse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

                           III.   Olulisuse piirmäär

                                 6.

                                 Meetmele on lisatud krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine olulisuse piirmäär 5 miljardit SEK, et võimaldada meedet kõigipoolselt üle võtvatel asjaomastel asutustel kohaldada de minimis põhimõtet.

                                 7.

                                 Kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 võivad liikmesriikide asjaomased asutused teha erandi riigisisese tegevusloa alusel tegutsevatele krediidiasutustele, kes kasutavad sisereitingute meetodit ja kelle kinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonid seoses Rootsis resideeruvate võlgnikega jäävad alla 5 miljardi SEK suurust olulisuse piirmäära. Olulisuse piirmäära kohaldamisel peaksid asjaomased asutused kontrollima riskipositsioonide olulisust ja neil soovitatakse kohaldada Rootsi meedet riigisisese tegevusloa alusel tegutsevate, varem erandi saanud krediidiasutuste suhtes 5 miljardi SEK suuruse olulisuse piirmäära ületamise korral.

                                 8.

                                 Kui liikmesriigis puuduvad tegevusloa alusel tegutsevad krediidiasutused Rootsis asuvate filiaalidega või kellel on Rootsis resideeruvate võlgnike elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonid, kes kasutavad sisereitingute meetodit ja kellel oleksid Rootsis resideeruvate võlgnike elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonid üle 5 miljardi SEK, võivad liikmesriikide asjaomased asutused otsustada kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 Rootsi meedet kõigipoolselt mitte üle võtta. Sellisel juhul peaksid asjaomased asutused jälgima riskipositsioonide olulisust ja järgima Rootsi meetme kõigipoolsuse soovitust, kui sisereitingute meetodit kasutav krediidiasutus ületab 5 miljardi SEK piiri.

                                 9.

                                 Kooskõlas ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 soovitatakse olulisuse ülempiiriks 5 miljardit SEK. Seetõttu võivad kõigipoolsust kohaldavad asjaomased asutused kohastel juhtudel kohaldada oma jurisdiktsioonis soovitatud piirmäära asemel soovitusest madalamat piirmäära või kohaldada meedet kõigipoolselt ilma olulisuse piirmäärata.

               (*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 549/2013, 21. mai 2013, Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta, (ELT L 174, 26.6.2013, lk 1).

               (*2)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 680/2014, 16. aprill 2014, millega sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses krediidiasutuste ja investeerimisühingute järelevalvelise aruandlusega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 575/2013 (ELT L 191, 28.6.2014, lk 1).

               (*3)  Recommandation du comité du risque systémique du 9 novembre 2020 relative aux crédits portant sur des biens immobiliers à usage résidentiel situés sur le territoire du Luxembourg (CRS/2020/005).

               (*4)  CSSF Régulation N.20-08 du 3 décembre 2020 fixant des conditions pour l’octroi de crédits relatifs à des biens immobiliers à usage résidentiel situés sur le territoire du Luxembourg.

               (*5)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus ESRN/2021/3, 30. aprill 2021, millega muudetakse soovitust ESRN/2015/2 piiriülese mõju hindamise ja makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vabatahtliku kõigipoolsuse kohta (ELT C 222, 11.6.2021, lk 1).“


               5.5.2022

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 184/170

      P9_TA(2021)0431
      ELi ja Taiwani poliitilised suhted ja koostöö
      Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2021. aasta soovitus komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ELi ja Taiwani suhete ja koostöö kohta (2021/2041(INI))
      (2022/C 184/14)

         Euroopa Parlament,

                  —

                  võttes arvesse Euroopa Parlamendi iga-aastaseid aruandeid ÜVJP ja selle jaotiste kohta, mis käsitlevad ELi ja Taiwani suhteid,

                  —

                  võttes arvesse 2015. aastal loodud ELi ja Taiwani tööstuspoliitika alase dialoogi mehhanismi,

                  —

                  võttes arvesse oma 9. oktoober 2013. aasta resolutsiooni ELi ja Taiwani kaubandussuhete kohta (1),

                  —

                  võttes arvesse Taiwani osalemist Euroopa ettevõtlusvõrgustikus, Euroopa klastrite koostööplatvormis ja digitaalmajanduse teemalises dialoogis,

                  —

                  võttes arvesse G7 välis- ja arenguministrite 5. mai 2021. aasta teatist, eriti selle jaotist, milles käsitletakse toetust Taiwani märkimisväärsele osalemisele Maailma Terviseorganisatsiooni foorumitel ja maailma terviseassambleel,

                  —

                  võttes arvesse kaubanduspettuste vastu võitlemise koostöölepinguid ning hea maksuhaldustava rahvusvaheliste standardite rakendamist Taiwani poolt alates 2017. aastast,

                  —

                  võttes arvesse Taiwani edukat koostööd ja osalemist Euroopa Liidu raamprogrammides,

                  —

                  võttes arvesse 2018. aastal algatatud ELi ja Taiwani tööalast konsultatsiooni,

                  —

                  võttes arvesse ELi viisanõudest loobumist Taiwani passi omanike suhtes alates 2011. aastast,

                  —

                  võttes arvesse ELi ühe Hiina poliitikat,

                  —

                  võttes arvesse USA ja Jaapani juhtide 16. aprilli 2021. aasta ühisavaldust,

                  —

                  võttes arvesse USA ja Korea Vabariigi juhtide 21. mai 2021. aasta ühisavaldust,

                  —

                  võttes arvesse komisjoni 10. juunil 2020 avaldatud ühisteatist „Võitlus COVID-19 kohta levitatava väärinfoga – faktid selgeks“ (JOIN(2020)0008),

                  —

                  võttes arvesse nõukogu 16. aprilli 2021. aasta järeldusi India ja Vaikse ookeani piirkonna ELi strateegia kohta,

                  —

                  võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 16. septembri 2021. aasta ühisteatist ELi strateegia kohta koostööks India ja Vaikse ookeani piirkonnas (JOIN(2021)0024),

                  —

                  võttes arvesse kodukorra artiklit 118,

                  —

                  võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A9-0265/2021),

                  A.

                  arvestades, et EL ja Taiwan on samalaadseid seisukohti jagavad partnerid, kellel on ühised väärtused, nagu vabadus, demokraatia, inimõigused ja õigusriik;

                  B.

                  arvestades, et Hiina jätkuv sõjaline vaenulikkus Taiwani vastu ja nn halli tsooni tegevus ning muud provokatsioonivormid, nagu spioneerimine, küberrünnakud ja talentide ärameelitamine, ohustavad tõsiselt Taiwani ja Hiina suhete status quo’d ning India ja Vaikse ookeani piirkonna rahu ja stabiilsust ja võivad olukorda ohtlikult destabiliseerida; arvestades, et Taiwani kaitseminister Chiu Kuo-cheng märkis, et Hiina pidevat ja märkimisväärset sõjalise võimekuse kasvu arvesse võttes suudaks Hiina 2025. aastaks korraldada „täiemahulise“ sissetungi Taiwani; arvestades, et Hiina ja Taiwani vahelised pinged on viimase 40 aasta kõige tõsisemad ning Hiina on alates 1. oktoobrist 2021 saatnud Taiwani õhukaitse tuvastusvööndisse 150 sõjalennukit, sealhulgas hävitajaid ja tuumavõimekusega pommitajaid; arvestades, et see piirkond on ELi jaoks väga oluline nii sealsete paljude lähedaste partnerite tõttu kui ka seetõttu, et ühel ELi liikmesriigil, Prantsusmaal, on seal ülemereterritooriumid;

                  C.

                  arvestades, et 2016. aastal kohustus EL kasutama kõiki olemasolevaid kanaleid, et soodustada algatusi, mille eesmärk on edendada Taiwani väina kahe kalda vahel dialoogi, koostööd ja usalduse suurendamist; arvestades, et neid eesmärke ei ole siiani saavutatud;

                  D.

                  arvestades, et 9. oktoobril 2021. aastal lubas Hiina president Xi Jinping taotleda Taiwaniga „taasühinemist“ väidetavalt rahumeelsete vahenditega, kuid hoiatas, et suurim takistus sel teel on „Taiwani iseseisvusjõud“; arvestades, et Hiina vaenulikud avaldused ja teod seavad sellise rahumeelse hoiaku tõsiselt kahtluse alla; arvestades, et Taipeis asuva riikliku Chengchi ülikooli valimisuuringute keskuse 2021. aasta juulis avaldatud uuringu kohaselt toetab Taiwani võimalikult kiiret ühinemist Mandri-Hiinaga ainult 1,5 % Taiwani elanikest, samas kui valdav enamus toetab vähemalt lühikeses perspektiivis praeguse olukorra säilitamist;

                  E.

                  arvestades, et Taiwani pingutused koroonaviiruse leviku piiramiseks kuuluvad maailma mõjusaimate hulka; arvestades, et Taiwani pingutused aidata pandeemiaga seoses mitmes vallas, ka arvukate rahvusvaheliste uuringute kaudu aktiivselt kaasa rahvusvahelise üldsuse ühisele heaolule on konkreetsed näited Taiwani käitumisest partnerina ja tõendavad, et Taiwani tuleks ka partnerina kohelda; arvestades, et see näitab, et Taiwan suudab anda võrdväärselt väärtuslikku tuge rahvusvahelisele kogukonnale, et tulla toime meie aja paljude muude probleemidega; arvestades, et hiljutine COVID-19-sse nakatumiste tõus, vaktsiinide puudus ja Hiina sekkumine Taiwani pingutustesse neid otse hankida tekitavad tõsist muret;

                  F.

                  arvestades, et suurim osa välismaistest otseinvesteeringutest Taiwanis pärineb EList ning 2019. aastaks küündis nende koguväärtus 48 miljardi euroni ja need moodustasid 31 % Taiwanisse tehtud välismaistest otseinvesteeringutest; arvestades, et välismaiseid otseinvesteeringuid Taiwanist ELi on võimalik märkimisväärselt suurendada; arvestades, et Taiwan domineerib pooljuhtide tootmise turge, kuna Taiwani tootjad valmistavad umbes 50 % maailmas toodetavatest pooljuhtidest;

                  G.

                  arvestades, et Taiwani asukoht, oluline roll ülemaailmsetes kõrgtehnoloogilistes tarneahelates ja demokraatlik elulaad muudavad Taiwani Euroopa demokraatia jaoks strateegiliselt tähtsaks;

                  H.

                  arvestades, et ELi ja Taiwani kahepoolse kaubanduse kogumaht ulatus 2019. aastal 51 miljardi euroni ja et Taiwan on ELi suuruselt viies kaubanduspartner Aasias ja suuruselt 15. kaubanduspartner maailmas;

                  1.

                  soovitab komisjoni asepresidendil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal ja komisjonil

                              a)

                              teha tihedat koostööd liikmesriikidega, et tihendada ELi ja Taiwani poliitilisi suhteid ning püüelda ulatusliku ja laiendatud partnerluse poole, juhindudes ELi ühe Hiina poliitikast; pidada Taiwani oluliseks partneriks ja demokraatlikuks liitlaseks India ja Vaikse ookeani piirkonnas, kuna tegemist on tugeva demokraatia ja tehnoloogiliselt arenenud majandusega riigiga, mis võib aidata säilitada reeglitel põhinevat korda suurriikide üha suureneva rivaalitsemise olukorras;

                              b)

                              kiiresti alustada koos Taiwani ametivõimudega mõjuhinnangu koostamist, avalikku konsulteerimist ja analüüsi kahepoolse investeerimislepingu kohta, et valmistuda läbirääkimisteks kahepoolsete majandussidemete tihendamise üle, kuna selline kahepoolne investeerimisleping aitaks leevendada Euroopa investorite ja Taiwani tootjate nn oma sisu nõudeid; tuletada piirkondlike arengusuundadega seoses meelde, kui olulised on ELi ja Taiwani kaubandus- ja majandussuhted, sealhulgas mitmepoolsuse ja WTO, tehnoloogia ja rahvatervisega seotud küsimustes, ning esmatähtis koostöö elutähtsate tarnete, näiteks pooljuhtide valdkonnas; ergutada Taiwani suurendama investeeringuid ELi ja märkida, et Taiwan on WTO täisliige;

                              c)

                              väljendada sügavat muret Hiina jätkuva Taiwani-vastase sõjalise vaenutegevuse ja Taiwanile surve avaldamise pärast, mis avaldub eelkõige Hiina märkimisväärsetes investeeringutes oma sõjalistesse võimetesse, rünnakuõppustes ja sagedastes Taiwani õhukaitse tuvastusvööndi rikkumistes; kutsuda Hiinat üles viivitamata lõpetama jätkuvad sissetungid Taiwani õhukaitse tuvastusvööndisse, kuna ainuüksi ajavahemikus 1.–4. oktoobrini 2021 registreeriti ligikaudu 150 õhusõiduki, sealhulgas hävituslennukite sissetungi; juhtida peale selle tähelepanu Hiina vaenu õhutavale retoorikale, mis annab märku tema ilmselt vastuolulisest kavatsusest – tahtmisest haarata Taiwan Hiina kommunistliku partei (CCP) totalitaarse valitsemise alla ja samal ajal väidetavast püüdest arendada suhteid Taiwaniga rahumeelselt, ning nõuab, et Hiina ja Taiwani suhteid ei muudetaks ühepoolselt ega Taiwani kodanike tahte vastaselt; nõuda, et EL ja selle liikmesriigid võtaksid endale aktiivse rolli koostöös sarnaselt meelestatud rahvusvaheliste partneritega, et edendada rahu ja stabiilsust Taiwani väina piirkonnas ning kindlustada partnerlust Taiwani demokraatliku valitsusega;

                              d)

                              väljendada tõsist muret olukorra pärast Ida- ja Lõuna-Hiina merel ning olla kindlalt vastu kõigile ühepoolsetele katsetele muuta praegust olukorda ja suurendada pingeid; korrata, kui oluline on austada rahvusvahelist õigust, eelkõige ÜRO mereõiguse konventsiooni (UNCLOS) ja selle sätteid, mis käsitlevad kohustust lahendada vaidlused rahumeelselt ning säilitada meresõidu- ja ülelennuvabadus;

                              e)

                              väljendada tõsist muret Hiina suutlikkuse pärast korraldada 2025. aastaks täiemahuline sissetung Taiwani; mõista teravalt hukka Hiina poolt alates 1. oktoobrist 2021 toime pandud Taiwani õhukaitse tuvastusvööndi ennenägematu rikkumine, milles on osalenud 150 sõjalennukit, sealhulgas hävitajad ja tuumavõimekusega pommitajad; väljendada seisukohta, et Hiina hiljutised sõjalised provokatsioonid seavad kahtluse alla Hiina pikaajalised kavatsused püüda saavutada rahumeelne lahendus;

                              f)

                              tuletada meelde, et rahu ja stabiilsuse säilitamine India ja Vaikse ookeani piirkonnas kuulub ELi ja selle liikmesriikide kesksete huvide hulka; rõhutada, et sõjaline konflikt Taiwani väinas ei tekitaks mitte ainult märkimisväärseid majandushäireid, mis mõjutavad Euroopa huve, vaid kahjustaks tõsiselt ka piirkonna reeglitel põhinevat korda ning demokraatlikku valitsemistava, mille keskmes on inimõigused, demokraatia ja õigusriik;

                              g)

                              pidada meeles, et EL hindab kõrgelt Taiwani väina julgeolekut ning et Euroopa heaolu ja Aasia julgeoleku vahel on otsene seos ja seetõttu ulatuvad konflikti tagajärjed Euroopa jaoks palju kaugemale majandusvaldkonnast; kinnitada, et Hiina aktsioonid Taiwani vastu ja Lõuna-Hiina meres mõjutavad ELi ja Hiina suhteid;

                              h)

                              väljendada muret Hiina Taiwaniga seotud õigusaktide pärast ja juhtida tähelepanu asjaolule, et Hongkongis riikliku julgeoleku seaduse kehtestamine on muutnud täiesti ebausaldusväärseks 2005. aasta eraldumisvastase seaduse nõude anda Taiwanile Hiinaga ühinemise korral ulatuslik autonoomia;

                              i)

                              rõhutada ELi ja Taiwani partnerluse ja koostöö edasise edendamise tähtsust kõigil tasanditel, pidades eelkõige silmas Hiina jätkuvaid provokatsioone ja sõjalise võimekuse kasvu; rõhutada eriti, et Euroopa Parlament võib etendada juhtivat rolli tulevaste koostöövaldkondade väljaselgitamisel ning selgelt tunnistada ja taunida Hiina provokatsioone ja näidata solidaarsust Taiwaniga;

                              j)

                              toetada kindlalt Taiwani sisulist osalemist vaatlejana rahvusvaheliste organite, sealhulgas Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO), Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO), Rahvusvahelise Kriminaalpolitsei Organisatsiooni (Interpol) ja ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) koosolekutel, mehhanismides ja tegevuses; kutsuda liikmesriike ja ELi institutsioone üles toetama rahvusvahelisi algatusi, milles nõutakse Taiwani osalemist rahvusvahelistes organisatsioonides; tunnustada veel kord Taiwani proaktiivset koostööd rahvusvahelise üldsusega COVID-19 pandeemia kogemustest õppimisel ja sellele reageerimise parimate viiside leidmisel, ning rõhutada, et see on tõestanud, et Taiwani osalemine Maailma Terviseorganisatsioonis annaks lisaväärtust kõigi selle liikmete kodanike tervisele ja heaolule;

                              k)

                              soodustada ELi ja Taiwani ulatuslikumaid majanduslikke, teaduslikke, kultuurilisi, poliitilisi ja inimestevahelisi kontakte, kohtumisi ja koostööd ning arutelusid ELi liikmesriikide esindajate osalusel, sealhulgas kõige kõrgemal tasandil, et täielikult kajastada ELi ja Taiwani kui samalaadseid seisukohti jagavate partnerite dünaamilist, mitmekülgset ja tihedat koostööd; mõista hukka Tšehhi Senati presidendi Miloš Vystrčili survevahenditega ähvardamine ja survestamine Hiina Rahvavabariigi poolt seoses tema 2020. aasta augustis toimunud Taiwani visiidiga ning märkida, et Tšehhi Vabariigil ja kõigil teistel suveräänsetel riikidel on õigus arendada Taiwaniga majandus- ja kultuurikoostööd;

                              l)

                              toetada jätkuvalt Taiwani kaasamist ELi India ja Vaikse ookeani piirkonna strateegiasse; võtta rahuloluga teadmiseks komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja hiljuti avaldatud dokument ELi strateegia kohta koostööks India ja Vaikse ookeani piirkonnas, milles märgitakse, et Hiina märkimisväärne sõjalise võimekuse kasv on suurendanud pingeid piirkondlikes ohukolletes, nagu Lõuna-Hiina ja Ida-Hiina meri ning Taiwani väin, ning kinnitatakse, et ELi jaoks on oluline tugevdada koostööd piirkondlike partneritega, et tagada rahu, stabiilsus ja heaolu Taiwani väina ümber; kutsuda ELi üles jätkama India ja Vaikse ookeani piirkonna koostööstrateegia kaudu tihedat koostööd teiste samalaadseid seisukohti jagavate partneritega, et puudutada Hiina iseteadvat hoiakut selles piirkonnas ja tugevdada reeglitel põhinevat korda, võttes arvesse ELi enda huve piirkonnas;

                              m)

                              jätkuvalt heaks kiita algatusi, millega edendada kahepoolseid majandussuhteid ning inimeste-, eelkõige noortevahelisi kontakte, sealhulgas akadeemiliste ringkondade, kodanikuühiskonna, spordi, kultuuri ja hariduse valdkonna kontakte, samuti linnade ja piirkondade partnerlusi; tunnustada olemasolevaid Euroopa ja Taiwani sõpruslinnade partnerlusi ning ergutada linnadevahelist diplomaatiat kui vahendit, mis aitab Taiwanil osaleda rahvusvahelistes algatustes ja võimaldaks tal pääseda Hiina püüetest tema diplomaatilist isolatsiooni veelgi suurendada;

                              n)

                              ergutada Euroopa ja Taiwani koostööd meediasektoris, et mitmekesistada hiinakeelset meediakeskkonda ELis ja pakkuda alternatiivi Hiina Rahvavabariigi kontrolli all olevatele meediaväljaannetele;

                              o)

                              ärgitada ELi ja selle liikmesriike aitama suurendada Euroopas teadlikkust Taiwani väina olukorrast ning Taiwani ja Hiina suhete keerukusest, rakendades ja rahastades kogu ühiskonnale suunatud sihtotstarbelisi programme ja teadusuuringuid; rõhutada, kui oluline on panustada kaasavasse arutellu kõigis ELi liikmesriikides, selgitades Euroopa üldsusele autoritaarse arengu ohtu India ja Vaikse ookeani piirkonnas, mis ilmneb Hiina iseteadvas hoiakus ja tema püüetes õõnestada demokraatiat, eelkõige Taiwanis, ning mõju, mida selliste ohtude tähelepanuta jätmine avaldab demokraatiale kogu maailmas;

                              p)

                              soodustada dialoogi ja koostööd Taiwaniga kõigis tööstussektorites ja tarneahelates, eelkõige kujunemisjärgus tööstusharudes ja strateegilise tähtsusega tööstusharudes, nagu elektrisõidukid, robootika ja arukas tootmine ning pooljuhttehnoloogiad;

                              q)

                              toetada selliste algatuste edasist tugevdamist, mis võimaldavad ELil teha Taiwaniga koostööd IKT, biotehnoloogia, tervishoiu ja julgeoleku valdkonnas, ning arendada konkreetset koostööd ja algatusi ELi ühenduvuse strateegia ja Taiwani uue lõunasuunalise poliitika vahel; toetada kindlalt tugevamat partnerlust pooljuhtide valdkonnas;

                              r)

                              tunnustada Taiwani keskset rolli sellistes strateegilistes tööstusharudes nagu viienda põlvkonna sideinfrastruktuur (5G), kuna Taiwan on maailma suurima pooljuhte tootva ettevõtte (foundry) asupaik ja maailma juhtiv pooljuhtide tootja; rõhutada, et tulevikus on mikrokiipidel keskne roll maailmakorra kujundamisel ning et see, kes kontrollib mikrokiipide kavandamist ja tootmist, on 21. sajandil suunanäitaja; tuletada meelde, et pandeemia põhjustatud häired ülemaailmsetes tarneahelates on seadnud Taiwani tehnoloogilise arengu keskmesse ning pannud ka ELi teadvustama oma nõrku kohti ja rõhutama tungivat vajadust kaaluda oma sõltuvuse vähendamist välistest osalejatest; nõuda seetõttu tihedamat koostööd Taiwaniga, et toetada ELi rohe- ja digiülemineku tegevuskava ning ELi pingutusi väärtus- ja tarneahelate mitmekesistamiseks, kuna pandeemia tõttu on suurenenud nõudlus mõlema järele, mis rõhutab suuremate investeeringute ja poliitilise toetuse vajadust, eelkõige strateegilise tähtsusega väärtusahelates, nagu mikroelektroonika, autonoomne sõidukijuhtimine ning tehisintellekt, mis on valdkonnad, kus Taiwanil on keskne roll;

                              s)

                              tunnustada kõigi aegade esimese Euroopa investeerimisfoorumi korraldamist Taiwanis 2020. aasta septembris ning kutsuda üles tegema mõlemas suunas rohkem kahepoolseid investeeringuid; nõuda selliste investeeringute suurendamist eelkõige nendes tööstusharudes, kus Taiwan on juhtpositsioonil, nimelt otsustava tähtsusega tehnoloogiate, sealhulgas pooljuhtide valdkonnas, kuna sellega toetataks ELi pingutusi tugevdada omaenda suutlikkust mikroelektroonika vallas; märkida, et pärast Taiwani ja ELi digitaalmajanduse teemalist dialoogi, mis toimus 2020. aastal, peaksid EL ja Taiwan jätkama arutelusid teadusuuringute ja tehnoloogiaalase koostöö, plokiahela, tehisintellekti, küberturvalisuse sertifitseerimise, andmemajanduse ja digitaalse ühenduvuse küsimustes, et teha kindlaks edasine koostoime, laiendada digitaalmajanduse arendamise kogemuste ja meetmete vahetust ning luua ulatuslikumaid partnerlusi;

                              t)

                              tunnustada Taiwani vabatahtlikult võetud kohustust aidata võidelda globaalse soojenemise vastu, aidates sellega järgida Pariisi kliimakokkuleppe eesmärke;

                              u)

                              kutsuda ELi ja liikmesriike üles süvendama koostööd Taiwaniga, et seista vastu pahatahtlike kolmandate riikide desinformatsioonile, sealhulgas jagama parimaid tavasid ja ühiseid lähenemisviise meediavabaduse ja ajakirjanduse edendamiseks, süvendama koostööd küberjulgeoleku vallas ja võitluses küberohtude vastu, tõstma inimeste teadlikkust ja parandama üldist digikirjaoskust, et tugevdada meie demokraatlike süsteemide vastupanuvõimet; toetada asjaomaste Euroopa ja Taiwani eksperdirühmade tihedamat koostööd selles valdkonnas;

                              v)

                              püüda õppida Taiwani kogemustest võitluses Mandri-Hiinast pärit desinformatsiooniga, mis on suunatud Taiwani meedia sõltumatuse vastu ning milleks kasutatakse sotsiaalmeedia platvorme ja imbutakse sisse Taiwani tele- ja trükimeediasse, et mõjutada avalikku arvamust, püüdes õõnestada valimisi Taiwanis; tunnustada Taiwani selle eest, et ta peab meediapädevust kasulikuks ja oluliseks vahendiks, millega õpetada inimesi desinformatsiooni tuvastama, ning on seetõttu lisanud meediapädevuse koolide õppekavadesse;

                              w)

                              rõhutada, et kasu Taiwani pingutustest desinformatsiooni ja võltsuudiste vastases võitluses ulatub Taiwanist kaugemale, mõjutades mitte ainult tema enda ühiskonda saarel, vaid ka hiina keelt kõnelevat kogukonda Hongkongis ja teistes Kagu-Aasia riikides;

                              x)

                              mõista hukka Hiina katsed diskrediteerida Taiwani valitsuse tegevust pandeemia käsitlemisel; tunnustada Taiwani tõhusat alt üles lähenemisviisi, mida juhivad Taiwani kodanikud, et teha tehnoloogia, näiteks tehisintellekti abil uudiste ja teabe faktikontrolli, et suurendada pingutusi ja võimaldada faktikontrollijatel teha kindlaks kõige kahjulikumad väited, mis ringlevad sotsiaalmeedia platvormidel, ja seega peatada nende levik;

                              y)

                              tuletada meelde, et oht, mida Taiwan Hiina desinformatsiooni levitamise operatsioonide kaudu kogeb, on osa laiemast probleemist, mis puudutab kogu maailma demokraatlikke ühiskondi ajal, mil kommunikatsioonitehnoloogia on ülemaailmse juhtpositsiooni nimel toimuvas geopoliitilises konkurentsis kesksel kohal; tuletada meelde, et Hiina ja teised mittedemokraatlikud riigid kujutavad endast jätkuvalt olulist ohtu ka Euroopa demokraatiatele, kasutades desinformatsiooni levitamise kampaaniaid, mis on pandeemia tõttu märkimisväärselt suurenenud, nagu märgiti Euroopa välisteenistuse 2020. aasta juuni aruandes; märkida, et koostöö desinformatsiooni vastu võitlemisel on seega nii ELi kui ka Taiwani huvides;

                              z)

                              edendada veelgi praegust ELi-Taiwani teadusuuringute ja innovatsiooni alast koostööd raamprogrammis „Euroopa horisont“ (2021–2027); taotleda, et tulevikus osaleks programmis „Euroopa horisont“ rohkem Taiwani teadlasi;

                              aa)

                              edendada jätkuvalt turismi ja noortevahetust Taiwaniga selliste algatuste kaudu nagu tööpuhkused, Erasmuse programmid ja Taiwani-Euroopa ühenduvusstipendiumid ning uurida koostöövõimalusi kõrghariduses ja muudes valdkondades, et tugevdada Hiina ja Taiwani tundmist Euroopas ning aidata Taiwanis paremini mõista Euroopat;

                              ab)

                              kutsuda ELi ja selle liikmesriike üles tõhustama koostööd Taiwaniga ülemaailmses koostöö- ja koolitusraamistikus, mis on piirkondlik koostööplatvorm suutlikkuse suurendamise ja koolitusprogrammide pakkumiseks kolmandatele riikidele kogu maailmas;

                              ac)

                              nimetada Taiwanis asuv Euroopa majandus- ja kaubandusbüroo ümber Euroopa Liidu esinduseks Taiwanis, et kajastada meie sidemete laiaulatuslikkust;

                              ad)

                              tunnustada Taiwani esindusbüroo loomise kava Leedus; mõista hukka Hiina valitsuse reaktsioon Leedu suhtes – majandussanktsioonide kehtestamine; avaldada sellega seoses Leedule toetust ja näidata solidaarsust Leeduga, võtta asjakohaseid meetmeid ning kutsuda nõukogu üles tegema sama;

                              ae)

                              tunnustada Taiwani kui silmapaistvat partnerit inimõiguste ja usuvabaduse edendamisel India ja Vaikse ookeani piirkonnas; tunnustada Taiwani saavutusi oma piirkonnas eeskuju näitamisel, kuna Taiwan on kindlalt austanud nii majanduslikke kui ka sotsiaalseid põhivabadusi ning poliitilisi ja kultuurilisi õigusi, sealhulgas teinud edusamme LGBTQI kogukonna liikmete õiguste ja põlisrahvaste kogukondade õiguste tagamisel; nõuda, et ELi inimõiguste eriesindaja ning usu- ja veendumusvabaduse ELi erisaadik osaleksid rahvusvahelistes inimõiguste konventsioonides Taiwanis ja võtaks konkreetseid meetmeid koostööks Taiwaniga inimõiguste, sotsiaalsete õiguste, usuvabaduse, digitaalmajanduse ja kestliku majanduskasvu edendamisel India ja Vaikse ookeani piirkonna arenguriikides;

                              af)

                              tugevdada koostööd Taiwaniga, et vahetada parimaid tavasid COVID-19 pandeemiaga toimetulekuks, rakendada algatusi vaktsiinide hankimise hõlbustamiseks ning jätkata ELi ja Taiwani koostöö tõhustamist tervishoiu ja nakkushaiguste tõrje valdkonnas; tunnustada Taiwani valitsust ja rahvast pandeemia suhteliselt eduka riigisisese tõkestamise ja teistele riikidele suuremeelse abi osutamise eest; tuletada meelde, et Taiwani mõjus reageerimine tugines läbipaistvusele ja avatusele ning tehnoloogia kasutamisele koostöös ühiskonnaga – lähenemisviisile, mis põhineb üldsuse usaldusel;

                              ag)

                              tunnustada Taiwani solidaarsust ELiga, mida näitas enam kui seitsme miljoni kirurgilise maski annetamine mitmele liikmesriigile pandeemia esimestel rasketel kuudel ning viie maskitootmisliini annetamine Tšehhi Vabariigile; nõuda, et see solidaarsus oleks vastastikune;

                              ah)

                              jätkuvalt soodustada ELi liikmesriikide ja Taiwani vahel luureteabe jagamist ja ühist võitlust piiriüleste kuritegude vastu;

                              ai)

                              märkida, et USA ja Jaapan rõhutasid hiljuti toimunud tippkohtumise ühisavalduses esimest korda rahu ja stabiilsuse tähtsust Taiwani väinas ning mai alguses tegi G7 riikide rühm samalaadse avalduse; nõuda, et EL teeks koostööd teiste samalaadseid seisukohti jagavate partneritega, nagu Austraalia, Uus-Meremaa, India, Jaapan, Lõuna-Korea ja USA, ning kaaluks Taiwani kutsumist osalema koos partneritega elutähtsate tööstusharude olemasolevates platvormides ja töörühmades;

                              aj)

                              soovitada liikmesriikidel, kellel ei ole Taiwaniga sõlmitud topeltmaksustamise vältimise ja maksudest hoidumise vältimise lepingut või maksualase teabevahetuse lepingut, alustada võimalikult kiiresti läbirääkimisi selliste lepingute üle;

                  2.

                  teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev soovitus nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ning Taiwani valitsusele.

         (1)  ELT C 181, 19.5.2016, lk 52.


title: Euroopa Keskpanga soovitus, 16. juuli 2021, Euroopa Liidu Nõukogule, Banka Slovenije välisaudiitorite kohta (EKP/2021/28) 2021/C 299/01

text:
               27.7.2021

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 299/1

      EUROOPA KESKPANGA SOOVITUS,
      16. juuli 2021,
      Euroopa Liidu Nõukogule, Banka Slovenije välisaudiitorite kohta
      (EKP/2021/28)
      (2021/C 299/01)
      EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
      võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artiklit 27.1,
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Euroopa Keskpanga (EKP) ja eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide keskpankade raamatupidamist auditeerivad sõltumatud välisaudiitorid, keda soovitab EKP nõukogu ja kiidab heaks Euroopa Liidu Nõukogu.

                  (2)

                  Banka Slovenije praeguste välisaudiitorite (Ernst & Young revizija, poslovno svetovanje, d.o.o) volitused lõpevad pärast 2020. majandusaasta auditeerimist. Seetõttu tuleb määrata välisaudiitorid alates 2021. majandusaastast.

                  (3)

                  Banka Slovenije on majandusaastateks 2021 kuni 2023 valinud oma välisaudiitoriks PricewaterhouseCoopers, podjetje za revizijo in druge finančno računovodske storitve, d. o. o,

            ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:
      Banka Slovenije välisaudiitoriks soovitatakse majandusaastateks 2021 kuni 2023 PricewaterhouseCoopers, podjetje za revizijo in druge finančno računovodske storitve, d. o. o.

         Frankfurt Maini ääres, 16. juuli 2021.

               EKP president

            Christine LAGARDE


title: Euroopa Keskpanga soovitus, 16. juuli 2021, Euroopa Liidu Nõukogule Banco de España välisaudiitorite kohta (EKP/2021/29) 2021/C 299/02

text:
               27.7.2021

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 299/2

      EUROOPA KESKPANGA SOOVITUS,
      16. juuli 2021,
      Euroopa Liidu Nõukogule Banco de España välisaudiitorite kohta
      (EKP/2021/29)
      (2021/C 299/02)
      EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
      võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artiklit 27.1,
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Euroopa Keskpanga (EKP) ja eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide keskpankade raamatupidamist auditeerivad sõltumatud välisaudiitorid, keda soovitab EKP nõukogu ja kiidab heaks Euroopa Liidu Nõukogu.

                  (2)

                  Banco de España valis 2018. aastal Mazars Auditores, S.L.P. - Mazars, S.A. oma välisaudiitoriks majandusaastateks 2018 kuni 2020 võimalusega pikendada seda volitust majandusaastateks 2021 kuni 2022, ning EKP nõukogu andis soovituse asjaomase välisaudiitori valimiseks ja võimaluseks volitust pikendada majandusaastateks 2021 ja 2022 (1).

                  (3)

                  Banco de España praeguse välisaudiitori, Mazars Auditores, S.L.P. - Mazars, S.A. volitused lõpevad pärast 2020. majandusaasta auditeerimist. Seetõttu tuleb määrata välisaudiitorid majandusaastateks 2021 ja 2022.

                  (4)

                  Banco de España kavatseb pikendada Mazars Auditores, S.L.P. - Mazars, S.A. volitusi majandusaastateks 2021 ja 2022 kooskõlas soovitusega EKP/2018/22 ning nõukogu otsuse (EL) 2018/1518 (2) põhjendustega. Selline pikendamine on võimalik vastavalt Banco de España ja Mazars Auditores, S.L.P. - Mazars, S.A. vahelistele lepingulistele kokkulepetele,

            ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:
      Banco de España välisaudiitoriks soovitatakse majandusaastateks 2021 ja 2022 määrata ettevõtjate ajutine ühendus Mazars Auditores, S.L.P. - Mazars, S.A.

         Frankfurt Maini ääres, 16. juuli 2021

               EKP president

            Christine LAGARDE

         (1)  Euroopa Keskpanga soovitus EKP/2018/22, 6. september 2018, Euroopa Liidu Nõukogule Banco de España välisaudiitorite kohta (ELT C 325, 14.9.2018, lk 1).

         (2)  Nõukogu otsus (EL) 2018/1518, 9. oktoober 2018, millega muudetakse otsust 1999/70/EÜ riikide keskpankade välisaudiitorite kohta Banco de España välisaudiitori osas (ELT L 256, 12.10.2018, lk 63).