				|

		52014PC0436

			Soovitus: NÕUKOGU OTSUS, millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2010/284/EL ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Tšehhi Vabariigis /* COM/2014/0436 final */

			   	Soovitus:
NÕUKOGU OTSUS,
millega tunnistatakse kehtetuks otsus
2010/284/EL ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Tšehhi Vabariigis
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 126 lõiget 12,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust
ning arvestades järgmist:
(1)       Järgides komisjoni soovitust,
otsustas nõukogu 2. detsembri 2009. aasta otsusega 2010/284/EL,[1] et Tšehhi Vabariigis on
ülemäärane eelarvepuudujääk. Nõukogu märkis, et 2009. aastaks kavandatud
valitsemissektori eelarvepuudujääk Tšehhi Vabariigis ulatus 6,6 %-ni
SKPst, mis ületas seega aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 %
SKPst, kusjuures valitsemissektori koguvõlaks prognoositi 2009. aastal
35,5 % SKPst, mis jääb oluliselt allapoole kontrollväärtust 60 %
SKPst[2].

(2)       ELi toimimise lepingu
artikli 126 lõike 7 ning nõukogu 7. juuli 1997. aasta
määruse (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse
rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta)[3]
artikli 3 lõike 4 kohaselt esitas nõukogu komisjoni soovituse põhjal
2. detsembril 2009 Tšehhi Vabariigile soovituse, et kõrvaldada ülemäärane
eelarvepuudujääk hiljemalt 2013. aastaks. Soovitus avalikustati.
(3)       Vastavalt aluslepingutele
lisatud protokolli (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohta) artiklile 4
esitab komisjon andmed kõnealuse menetluse rakendamiseks. Kõnealuse protokolli
kohaldamisel peavad liikmesriigid vastavalt nõukogu 25. mai
2009. aasta määruse (EÜ) nr 479/2009 (Euroopa Ühenduse
asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva
protokolli kohaldamise kohta)[4]
artiklile 3 esitama kaks korda aastas (enne 1. aprilli ja 1. oktoobrit)
andmed valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla kohta ning muud seotud
muutujad.
(4)       Kaaludes, kas otsus ülemäärase
eelarvepuudujäägi olemasolu kohta tuleks kehtetuks tunnistada, peaks nõukogu
otsuse tegemisel lähtuma esitatud andmetest. Lisaks tuleks otsus ülemäärase
eelarvepuudujäägi olemasolu kohta kehtetuks tunnistada üksnes siis, kui
komisjoni prognooside kohaselt ei ületa puudujääk prognoosiperioodil
aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst[5].
(5)       Nende andmete alusel, mis
komisjon (Eurostat) esitas vastavalt määruse (EÜ) nr 479/2009 artiklile 14
pärast Tšehhi Vabariigi poolt enne 1. aprilli 2014 esitatud teatist, ning
komisjoni 2014. aasta kevadprognoosi alusel on võimalik teha järgmised
järeldused.
–
Pärast jõudmist haripunkti 5,8 % SKPst 2009.
aastal hakkas Tšehhi Vabariigi valitsemissektori eelarvepuudujääk vähenema ja
jõudis 1,5 %-le SKPst 2013. aastal, mis oli nõukogu seatud tähtaeg.
Paranemine tulenes konsolideerimisest nii kulude kui ka tulude poolel, eelkõige
kaudsete maksude suurendamisest ja avaliku sektori investeeringute kärpimisest.

–
Tšehhi Vabariigi 2014. aasta lähenemisprogrammis
prognoositakse, et valitsemissektori eelarvepuudujääk suureneb 2014. aastal
1,8 %-ni SKPst ja 2015. aastal 2,3 %-ni SKPst, komisjoni 2014. aasta
kevadprognoosi kohaselt suureneb puudujääk 2014. aastal aga 1,9 %-ni SKPst
ja 2015. aastal 2,4 %-ni SKPst, eeldusel et poliitikat ei muudeta. Seega
peaks puudujääk jääma prognoosiperioodil allapoole kontrollväärtust 3 %
SKPst.
–
Struktuurne eelarvepositsioon (st majandustsükliga
kohandatud eelarvepositsioon ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta)
paranes ajavahemikul 2009–2013 keskmiselt 1,4 % SKPst aastas. See peaks
prognooside kohaselt halvenema 2014. aastal 1 % SKPst (-1,1 %-le
SKPst) ja 2015. aastal veelgi 0,8 % SKPst, eeldusel et poliitikat ei
muudeta.
–
Võla suhe SKPsse suurenes
aastatel 2009–2013 11,5 protsendipunkti võrra 46 %-ni. Komisjoni 2014. aasta kevadprognoosi kohaselt väheneb valitsemissektori
koguvõlg ajutiselt 44,4 %-le SKPst 2014. aastal ja seejärel suureneb
45,8 %-le SKPst 2015. aastal.
(6)       Nõukogu tuletab meelde, et
alates ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamisele järgnenud 2014. aastast
kohaldatakse Tšehhi Vabariigi suhtes stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku
osa ning Tšehhi Vabariik peaks säilitama struktuurse eelarvepositsiooni
tasemel, mis vastab keskpika perioodi eesmärgile või ületab seda.
(7)       Aluslepingu artikli 126
lõike 12 kohaselt tuleb nõukogu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi
olemasolu kohta kehtetuks tunnistada, kui ülemäärane eelarvepuudujääk on
nõukogu arvates asjaomases liikmesriigis kõrvaldatud.
(8)       Nõukogu arvates on ülemäärane
eelarvepuudujääk Tšehhi Vabariigis kõrvaldatud ning seega tuleks otsus
2010/284/EL kehtetuks tunnistada,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Üldhinnangust järeldub, et ülemäärane
eelarvepuudujääk Tšehhi Vabariigis on kõrvaldatud.
Artikkel 2
Otsus 2010/284/EL tunnistatakse kehtetuks.
Artikkel 3
Käesolev otsus on adresseeritud Tšehhi
Vabariigile.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
[1]               ELT L 125, 21.5.2010, lk 36.
[2]               2009. aasta valitsemissektori eelarvepuudujääki ja
koguvõlga hiljem korrigeeriti vastavalt 5,8 %-le ja 34,6 %-le SKPst.
[3]               EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6.
[4]               ELT L 145, 10.6.2009, lk 1.
[5]               Kooskõlas dokumendiga „Stabiilsuse ja kasvu pakti
rakendamise täpsustused ning juhised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu
ja vormi kohta”, 3. september 2012. Vt http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf


Tähtis õiguslik teade

|

52006SC0021

Soovitus: Nõukogu soovitus ülemäärasest valitsemissektori eelarvepuudujäägist tingitud olukorra lõpetamiseks  /* SEK/2006/0021 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 11.1.2006SEK(2006) 21 lõplikSoovitus:NÕUKOGU SOOVITUSülemäärasest valitsemissektori eelarvepuudujäägist tingitud olukorra lõpetamiseks(komisjoni esitatud)Soovitus:NÕUKOGU SOOVITUSülemäärasest valitsemissektori eelarvepuudujäägist tingitud olukorra lõpetamiseksEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eelkõige selle artikli 104 lõiget 7,võttes arvesse komisjoni soovitustning arvestades järgmist:1.  Asutamislepingu artiklis 104 on sätestatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus tagamaks, et liikmesriigid väldivad valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi tekkimist või korrigeerivad tekkinud puudujäägi.2.  Vastavalt teatavaid Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigiga seotud sätteid käsitleva protokolli artiklile 5 ei kohaldata Ühendkuningriigi suhtes asutamislepingu artikli 104 lõikes 1 sätestatud kohustust vältida ülemäärast valitsemissektori eelarvepuudujääki, välja arvatud juhul, kui riik ühineb majandus- ja rahaliidu kolmanda etapiga[1]. Majandus- ja rahaliidu teises etapis nõutakse Ühendkuningriigilt vastavalt asutamislepingu artikli 116 lõikele 4, et riik üritaks vältida ülemääraseid eelarvepuudujääke.3.  Stabiilsuse ja kasvu pakti eesmärk on usaldusväärne finantsjuhtimine kui vahend hindade stabiilsuse ning tugeva ja püsiva majanduskasvu tagamiseks, mille tulemusel luuakse uusi töökohti.4.  Nõukogu otsustas [24. jaanuaril 2006] asutamislepingu artikli 104 lõike 6 alusel, et Ühendkuningriigis on ülemäärane eelarvepuudujääk.5.  Vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 7 ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta[2] (mis on üks osa stabiilsuse ja kasvu paktist), on nõukogu kohustatud andma asjaomasele liikmesriigile soovitusi ülemäärasest eelarvepuudujäägist tingitud olukorra lõpetamiseks määratud tähtaja jooksul. Soovituses tuleb kehtestada maksimaalselt kuuekuuline tähtaeg, mille jooksul asjaomane liikmesriik peab võtma tõhusaid meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi parandamiseks ja tähtaeg ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks, mis peaks olema lõpule viidud puudujäägi kindlakstegemisele järgneval aastal (Ühendkuningriigi puhul eelarveaastal), välja arvatud eriasjaolude korral. Otsustamaks, kas tegemist on eriasjaoludega, tuleb arvesse võtta määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikes 3 täpsustatud „asjakohaseid tegureid“. Määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikes 4 täpsustatakse ka, et liikmesriigile antavas soovituses korrigeerida ülemäärane eelarvepuudujääk peab nõukogu nõudma, et aastas parandatakse struktuurilist eelarvetasakaalu teatava miinimumi võrra, seades eemärgiks vähemalt 0,5% SKTst.6.  Oma 2005. aasta sügise prognoosides eeldas komisjon, et muutumatu poliitilise suuna korral tõuseb valitsemissektori eelarvepuudujääk 3,2%-lt SKTst majandusaastal 2004/2005 3,4%-le majandusaastal 2005/2006, enne kui väheneb 3,2%-le majandusaastal 2006/2007 ja 3,0%-le majandusaastal 2007/2008. Pärast 2004. aasta 3,2% majanduskasvu eeldatakse, et SKT reaalkasv aeglustub 2005. aastal 1,6%ni ja kiireneb seejärel 2006. aastal 2,3%ni ja 2007. aastal 2,8%ni. Arvestades tsüklilise seisundi muutumist positiivsest SKT lõhest 2004. aastal negatiivseks 2005. aastal, eeldatakse, et tsükliliselt korrigeeritud puudujääk väheneb 3,5%-lt SKTst aastal 2004 peaaegu 3%-le SKTst aastal 2005. Negatiivse SKT lõhe tõttu 2006. aastal eeldatakse, et tsükliliselt korrigeeritud puudujääk väheneb järk-järgult ja jõuab 2007. aastaks 2,5%ni SKTst. Märkimisväärsete tegelike ja ennustatavate esmaste puudujääkide tulemusel eeldatakse, et valitsemissektori koguvõla suhe SKTsse suureneb 40,8%-lt majandusaastal 2004/2005 44,5%ni majandusaastal 2007/2008.7.  Pärast komisjoni talituste sügise prognooside avaldamist teatas Ühendkuningriik 5. detsembril 2005 parlamendile esitatud eelarve ettevalmistusaruandes fiskaalmeetmete võtmisest. Netonäitajaid silmas pidades toob Ühendkuningriigi ametiasutuste meetmete kulu võrreldes väljakuulutatud poliitika lähtejoonega (millega arvestatakse sügise prognoosides) endaga kaasa eelarvepoliitika karmistamise 0,1 protsendipunkti võrra SKTst käesoleval majandusaastal ja lõdvendamise 0,1 protsendipunkti võrra SKTst majandusaastal 2006/2007. Arvestades kõnealuseid meetmeid, mis kõik on struktuurilise iseloomuga, eeldab [komisjon], et eelarvepuudujääk majandusaastal 2006/2007 ületab kontrollväärtuse (3% SKTst) ja on majandusaastal 2006/2007 tasemel 3,1%. Eelarve ettevalmistusaruandes olid Ühendkuningriigi ametiasutused arvamusel, et arvatavasti on eelarvepuudujääk majandusaastal 2006/2007 väiksem kui 3%.8.  Määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikes 3 täpsustatud ja komisjoni asutamislepingu artikli 104 lõike 3 kohases ettekandes suhteliselt soodsateks peetud asjakohaste tegurite arvestamise tulemusel ei leitud Ühendkuningriigi puhul eriasjaolude olemasolu, mis annaks põhjust kõrvale kalduda tavalisest eelarvepuudujäägi korrigeerimise tähtajast. Kuigi eeldatakse, et negatiivne SKT lõhe suureneb 2005. ja 2006. aasta vahel kuni 0,5 protsendipunktini, hinnati komisjoni talituste sügise prognoosides, et tootmine tugevneb alates 2005. aasta lõpust ja saavutab peaaegu tavalise kasvutaseme 2006. aastast. Eelarve ettevalmistusaruandes kirjeldatud meetmed ei mõjuta oluliselt kõnealust kasvuprofiili. Tsükliliselt korrigeeritud puudujääk hinnati komisjoni talituste sügise prognoosides paranevat 2005. ja 2006. aasta vahel 0,3 protsendipunkti võrra SKTst. Kui arvestada eelarve ettevalmistusaruande meetmeid, võib eeldada, et puudujäägi paranemine on ligikaudu 0,4 protsendipunkti SKTst. Seetõttu prognoositakse, et väljakuulutatud poliitika põhjal on majanduskasv jätkuvalt suhteliselt hea olukorras, kus tsükliliselt korrigeeritud eelarvepuudujääk paraneb tagasihoidlikult, kuid tegelik eelarvepuudujääk püsib jätkuvalt natuke üle kontrollväärtuse. Kõnealuse lähtejoone taustal nõuab aastane paranemine vähemalt 0,5% võrra SKTst vaid natuke karmimaid eelarvemeetmeid. Seetõttu tuleks (arvestades seda, et Ühendkuningriigi üldine majanduskasv on jätkuvalt suhteliselt rahuldav ja valitsemissektori bilansi struktuurilised parandused, mis on vajalikud ülemäärase eelarvepuudujäägi lõpetamiseks, on tagasihoidlikud) eelarve korrigeerimine lõpule viia hiljemalt majandusaastaks 2006/2007.9.  Üldiselt on nõukogu arvamusel, et eelarve tasakaalustamise meetmed peaksid tagama jätkuva valitsemissektori eelarve tasakaalu paranemise ning olema samal ajal suunatud riigi rahanduse kvaliteedi parandamisele ja potentsiaalse majanduskasvu tugevdamisele. Ühendkuningriigi eelarve korrigeerimine peaks olema kooskõlas kõnealuste eesmärkidega.SOOVITAB JÄRGMIST:-  Ühendkuningriigi ametiasutused peaksid lõpetama praeguse ülemäärase eelarvepuudujäägi olukorra võimalikult kiiresti ja hiljemalt majandusaastaks 2006/2007 kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikega 4.-  Ühendkuningriigi ametiasutused peaksid usaldusväärsel ja jätkusuutlikul moel viima valitsemissektori eelarvepuudujäägi alla 3% SKTst ja sel eesmärgil tagama struktuurilise eelarvetasakaalu paranemise vähemalt 0,5 protsendipunkti võrra SKTst majandusaastate 2005/2006 ja 2006/2007 vahel.Nõukogu kehtestab tähtaja [24. juuli 2006], milleks Ühendkuningriigi ametiasutused peavad võtma tõhusaid meetmeid olukorra lõpetamiseks.Lisaks sellele kutsub nõukogu Ühendkuningriigi ametiasutusi üles pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimist tagama eelarve tasakaalustamise keskpika perioodi seisundi suunas, i) mis oleks piisava varuga eelarvepuudujäägi piiri (3% SKTst) arvestades; ii) mis säilitaks mõistliku võla suhte, arvestades vananeva elanikkonna mõju majandusele ja eelarvele, ja iii) mis, arvestades alapunkte i) ja ii), võimaldaks läbi viia eelarve muudatusi, eriti silmas pidades riiklike investeeringute vajadusi.Käesolev soovitus on adresseeritud Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigile.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja [1] http://europa.eu.int/eur-lex/en/treaties/selected/livre340.html[2] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1056/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 5).


title: Nõukogu soovitus, 9. juuli 2013 , milles käsitletakse Soome 2013. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Soome stabiilsusprogrammi (2012–2017) kohta

text:
               30.7.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 217/24

      NÕUKOGU SOOVITUS,
   9. juuli 2013,
   milles käsitletakse Soome 2013. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Soome stabiilsusprogrammi (2012–2017) kohta
   2013/C 217/07
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,
   võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,
   võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,
   võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,
   võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,
   võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,
   võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Euroopa Ülemkogu nõustus 26. märtsil 2010 komisjoni ettepanekuga käivitada uus tööhõive ja majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

               (2)

               Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta; (3) mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.

               (3)

               Liikmesriikide riigipead ja valitsusjuhid võtsid 29. juunil 2012 vastu majanduskasvu ja töökohtade loomise kokkuleppe, millega luuakse sidus raamistik meetmete võtmiseks liikmesriikide, ELi ja euroala tasandil ning võimaldatakse kasutada kõiki võimalikke hoobasid, vahendeid ja poliitikasuundi. Nad otsustasid, milliseid meetmeid võtta liikmesriikide tasandil, rõhutades eelkõige kindlat kavatsust saavutada strateegia „Euroopa 2020” eesmärke ja rakendada riigipõhiseid soovitusi.

               (4)

               Nõukogu võttis 10. juulil 2012 vastu soovituse Soome 2012. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Soome stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta (4).

               (5)

               28. novembril 2012 võttis komisjon vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise 2013. aasta Euroopa poolaasta algust. 28. novembril 2012 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles nimetati Soomet ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

               (6)

               Euroopa Parlament on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1466/97 nõuetekohaselt kaasatud Euroopa poolaasta raames toimuvasse ning 7. veebruaril 2013 võttis ta vastu resolutsiooni tööhõive- ja sotsiaalsete aspektide kohta 2013. aasta majanduskasvu analüüsis ja resolutsiooni 2013. aasta majanduskasvu analüüsi täiendamise kohta.

               (7)

               Euroopa Ülemkogu kiitis 14. märtsil 2013 heaks finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve konsolideerimise prioriteedid ning majanduskasvu hoogustamise meetmed. Ülemkogu toonitas vajadust jätkata diferentseeritud ja majanduskasvu soodustavat eelarve konsolideerimist, taastada tavapärased majandusele laenu andmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegelda töötuse probleemiga ja majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust.

               (8)

               10. aprillil 2013 avaldas komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Soome suhtes läbi viidud põhjaliku analüüsi tulemused. Komisjoni analüüsi põhjal võib järeldada, et Soomes esineb makromajanduslik tasakaalustamatus, mida tuleb jälgida ja vastavalt poliitikameetmeid võtta. Eelkõige tuleb pöörata jätkuvalt tähelepanu jooksevkonto positsiooni märkimisväärsele halvenemisele ja nõrkadele ekspordinäitajatele, mis on tingitud tööstuse ümberkorraldamisest ning kulupõhise ja mittekulupõhise konkurentsivõime teguritest.

               (9)

               Soome esitas 18. aprillil 2013 oma 2013. aasta riikliku reformikava ja stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2012–2017. Selleks et võtta arvesse nende kahe programmi omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (10)

               Määruse (EÜ) nr 1466/97 kohasele stabiilsusprogrammile antud hinnangu põhjal on nõukogu seisukohal, et Soome riigi rahandus on üldjoontes olnud usaldusväärne ning et tulude suurendamiseks ja kulude kontrollimiseks on tehtud jõupingutusi, eesmärgiga liikuda keskpika perioodi eesmärgi saavutamise suunas. Stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on usutav. Kasvuprognoos aastaks 2013 on sarnane komisjoni talituste 2013. aasta kevadprognoosiga, samal ajal kui kasvuprognoos aastaks 2014 on 0,6 protsendipunkti võrra komisjoni talituste 2013. aasta kevadprognoosist kõrgem. Stabiilsusprogrammis visandatud eelarvestrateegia eesmärk on tagada keskvalitsuse rahanduse tasakaal ja vähendada keskvalitsuse võla suhet SKPsse aastaks 2015. Keskpika perioodi eesmärki on programmis muudetud 0,5 protsendilt - 0,5 protsendile. Uus keskpika perioodi eesmärk vastab stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetele. Stabiilsusprogrammiga nähakse ette keskpika perioodi eesmärgi saavutamine aastaks 2014 ja seal püsimist kuni aastani 2017. Vastavalt (ümberarvutatud) struktuursele eelarvepositsioonile ei täitnud Soome stabiilsusprogrammis esitatud teabe alusel 2012. aastal varasemat keskpika perioodi eesmärki ning ei täida uut keskpika perioodi eesmärki 2013. aastal.
               Stabiilsusprogrammis prognoositakse (ümberarvutatud) struktuurse eelarvepositsiooni paranemist - 1 protsendilt SKPst 2012. aastal - 0,9 protsendile SKPst 2013. aastal. Aastatel 2014-2017 jääb see vahemikku - 0,6 % ja - 0,7 % SKPst. 2012. aastal suurenesid Soome netokulud 0,4 % võrra ja see jääb allapoole stabiilsuse ja kasvu pakti kulueesmärgile kohaldatavat viitemäära. SKP negatiivse reaalkasvu tõttu 2012. aastal peetakse vähest struktuurilist kohandamist piisavaks. 2013. aastal paraneb Soome (ümberarvutatud) struktuurne eelarvepositsioon ja Soome netokulud peaksid kulueesmärgist kõrvale kalduma vaid 0,1 % võrra SKPst. Seda peetakse Soome SKP suure negatiivse lõhe taustal asjakohaseks. 2014. aastal peaks Soome (ümberarvutatud) struktuurne eelarvepositsioon veelgi paranema (- 0,6 % SKPst), jõudes seega piisavalt lähedale keskpika perioodi eesmärgile (ja vastavalt komisjoni 2013. aasta kevadprognoosile saavutab Soome selle eesmärgi 2014. aastal). See peaks tagama vastavuse stabiilsuse ja kasvu pakti ennetusliku osaga. Valitsemissektori konsolideeritud koguvõlg oli 2012. aastal 53 % SKPst ja jääb vastavalt stabiilsusprogrammile alla 60 % SKPst kogu programmiperioodi jooksul. Stabiilsusprogrammis nähakse ette võlataseme vähendamine 2016. ja 2017. aastal. Pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamine on eelarvepoliitika puhul jätkuvalt kõige olulisem ülesanne. Elanikkonna vananemisega seotud mahajäämus jätkusuutlikkuses (hõlmates pensione, tervishoidu ja pikaajalist hooldust) on teatavaks võetud ja see vajab pidevat jälgimist.

               (11)

               Tootlikkuse suurenemine avalike teenuste osutamisel ei vasta tootlikkuse kasvule majanduses laiemalt, samal ajal aga suureneb elanikkonna vananemisest tulenev koormus. Ehkki omavalitsusreformi käsitlevad põhimõtted on kehtestatud, jäävad omavalitsuste ühinemised vabatahtlikuks, hoolimata sellest, et keskvalitsus pakub rahalisi stiimuleid. Loodetakse, et käimasolev sotsiaal- ja tervishoiuteenuste reform ei too kaasa ravipiirkondade arvu olulist vähenemist.

               (12)

               Rakendatud on meetmeid noorte töötuse ja pikaajalise töötuse vähendamiseks, näiteks noortegarantii, noortele täiskasvanutele suunatud ajutine oskuste omandamise programm ning pikaajalistele töötutele suunatud katseprogramm. 2013. aastal täiendati neid programme täiendava rahalise toetusega õpipoisiõppele osana noortegarantiist ning sellised programmid on töötuse määra prognoositava suurenemise kontekstis teretulnud. Neid meetmeid tuleb nüüd rakendada, keskendudes selgelt sihtrühmade oskuste taseme ja tööturupositsiooni parandamisele. Eakamate töötajate tööhõive suurendamine on oluline riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tagamiseks ja tööjõu nõudluse rahuldamiseks tulevikus. Soome tööealine elanikkond väheneb. Kokku on lepitud mitmes meetmes, et vähendada ennetähtaegselt pensionile jäämise võimalusi, näiteks tõstes osalisele pensionile jäämise iga, kaotades vähendatud pensioni saamise võimaluse ja tõstes pensioniiga pärast seda, kui inimene on olnud töötu. Eeldatava eluea tõus on olnud aga kiirem kui 2005. aasta pensionireformi ajal osati ette näha, mistõttu võib praegune seadusjärgne pensioniiga osutuda edaspidi liiga madalaks ja pensionid ebapiisavaks. Oma stabiilsusprogrammis võttis valitsus kohustuse tõsta tegelikku pensioniiga 2025. aastaks 62,4 aastani, mis jääb oodatava eluea ja demograafiaprobleemide kontekstis madalaks. Nende kokkulepitud tegevussuundade rakendamine on lühiajalises perspektiivis jätkuvalt prioriteediks.

               (13)

               Soome teenustesektori reguleerivad piirangud on ikka veel tõkestavad ja turu kontsentratsioon on suur näiteks sellises olulises sektoris nagu jaekaubandus. Kavandatud muudatused konkurentsiseaduses, mis käsitlevad toidukaupade sektoris tegutsevate kaubandusettevõtjate valitsevat seisundit, elutervet konkurentsi edendava programmi eesmärgid seoses kõnealuse sektori põhjalikuma järelevalvega ning tarbetute konkurentsikitsenduste kaotamine (näiteks ruumilist planeerimist ja ehitamist käsitlevad piirangud) peaksid aitama tegeleda nende probleemidega. Soome konkurentsiameti ja tarbijakaitseameti ühinemine, millega kaasneb ka suurem eelarve ja laiemad volitused, et tagada konkurentsi erapooletus avaliku ja erasektori ettevõtjate vahel, peaks samuti parandama konkurentsipoliitika tõhusust ja sellest tulenevat kasu üldises plaanis. Konkurentsiõiguse rikkumise eest määratavad trahvid on Soomes tavapäraselt olnud madalad. 2013. aastaks kavandatud ülevaade peaks andma aluse uute reformide läbiviimiseks, et suurendada nende hoiatavat mõju.

               (14)

               Tootlikkuse kasv Soomes jääb endiselt maha palgakasvust, samal ajal kui rahvusvaheline konkurents on nõrgenenud, nagu ilmneb Soome ekspordi turuosa vähenemisest. Kuigi investeeringud teadusse, arendustegevusse ja innovatsiooni on jätkuvalt suured, on kriitilise tähtsusega küsimus tõhusus, millega teadusuuringute tulemused muudetakse innovatsiooniks ja uuteks kiiresti arenevateks ettevõteteks, mis võivad siseneda kiiresti kasvavatele eksporditurgudele ja suurendada Soome rahvusvahelist konkurentsivõimet. Lühiajalises perspektiivis peaks Soome rakendama hiljuti vastu võetud tegevuspõhimõtted ja meetmed, et parandada teadus- ja innovatsioonisüsteemi (näiteks uus tegevuskava), ning pakkuda vajaduse korral välja uued reformid, mis tuginevad olemasolevatele hindamistele ja praegu koostamisel olevale prognoosiaruandele. Energia ja tööjõu hinnad on nende sisendhindade hulgas, mis suurendavad Soome tootjate kulusid. Viimastel aastatel toimunud palgakasv on olnud 2013. aastal lõppeva kehtiva kolmepoolse palgakokkuleppe tõttu tagasihoidlik. Seetõttu on murettekitav, et sotsiaalpartnerid ei ole uut kokkulepet veel sõlminud.

               (15)

               Komisjon hindas Euroopa poolaasta raames põhjalikult Soome majanduspoliitikat. Hinnati riiklikku reformikava ja stabiilsusprogrammi ning esitati põhjalik analüüs. Hindamisel on arvesse võetud nende dokumentide asjakohasust eelarve- ja sotsiaal-majanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi eeskirjadele ja juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada liidu üldist majandusjuhtimist, lisades ELi tasandi panuse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1–5.

               (16)

               Võttes arvesse kõnealust hinnangut, on nõukogu läbi vaadanud stabiilsusprogrammi ja tema arvamus (5) selle kohta kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1.

               (17)

               Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja kõnealust hindamist, on nõukogu läbi vaadanud riikliku reformikava ja stabiilsusprogrammi. Määruse (EL) nr 1176/2011artikli 6 alusel tehtud nõukogu soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 3–5.

               (18)

               Komisjon on Euroopa poolaasta raames hinnanud põhjalikult ka kogu euroala majanduspoliitikat. Sellele tuginedes on nõukogu esitanud konkreetsed soovitused liikmesriikidele, kelle vääringuks on euro (6). Riigina, kelle vääringuks on euro, peaks ka Soome tagama kõnealuste soovituste täieliku ja õigeaegse rakendamise,

         SOOVITAB Soomel võtta ajavahemikus 2013–2014 järgmisi meetmeid:

               1.

               Jätkata majanduskasvu soodustavat eelarvepoliitikat ja säilitada vastavalt kavandatule usaldusväärne eelarveseisund, tagades programmiperioodi jooksul keskpika perioodi eesmärgi täitmise. Hinnata ka edaspidi igal aastal jätkusuutlikkuses esinevat mahajäämust, mis on seotud elanikkonna vananemisega, ning kohandada riigi tulusid ja kulusid vastavalt pikaajalistele eesmärkidele ja vajadustele. Tagada pikaajalise hoolduse kulutõhusus ja jätkusuutlikkus ning pöörata senisest enam tähelepanu ennetusele, rehabiliteerimisele ja iseseisvale elamisele.

               2.

               Tagada omavalitsusstruktuuri käsitlevate käimasolevate haldusreformide tulemuslik rakendamine, et suurendada tõhusust ja kulude kokkuhoidu avalike teenuste, sealhulgas sotsiaal- ja tervishoiuteenuste osutamisel.

               3.

               Võtta täiendavaid meetmeid eakamate töötajate tööhõive parandamiseks, sealhulgas parandades nende tööalast konkurentsivõimet ja vähendades ennetähtaegselt pensionile jäämise võimalusi, tõstes tegelikku pensioniiga, viies pensioniea või pensionihüvitised vastavusse oodatava eluea muutustega . Rakendada ja jälgida tähelepanelikult käimasolevate meetmete mõju noorte ja pikaajaliste töötute tööturupositsiooni parandamisele, keskendudes eelkõige tööks vajalike oskuste arendamisele.

               4.

               Jätkata konkurentsi suurendamist toote- ja teenusteturgudel, eelkõige jaemüügisektoris, rakendades elutervet konkurentsi edendavat uut programmi.

               5.

               Suurendada Soome suutlikkust pakkuda uuenduslikke tooteid ja teenuseid ning asutada kiire arenguga ettevõtteid kiiresti muutuvas keskkonnas ning jätkata tööstuse mitmekesistamist, jätkuvalt parandada majanduse üldist energiatõhusust. Toetada praeguse aeglase majanduskasvu kontekstis reaalpalga ja tootlikkuse suundumuste vastavusseviimist, tunnustades samal ajal täielikult sotsiaalpartnerite rolli ja järgides riiklikke tavasid.

      Brüssel, 9. juuli 2013

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         R. ŠADŽIUS

      (1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

      (2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

      (3)  Kehtivad 2013. aastal vastavalt nõukogu 22. aprilli 2013. aasta otsusele 2013/208/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 118, 30.4.2013, lk 21).

      (4)  ELT C 219, 24.7.2012, lk 28.

      (5)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.

      (6)  Vaata käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 97.


Tähtis õiguslik teade

|

52005SC0014

Soovitus: Nõukogu Arvamus kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 kolmanda lõikega Rootsi ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2004–2007  /* SEK/2005/0014 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 11.1.2005SEK(2005) 14 lõplikSoovitus:NÕUKOGU ARVAMUSkooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 kolmanda lõikega Rootsi ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2004–2007(komisjoni esitatud)SELETUSKIRINõukogu määruses (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta[1] on sätestatud, et liikmesriigid, kes ei ole võtnud kasutusele ühisraha, pidid esitama nõukogule ja komisjonile 1. märtsiks 1999 lähenemisprogrammid. Vastavalt selle määruse artiklile 9 pidi nõukogu kontrollima iga lähenemisprogrammi komisjoni ja asutamislepingu artikli 114 alusel moodustatud komitee (majandus- ja rahanduskomitee) koostatud hinnangute alusel. Olles programmi kontrollinud, esitas nõukogu arvamuse komisjoni soovituse alusel ja pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega. Selle määruse kohaselt peavad liikmesriigid esitama igal aastal ajakohastatud lähenemisprogrammi, mida võib nõukogu samuti kontrollida sama menetluse kohaselt.Rootsi esitas esimese lähenemisprogrammi aastateks 1998–2001 23. detsembril 1998 ja nõukogu andis sellele hinnangu 8. veebruaril 1999. Ajakohastatud programmid esitati igal järgmisel aastal. Rootsi esitas viimase ajakohastatud lähenemisprogrammi 18. novembril 2004. aastal. Komisjoni talitused andsid ajakohastatud programmile tehnilise hinnangu, arvestades komisjoni talituste 2004. aasta sügise majandusprognooside tulemusi ning võttes arvesse tegevusjuhendit,[2] potentsiaalse tootmismahu ja tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaalu ühiselt kokkulepitud hindamismetoodikat, 2003.–2005. aasta majanduspoliitika üldsuuniste soovitusi ning põhimõtteid, mis on sätestatud nõukogu jõustatud komisjoni 27. novembri 2002. aasta teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile eelarvepoliitika kooskõlastamise tõhustamise kohta[3]. Hinnang on järgmine:-  Rootsi kuues ajakohastatud lähenemisprogramm saadeti komisjonile 18. novembril ja see hõlmab ajavahemikku 2004–2007. Programm põhineb 2005. aasta eelarveseadusel, mille parlament võttis vastu 16. detsembril 2004. Programm vastab osaliselt andmenõuetele, mis on esitatud tegevusjuhendis stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta[4], kusjuures mõned andmed ei ole täielikult kooskõlas ESA95 standarditega.-  2004. aasta ajakohastatud programmis on kavandatud SKT kasvuks 2004. aastal 3,5%, 2005. aastal 3,0%, 2006. aastal 2,5% ja 2007. aastal 2,3%. Vaatamata suurele kasvule 2004. aastal, oli tööhõive kasv negatiivne, kuid eeldatavasti see taastub lähiaastatel. Üldiselt tundub praegu olemasoleva teabe kohaselt ajakohastatud programmis sisalduv makromajanduslik stsenaarium olevat usutav ning see on enam-vähem vastavuses komisjoni talituste hinnanguga ja sealhulgas 2004. aasta sügise prognoosiga. Lisaks sellele paistavad hilisemate aastate kasvuprognoosid olevat ettevaatlikud ning allpool eeldatavat potentsiaalset kasvumäära.-  Rootsis on inflatsioon alates 2003. aasta algusest järkjärguliselt vähenenud. Osaliselt on see tingitud varasemast energiahinna kasvust, mis ei mahu põhikontrollperioodi. Praegu on inflatsioon allpool riigipanga 2% sihttaset. 2003. ja 2004. aastal on kroon olnud euro suhtes suhteliselt stabiilne, kuid hiljuti see tugevnes, peegeldades Rootsi stabiilset makromajanduslikku keskkonda ja head majanduskasvu väljavaadet, suurt jooksevkonto ülejääki ning turul valitsevaid ootusi seoses suhteliselt suuremate rahapoliitiliste intressimääradega 2005. aastal. Arengud Rootsi võlakirjade tootlikkuses on viimasel aastal vastanud suuremate võlakirjaturgude suundumustele. Rootsi pikaajaliste riigi võlakirjade ja euroala võlakirjade positiivse tootlikkuse erinevus kõikus viimastel aastatel 50 baaspunkti lähedal, kuid 2004. aastal see vähenes.-  Rootsi eelarveraamistikku kuuluvad valitsemissektori eelarveülejäägi eesmärk keskmiselt 2% SKTst kogu tsükli jooksul, keskvalitsuse kulude mitmeaastased nominaalsed ülemmäärad ja tasakaalus eelarve nõue kohalikele omavalitsustele. Ajakohastatud programmis on ette nähtud valitsemissektori ülejäägiks 2004. aastal 0,7%, 2005. aastal 0,6%, 2006. aastal 0,4% ja viimasel, 2007. aastal 0,9%. Nii kulu- kui tulusuhe väheneb prognoosiga hõlmatud aastatel järkjärguliselt. Korrigeerides ühise metoodika abil tsükli eeldatavat mõju, on tsükliliselt kohandatud eelarve ülejäägis kogu vaatlusalusel perioodil. Eelmise ajakohastatud programmidega võrreldes on 2005. ja 2006. aasta eelarve-eesmärke vähendatud vaatamata selle, et kasvuprognoosid on nüüd märkimisväärselt suuremad. Seda võib osaliselt põhjendada eeldatavate väiksemate maksutuludega vastavalt viimastele tegelikele tulemustele. 2004. aasta kevade eelarveseadusega ja 2005. aasta eelarvega kehtestatud maksuvähendused põhjustavad eeldatava kerge nõrgenemise 2005. ja 2006. aastal. Pensionisüsteem ja kohaliku omavalitsuse alamsektor on prognoosi kohaselt stabiilses ülejäägis, kuid keskvalitsuse puudujääk kasvab 2005. ja 2006. aastal ning seega halveneb nendel aastatel kaskvalitsuse rahastamise olukord. 2007. aastal nähakse ette väiksemaid valitsemiskulusid.-  Programmi eelarveprognooside riskid tunduvad olevat tasakaalustatud. Ühelt poolt tunduvad eelarveprognoosid olevat usutavad ning Rootsi on ennast juba näidanud heast küljest ja mitte ületanud kehtestatud kulude ülemmäärasid. Lisaks sellele on ilmselt paranemas finantsolukord kohalike omavalitsuste tasandil. Teiselt poolt on maksutulud olnud viimastel aastatel üsna kõikuvad. Lisaks sellele on eelarve varu, et mitte ületada keskvalitsuse kulude ülemmäärasid, väga väike mitte ainult 2004. aastal, vaid vastavalt 2005. aasta eelarvele ka 2005. ja 2006. aastal. 2006. aastaks kavandatud valimised võivad täiendavalt mõjutada selle aasta eelarvet. Seda riskianalüüsi arvestades tunduvad programmi eelarvealased põhimõtted olema piisavad, et säilitada kogu programmiperioodi jooksul stabiilsuse ja kasvu paktiga nõutav keskpika perioodi eelarveseisund, mis on tasakaalulähedane või ülejäägis. See annab piisava varu tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral, et ei ületataks 3% puudujäägiläve. Tsükliliselt kohandatud eelarve finantsseisund ning keskmised ülejäägid jäävad programmiperioodi jooksul siiski alla Rootsi eesmärgi, mis on ülejääk 2% SKTst.-  Koguvõla suhe – alla 60% SKTsse alates 2000. aastast – väheneb pidevalt prognoosi kohaselt ning jõuab 2007. aastal 49%ni SKTsse. Peamiselt võtab laenu eelarvepuudujäägis olev keskvalitsussektor ning pensionisüsteemi ülejääk investeeritakse peamiselt varadesse, mis ei kuulu valitsemissektorile, ning seega väheneb koguvõla suhe aeglaselt. Ilma finantsvaradeta paraneb võla suhe prognoosi kohaselt –2%lt SKTsse 2004. aastal vähem kui –4%ni SKTsse 2007. aastal. Need prognoosid tunduvad olevat mõistlikud.-  Programmis on täpsustatud valitsuse laiemat struktuurireformi programmi, milles keskendutakse tööturu toimimise parandamisele, tööhõive tõstmisele ja haiguspuhkuse tõttu kaotatud tööpäevade vähendamisele. Ellu on viidud terve rida meetmeid, kuid nende tulemused on olnud erinevad. Täiendavaid samme on astutud maksureformi lõpuleviimiseks ja tööjõu maksustamise vähendamiseks „rohelise maksude muutmise“ („ green tax swap “) strateegia raamistikus, kuigi selle mõju on osaliselt vähendanud kohalike omavalitsuste maksumäärade tõus nii 2003. kui 2004. aastal. Usaldusväärse riigi rahanduse raamistikus on jätkuvalt esikohal maksureformi lõpuleviimine, suurenevast tööhõivest tingitud rahanduspoliitiliste põhieesmärkide saavutamine ning sotsiaaltoetuste saajate arvu ja haiguspäevade vähendamine.-  Rootsi tundub olevat suhteliselt soodsas olukorras seoses riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkusega, mille tähtis osa on vananeva elanikkonna eelarvekulude prognoos. Kui riik soovib tagada pikemas perspektiivis täieliku jätkusuutlikkuse, tekib jätkusuutlikkuse mahajäämus ligikaudu 2% SKTst. See põhineb eeldataval ülalpeetavate eakate inimeste suhte suurenemisel ja olemasolevatel suundumustel tervishoiuga seotud kulude, tööjõu osalemise ja tööhõive osas. Ilma täiendavate reformideta, mis muudaksid neid suundumusi, on pikema perspektiivi jätkusuutlikkuse saavutamisel kõige olulisem võtta eelarveülejäägi sihiks järgmisel kümnel aastal 2% SKTst kooskõlas valitsemissektori eelarve-eesmärgiga.Tähtsamate makromajanduslike ja eelarveliste prognooside võrdlus2004 | 2005 | 2006 | 2007 |Reaalne SKT (muutus, %) | LP nov 2004 | 3,5 | 3,0 | 2,5 | 2,3 |KOM | 3,7 | 3,1 | 2,9 | puudub |LP nov 2003 | 2,0 | 2,6 | 2,5 | puudub |THHI inflatsioon (%) | LP nov 20042 | 1,3 | 1,5 | puudub | puudub |KOM | 1,1 | 1,5 | 1,9 | puudub |LP nov 20032 | 1,7 | puudub | puudub | puudub |Valitsemissektori eelarve tasakaal (% SKTst) | LP nov 2004 | 0,7 | 0,6 | 0,4 | 0,9 |KOM | 0,6 | 0,6 | 0,8 | puudub |LP nov 20033 | 0,6 | 1,4 | 1,9 | puudub |Esmane tasakaal (% SKTst) | LP nov 20041 | 2,8 | 2,8 | 2,7 | 3,3 |KOM | 2,7 | 2,8 | 3,0 | puudub |LP nov 2003 | 0,9 | 1,7 | 2,1 | puudub |Tsükliliselt kohandatud tasakaal (% SKTst) | LP nov 20044 | 0,8 | 0,5 | 0,5 | 1,2 |KOM | 0,7 | 0,4 | 0,6 | puudub |LP nov 20034 | 1,3 | 1,8 | 2,0 | puudub |Valitsemissektori koguvõlg (% SKTsse) | LP nov 2004 | 51,7 | 50,5 | 50,0 | 49,0 |KOM | 51,6 | 50,6 | 49,7 | puudub |LP nov 2003 | 51,5 | 50,0 | 48,3 | puudub |1 Ajakohastatud programmis on Rootsi ametiasutused esitanud esmase tasakaalu, arvates välja intressi netokulud ja mitte tavapärased intressi brutokulud. Tabelis on siiski esmane tasakaal ilma intressi brutokuludeta, kasutades ajakohastatud programmis olevaid andmeid. 2 Muutus protsentides detsembrist detsembrini. 3 Võrreldavuse huvides on 2002. ja 2003. ajakohastatud programmides esitatud netolaenude arvutamisel võetud arvesse maksude täielikku periodiseerimist (kuigi see raamatupidamisarvestuse muudatus võeti ametlikult vastu alles 2004. aastal). 4 Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel. Allikad: Rootsi ajakohastatud lähenemisprogramm, november 2003 ja november 2004 (LP); komisjoni talituste 2004. aasta sügise majandusprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused. |Käesoleva hinnangu põhjal on komisjon võtnud vastu lisatud soovituse, et nõukogu võtaks vastu arvamuse Rootsi ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta, ja edastab selle nõukogule.Soovitus:NÕUKOGU ARVAMUSkooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 kolmanda lõikega Rootsi ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2004–2007EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta[5], eriti selle artikli 9 lõiget 3,võttes arvesse komisjoni soovitust,pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteegaON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:1.  [18. jaanuaril] 2005 kontrollis nõukogu Rootsi ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2004–2007. Programm vastab osaliselt andmenõuetele, mis on esitatud muudetud tegevusjuhendis stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta. Eelkõige ei vasta mõned andmed ESA95 standardile. Seepärast palutakse Rootsil viia andmed täielikult nõuetega vastavusse.2.  Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis nähakse ette SKT reaalkasvu muutumist tugevalt 3,5%lt 2004. aastal ja 3,0%lt 2005. aastal keskmiselt 2,4%ni aastatel 2006–2007. Praegu olemasolevate andmete kohaselt kajastab see stsenaarium usutavaid kasvuprognoose. Programmi inflatsiooniprognoos tundub olevat realistlik.3.  Eelarveraamistikku kuuluvad valitsemissektori eelarveülejäägi eesmärk keskmiselt 2% SKTst kogu tsükli jooksul, keskvalitsuse kulude mitmeaastased nominaalsed ülemmäärad ja tasakaalus eelarve nõue kohalikele omavalitsustele. Ajakohastatud programmis on ette nähtud valitsemissektori ülejäägiks 2004. aastal 0,7%, 2005. aastal 0,6%, 2006. aastal 0,4% ja viimasel, 2007. aastal 0,9%. Nii kulu- kui tulusuhe väheneb prognoosiga hõlmatud aastatel järkjärguliselt. Korrigeerides ühise metoodika abil tsükli eeldatavat mõju, on tsükliliselt kohandatud eelarve ülejäägis kogu vaatlusalusel perioodil. Tsükliliselt kohandatud eelarve finantsseisund ning keskmised ülejäägid jäävad programmiperioodi jooksul siiski alla Rootsi eesmärgi, mis on ülejääk 2% SKTst. Pensionisüsteem ja kohaliku omavalitsuse alamsektor on prognoosi kohaselt ülejäägis, kuid keskvalitsuse puudujääk kasvab 2005. ja 2006. aastal ning seega halveneb nendel aastatel kaskvalitsuse rahastamise olukord. 2007. aastal nähakse ette väiksemaid valitsemiskulusid.4.  Programmi eelarveprognooside riskid tunduvad olevat tasakaalustatud. Ühelt poolt tunduvad eelarveprognoosid olevat usutavad ning Rootsi on ennast juba näidanud heast küljest ja mitte ületanud kehtestatud kulude ülemmäärasid. Lisaks sellele on ilmselt paranemas finantsolukord kohalike omavalitsuste tasandil. Teiselt poolt on maksud olnud viimastel aastatel üsna kõikuvad. Lisaks sellele on eelarve varu, et mitte ületada keskvalitsuse kulude ülemmäärasid, väga väike mitte ainult 2004. aastal, vaid vastavalt 2005. aasta eelarvele eeldatavasti ka 2005. ja 2006. aastal. 2006. aastaks kavandatud valimised võivad täiendavalt mõjutada selle aasta eelarvet.5.  Seda riskianalüüsi arvestades on programmi eelarvealased põhimõtted piisavad, et säilitada ajavahemikul 2004–2007 stabiilsuse ja kasvu paktiga nõutav keskpika perioodi eelarveseisund, mis on tasakaalulähedane või ülejäägis. See annab piisava varu tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral, et ei ületataks 3% puudujäägiläve kogu programmiperioodi jooksul.6.  Eeldatav võla suhe on 2004. aastal jõudnud 51,7%ni SKTsse, mis on alla asutamislepingus sätestatud 60% kontrollväärtuse. Programmis on prognoositud võla suhte vähenemist 49,0%ni SKTsse 2007. aastaks.7.  Rootsi tundub olevat suhtelises soodsas olukorras seoses riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkusega, vaatamata vananeva elanikkonnaga seotud suurele eelarvekulude prognoosile. Kui riik soovib tagada pikemas perspektiivis täieliku jätkusuutlikkuse, tekib jätkusuutlikkuse mahajäämus ligikaudu 2% SKTst. See põhineb eeldataval ülalpeetavate eakate inimeste suhte suurenemisel ja olemasolevatel suundumustel tervishoiuga seotud kulude, tööjõu osalemise ja tööhõive osas. Ilma täiendavate reformideta, mis muudaksid neid suundumusi, on pikema perspektiivi jätkusuutlikkuse põhiteguriks võtta eelarveülejäägi sihiks järgmisel kümnel aastal 2% SKTst kooskõlas valitsemissektori eelarve-eesmärgiga.Rootsi ajakohastatud lähenemisprogrammi peamised prognoosid2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |SKT reaalkasv (%) THHI inflatsioon (%) Valitsemissektori eelarve tasakaal (% SKTst) Esmane tasakaal (% SKTst) Tsükliliselt kohandatud tasakaal (% SKTst)1 Valitsemissektori koguvõlg (% SKTsse) | 1,6 1,8 0,5 2,7 1,4 52,0 | 3,5 1,3 0,7 2,8 0,8 51,7 | 3,0 1,5 0,6 2,8 0,5 50,5 | 2,5 puudub 0,4 2,7 0,5 50,0 | 2,3 puudub 0,9 3,3 1,2 49,0 |1 Komisjoni talituste arvutustes kohaldatakse programmis sisalduva teabe suhtes ühiselt kokkulepitud metoodikat.[1] EÜT L 209, 2.8.1997. Kõik dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] Majandus- ja rahandusministrite nõukogu 10. juulil 2001 jõustatud majandus- ja rahanduskomitee läbivaadatud arvamus stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta.[3] KOM(2002) 668, 27.11.2002.[4] Majandus- ja rahanduskomitee läbivaadatud arvamus stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta. Rahandus- ja majandusministrite nõukogu 10. juulil 2001. aastal jõustatud 27. juuli 2001. aasta dokument EFC/ECFIN/404/01-REV 1.[5] EÜT L 17, 2.8.1997, lk 1. Dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.


Tähtis õiguslik teade

|

52005SC0017

Soovitus: Nõukogu arvamus kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 kolmanda lõikega Tšehhi Vabariigi ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2004–2007  /* SEK/2005/0017 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 11.1.2005SEK(2005) 17 lõplikSoovitus:NÕUKOGU ARVAMUSkooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 kolmanda lõikega Tšehhi Vabariigi ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2004–2007(komisjoni esitatud)SELETUSKIRINõukogu määruses (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta[1] on sätestatud, et liikmesriigid, kes ei ole võtnud kasutusele ühisraha, peavad esitama nõukogule ja komisjonile lähenemisprogrammid. Vastavalt selle määruse artiklile 9 peab nõukogu kontrollima iga lähenemisprogrammi komisjoni ja asutamislepingu artikli 114 alusel moodustatud komitee (majandus- ja rahanduskomitee) koostatud hinnangute alusel. Olles programmi kontrollinud, peab nõukogu esitama arvamuse komisjoni soovituse alusel ja pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega. Selle määruse kohaselt peavad liikmesriigid esitama igal aastal ajakohastatud lähenemisprogrammi, mida võib nõukogu samuti kontrollida sama menetluse kohaselt.ELiga 1. mail 2004. aastal ühinenud kümme riiki ei osale ühisrahas, kuid eurole üleminekuks nõutakse neilt lähenemiskriteeriumide õigeaegselt täitmist, sealhulgas valitsemissektori finantsseisundi jätkusuutlikkust. Kuna valitsemissektori puudujääk oli 2003. aastal 12,6% SKTst (sealhulgas märkimisväärne ühekordne operatsioon ligikaudu 7% SKTst), otsustas nõukogu 5. juulil 2004. aastal, et Tšehhi Vabariigil on ülemäärane eelarvepuudujääk, ja soovitas ülemäärase puudujäägi likvideerida hiljemalt 2008. aastaks kooskõlas 2004. aasta mai lähenemisprogrammiga. Eelkõige paluti Tšehhi Vabariigil astuda tõhusaid samme seoses meetmetega 2005. aasta puudujäägieesmärgi saavutamiseks. Samuti soovitati kohaldada jõuliselt 2004. aasta mai lähenemisprogrammis kavandatud meetmeid, eelkõige vähendada keskvalitsuse palgakulusid ja üksikute ministeeriumide kulusid. Lisaks sellele paluti Tšehhi Vabariigil eraldada puudujäägi vähendamiseks rohkem tulusid, kui eelarves ette nähtud, viia sisse fiskaalpoliitilised eesmärgid keskpika perioodi kulude ülemmäärade alusel, kujundada tõhusad eeskirjad vähendamaks ringkonna- ja kohalike omavalitsuste võlgade suurenemist, viia läbi pensioni- ja tervishoiusüsteemide reformid riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse edendamiseks ning vähendada Tšehhi stabiliseerimisameti negatiivset mõju eelarvele. Komisjon tegi oma 22. detsembri 2004. aasta teatises järelduse, et Tšehhi valitsus on astunud tõhusaid samme seoses meetmetega 2005. aasta puudujäägieesmärgi saavutamiseks[2].Liikmesriigid, kes ühinesid ELiga 1. mail 2004, kohustusid esitama lähenemisprogrammid 15. maiks 2004 ja esimese ajakohastatud programmi 2004. aasta lõpuks. Tšehhi Vabariik esitas esimese lähenemisprogrammi aastateks 2004–2007 13. mail 2004 ja nõukogu andis sellele hinnangu 5. juulil 2004. Tšehhi Vabariik esitas ajakohastatud lähenemisprogrammi 1. detsembril 2004. Komisjoni talitused andsid ajakohastatud programmile tehnilise hinnangu, arvestades komisjoni talituste 2004. aasta sügise majandusprognooside tulemusi ning võttes arvesse tegevusjuhendit[3], potentsiaalse tootmismahu ühiselt kokkulepitud hindamismetoodikat, 2003.–2005. aasta majanduspoliitika üldsuuniste soovitusi ning põhimõtteid, mis on sätestatud komisjoni 27. novembri 2002. aasta teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile eelarvepoliitika kooskõlastamise tõhustamise kohta[4]. Hinnangu alusel võib tõdeda järgmist:-  Tšehhi Vabariik esitas esimese ajakohastatud lähenemisprogrammi aastateks 2004–2007 1. detsembril 2004. Programm vastab osaliselt andmenõuetele, mis on esitatud tegevusjuhendis stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta. Eelkõige ei vasta kulude ja tulude suhted ESA 95 statistilisele standardile, kuigi andmeid muudeti pärast ajakohastatud programmi esitamist. Seepärast palutakse Tšehhi Vabariigil viia andmed nõuetega vastavusse. Lisaks sellele järgitakse programmis ainult üldjoontes stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi käsitleva tegevusjuhendi lisas 2 esitatud näidisstruktuuri.-  Programmis esitatud makromajandusliku põhistsenaariumi kohaselt nähakse ette SKT reaalkasvuks 2004. aastal 3,8%. Prognoosi kohaselt suureneb 2005. aastaks reaalne SKT 3,6%ni ning hiljem kasv kergelt kiireneb, jõudes 3,8%ni 2007. aastal. See on aeglasem kui komisjoni talituste 2004. aasta sügise prognoosis aastateks 2004–2006, kus nähti kasvumääraks ette 2004. ja 2005. aastal 3,8% ning 2006. aastal 4%. 2007. aastaks on programmis prognoositud kasv mõnevõrra suurem kui sügisel esitatud prognoosis. Praegu olemasolevate andmete kohaselt on programmi põhistsenaarium usutav ning seepärast käsitletakse seda eelarveprognooside hindamisel kontrollstsenaariumina. Programmis esitatud kahes alternatiivstsenaariumis eeldatakse peamiste välismuutujate – välisnõudluse, vahetuskursi ja naftahindade – erinevaid arenguid.-  Pärast 2003. aastal valdavaks osutunud deflatsiooni muutusid hinnamuutused uuesti positiivseks ja inflatsioon jäi 2004. aastal keskpanga seatud sihtvahemikku. Ajakohastatud programmis prognoositakse 2004. aastal THHI inflatsiooniks keskmiselt 2,7%. Tšehhi kroon odavnes euro suhtes ajavahemikus juuli 2002 kuni märts 2004 ligikaudu 11%, mis osaliselt kompenseeris vääringu märkimisväärse tugevnemise eelmisel perioodil. Alates 2004. aasta aprillist on kroon tugevnenud ja vaatamata ajutisele stabiliseerumisele suvekuudel, tugevnes see 2004. aasta esimesel üheteistkümnel kuul euro suhtes umbes 4,5%. 2003. aasta esimesel poolel oli riigivõlakirjade tootlus alla eurotsooni taseme, kuid 2003. aasta oktoobris hakkas see aeglaselt kasvama ning oli septembris 2004 umbes 100 punkti enne uut langust aasta neljandas kvartalis. TV kavatseb ühineda eurotsooniga umbes 2009.–2010. aastal ning jätkata selle ajani inflatsioonisihtmärkide seadmist. Alates 1. jaanuarist 2006 on sihiks seatud püsiv inflatsioonimäär 3%, lubatud kõikumisega ( 1 protsendipunkti. Valitsuse kava kohaselt osaletakse vahetuskursimehhanismis ERM II vaid kaks aastat.-  Programmis on seatud eesmärgiks vähendada eelarvepuudujääki 5,2%lt SKTst 2004. aastal (sealhulgas ühekordne kulutus ligikaudu 1,2% SKTst) alla kontrollväärtuse 3% SKTst 2008. aastal, nagu nõukogu on soovitanud asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohaselt. Programmi eesmärgiks on vähendada valitsemissektori eelarve puudujääki 1,9 protsendipunkti võrra aastatel 2004–2007 ja esmast puudujääki 2,3 protsendipunkti võrra samal ajavahemikul. Välja arvates kaks ühekordset operatsiooni 2004. aastal, on eelarve nominaalpuudujääk paranenud siiski ligikaudu 0,7 protsendipunkti. Ettenähtud kohandamine on järkjärguline, ligikaudu 0,5% SKTst aastas, välja arvatud 2006. aastal, kui kavandatakse vähendada ligikaudu 1% SKTst. Programmiperioodi jooksul prognoositakse nii kulude kui tulude vähenemist (protsendina SKTst), kusjuures ainus eeldatavasti suurenev kuluartikkel on riigi investeeringud – 4%lt SKTst 2003. aastal 4,6%ni SKTst 2007. aastal, mis on tublisti üle ELi keskmise (2,4% SKTst 2004. aastal). Eelarvepuudujäägi vähendamiskava lähenemisprogrammis vastab üldjoontes kavale, mis esitati ühinemiseelses majandusprogrammis augustis 2003. Võrreldes 2004. aasta mai programmiga ei ole puudujäägieesmärke muudetud protsendina SKTst 2005.–2007. aastaks, kuigi SKT kasvu on märkimisväärselt suurendatud ja eeldatavasti on 2004. aasta eelarve puudujääk (välja arvatud ühekordsed operatsioonid) prognoositust väiksem.-  Programmi eelarveprognooside riskid tunduvad olevat tasakaalustatud. Ühelt poolt eeldab suhteliselt ettevaatlik makromajanduslik stsenaarium, et tulud peaksid olema eelarves kavandatutest veidi suuremad ja kulud mõnevõrra väiksemad. Lisaks sellele on väikesed eelarvesihtide muud riskid, mis on seotud riiklike garantiide ja eeldatavate võlgadega. Teisest küljest tuleb oluliselt vähendada valitsemiskulusid, et täita õiguslikult siduvad kulude ülemmäärad 2006. ja 2007. aastal. Kulude ülemmäärade täitmine on ohus enne järgmisi parlamendivalimisi, mis toimuvad juunis 2006. Seda riskianalüüsi arvestades on programmi eelarvealased põhimõtted piisavad, et vähendada 2008. aastaks puudujääki alla 3% SKTst, nagu on programmis ette nähtud.-  Programmis prognoositakse võla suhte kasvu 37,8%lt SKTsse 2003. aastal 40%ni SKTsse 2007. aastal, kuid see on oluliselt väiksem kontrollväärtusest 60% SKTsse. Aastatel 2003–2006 on võla suhte eeldatav kasv 1,4 protsendipunkti. See on komisjoni talituste prognoosist väiksem, kus prognoositi suuremat esmast puudujääki 2006. aastal ja tagasihoidlikumat mõju, mis tuleneb varude muutuste korrigeerimisest. Komisjoni talituste prognoosis ei võetud eelkõige arvesse erastamisest laekuvat raha 2005. aastal, mis aitab võla suhet 2005. aastal ajutiselt ja veidi langetada. Eeldatakse, et võla suhe suureneb aastatel 2006–2007 veelgi, aga palju aeglasemalt, sest üleminekuinstitutsioonide tegevused kavatsetakse järkjärguliselt lõpetada. Kasvava võla suhte peamiseks põhjuseks on jätkuvalt esmane puudujääk, kuid selle osatähtsus väheneb koos fiskaalse stabiliseerumisega.-  Valitsemissektori puudujäägi vähendamine programmiperioodi jooksul tuleks saavutada kulude suhte vähendamisega (umbes 3,7% võrra SKTst), millest piisab täielikult kavandatud tulude suhte vähendamiseks (umbes 1,8% võrra SKTst). Lisaks valitsemise osakaalu vähendamisele majanduses kavandatakse fiskaalse stabiliseerimise strateegias muuta nii tulude kui kulude struktuuri. Kulude poolel prognoositakse, et nii ülekannete kui subsiidiumide vähendamine aitab enim kaasa kulude vähendamisele, seda eelkõige keskvalitsuse tasandil. Tulude poolel on suurim struktuuriline muutus maksukoormuse suunamine otsestelt maksudelt kaudsetele maksudele. Programmis kavandatakse lõpetada ka üleminekuinstitutsioonide töö (riigivarafond 2005. aasta lõpuks ja Tšehhi stabiliseerimisamet 2007. aasta lõpuks).-  Riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus on Tšehhi Vabariik ilmselt tõsises ohus, sest vananeva elanikkonnaga seotud eelarvekulude prognoos on väga suur. Eelkõige tuleb programmis esitatud fiskaalse stabiliseerimise strateegiat täiendada lisareformidega, et vähendada neid riske jätkusuutlikkusele, mis on seotud pensioni- ja tervishoiukulude prognoositud kasvuga.-  Üldiselt vastab ajakohastatud programmis esitatud majanduspoliitika osaliselt riigi majanduspoliitika üldsuunistele riigi rahanduse valdkonnas. Ühest küljest vastab programm nõukogu soovitusele vähendada valitsemissektori puudujääki ning see vähendamine põhineb õiguslikult siduvatel keskpika perioodi kulude ülemmääradel. Teisest küljest on osutunud raskeks ellu viia maikuu lähenemisprogrammis kavandatud ja soovitatud keskvalitsuse palgakulude vähendamist ning programmis ei ole esitatud piisavaid meetmeid kohalike omavalitsuste eelarvepuudujääkide ja võlgade kontrollimiseks. Lisaks sellele ei ole programmis esitatud konkreetseid samme riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamiseks, eelkõige pensioni- ja tervishoiureformide rakendamise kaudu.-  Pidades silmas eespool esitatud hinnangut ja arvestades nõukogu asutamislepingu artikli 104 lõike 7 alusel tehtud soovitusi, soovitatakse Tšehhi Vabariigil eraldada puudujäägi vähendamiseks rohkem tulusid, kui eelarves ette nähtud, ning järgida täpselt keskvalitsuse kulude keskpika perioodi ülemmäärasid, mis said alates 2006. aastast õiguslikult siduvaks. Lisaks sellele soovitatakse Tšehhi Vabariigil kiirendada pensionireformi ja viia läbi tervishoiusüsteemi reform, et edendada riigi rahanduse keskpika perioodi jätkusuutlikkust.Tähtsamate makromajanduslike ja eelarveliste prognooside võrdlus2004 | 2005 | 2006 | 2007 |Reaalne SKT (muutus, %) | LP detsember 2004 | 3,8 | 3,6 | 3,7 | 3,8 |KOM | 3,8 | 3,8 | 4,0 | puudub |LP mai 2004 | 2,8 | 3,1 | 3,3 | 3,5 |THHI inflatsioon (%) | LP detsember 2004 | 2,7 | 3,2 | 2,6 | 2,2 |KOM | 2,8 | 3,1 | 2,9 | puudub |LP mai 2004 | 2,8 | 2,6 | 2,2 | 2,2 |Valitsemissektori eelarve tasakaal (% SKTst) | LP detsember 2004 | -5,2 | -4,7 | -3,8 | -3,3 |KOM | -4,81 | -4,7 | -4,3 | puudub |LP mai 2004 | -5,3 | -4,7 | -3,8 | -3,3 |Esmane tasakaal (% SKTst) | LP detsember 2004 | -4,0 | -3,3 | -2,3 | -1,7 |KOM | -3,61 | -3,3 | -2,9 | puudub |LP mai 2004 | -4,1 | -3,4 | -2,4 | -1,7 |Valitsemissektori koguvõlg (% SKTst) | LP detsember 2004 | 38,6 | 38,3 | 39,2 | 40,0 |KOM | 37,81 | 39,4 | 40,6 | puudub |LP mai 2004 | 38,4 | 39,7 | 41,0 | 41,7 |1 Komisjoni talituste 2004. aasta prognoosis ei ole arvesse võetud väidetavat riiklikku garantiid 0,8% SKTst. Allikad: lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2004. aasta sügise majandusprognoosid (KOM). |Käesoleva hinnangu põhjal on komisjon võtnud vastu lisatud soovituse, et nõukogu võtaks vastu arvamuse Tšehhi Vabariigi ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta, ja edastab selle nõukogule.Soovitus:NÕUKOGU ARVAMUSkooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 kolmanda lõikega Tšehhi Vabariigi ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2004–2007EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta[5], eriti selle artikli 9 lõiget 3,võttes arvesse komisjoni soovitust,pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteegaON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:1.  [18. jaanuaril 2005] kontrollis nõukogu Tšehhi Vabariigi ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2004–2007. Programm vastab osaliselt andmenõuetele, mis on esitatud muudetud tegevusjuhendis stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta. Eelkõige ei vasta kulude ja tulude suhted ESA 95 statistilisele standardile, kuigi andmeid muudeti pärast ajakohastatud programmi esitamist. Seepärast palutakse Tšehhi Vabariigil viia andmed nõuetega vastavusse.2.  Programmis on makromajanduslike ja eelarveliste prognooside erinevad stsenaariumid: põhistsenaarium, optimistlik stsenaarium ja pessimistlik stsenaarium. Põhistsenaariumi käsitletakse eelarveprognooside hindamisel kontrollstsenaariumina, sest praegu olemasolevate andmete kohaselt kajastab see usutavaid kasvuprognoose. Selle stsenaariumi kohaselt on 2004. aastal SKT kasv 3,8%. Prognoosi kohaselt suureneb reaalne SKT 3,6%ni ning hiljem kasv kergelt kiireneb, jõudes 3,8%ni 2007. aastal. Programmi inflatsiooniprognoos tundub olevat realistlik.3.  Nõukogu tegi 5. mail 2004. aastal otsuse, et Tšehhi Vabariigil on ülemäärane eelarvepuudujääk, ning soovitas selle parandada 2008. aastaks.4.  Programmis on seatud eesmärgiks vähendada eelarvepuudujääki 5,2%lt SKTst 2004. aastal (sealhulgas ühekordne kulutus ligikaudu 1,2% SKTst) alla kontrollväärtuse 3% SKTst 2008. aastal, nagu nõukogu on soovitanud asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohaselt. Programmi eesmärgiks on vähendada valitsemissektori eelarve puudujääki 1,8 protsendipunkti võrra aastatel 2004–2007 ja esmast puudujääki 2,3 protsendipunkti võrra samal ajavahemikul. Ettenähtud kohandamine on järkjärguline, ligikaudu 0,5% SKTst aastas, välja arvatud 2006. aastal, kui kavandatakse puudujääki vähendada ligikaudu 1% SKTst. Programmiperioodi jooksul prognoositakse nii kulude kui tulude vähenemist (protsendina SKTst), kusjuures ainus eeldatavasti suurenev kuluartikkel on riigi investeeringud – 4%lt SKTst 2003. aastal 4,6%ni SKTst 2007. aastal, mis on tublisti üle ELi keskmise (2,4% SKTst 2004. aastal). Võrreldes 2004. aasta mai lähenemisprogrammiga, ei ole puudujäägieesmärke muudetud 2005.–2007. aastaks, kuigi SKT kasvu on suurendatud ja 2004. aasta eelarve puudujääk (välja arvatud ühekordsed operatsioonid) on prognoositust väiksem.5.  Programmi eelarveprognooside riskid tunduvad olevat enam-vähem tasakaalustatud. Ühelt poolt eeldab suhteliselt ettevaatlik makromajanduslik stsenaarium, et tulud peaksid olema eelarves kavandatutest veidi suuremad ja kulud mõnevõrra väiksemad. Lisaks sellele on väikesed eelarvesihtide muud riskid, mis on seotud riiklike garantiide ja eeldatavate võlgadega. Teisest küljest tuleb oluliselt vähendada valitsemiskulusid, et täita kulude ülemmäärad 2006. ja 2007. aastal. Kulude ülemmäärade täitmine on samuti ohus enne järgmisi korralisi parlamendivalimisi, mis toimuvad juunis 2006. Seda riskianalüüsi arvestades on programmi eelarvealased põhimõtted piisavad, et vähendada 2008. aastaks puudujääki alla 3% SKTst, nagu on programmis ette nähtud.6.  Eeldatav võla suhe on 2004. aastal jõudnud 38,6%ni SKTsse, mis on alla asutamislepingus sätestatud 60% kontrollväärtuse. Programmis prognoositakse, et programmiperioodi jooksul suureneb võla suhe 1,4 protsendipunkti võrra.7.  Riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus on Tšehhi Vabariigis ilmselt tõsises ohus, sest vananeva elanikkonnaga seotud eelarvekulude prognoos on väga suur. Eelkõige tuleb programmis esitatud fiskaalse stabiliseerimise strateegiat täiendada lisareformidega, et vähendada neid riske jätkusuutlikkusele, mis on seotud pensioni- ja tervishoiukulude prognoositud kasvuga.8.  Ajakohastatud programmis esitatud majanduspoliitika vastab osaliselt riigi majanduspoliitika üldsuunistele riigi rahanduse valdkonnas. Ühest küljest vastab programm nõukogu soovitusele vähendada valitsemissektori puudujääki ning see vähendamine põhineb õiguslikult siduvatel keskpika perioodi kulude ülemmääradel. Teisest küljest on osutunud raskeks ellu viia maikuu lähenemisprogrammis kavandatud ja soovitatud keskvalitsuse palgakulude vähendamist ning programmis ei ole esitatud piisavaid meetmeid kohalike omavalitsuste eelarvepuudujääkide ja võlgade kontrollimiseks. Lisaks sellele ei ole programmis esitatud konkreetseid samme riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamiseks, eelkõige pensioni- ja tervishoiureformide rakendamise kaudu.* * *Pidades silmas eespool esitatud hinnangut ja arvestades nõukogu asutamislepingu artikli 104 lõike 7 alusel tehtud soovitusi, soovitatakse Tšehhi Vabariigil eraldada puudujäägi vähendamiseks rohkem tulusid, kui eelarves ette nähtud, ning järgida täpselt keskvalitsuse kulude keskpika perioodi ülemmäärasid, mis said alates 2006. aastast õiguslikult siduvaks. Lisaks sellele soovitatakse Tšehhi Vabariigil kiirendada pensionireformi ja viia läbi tervishoiusüsteemi reform, et edendada riigi rahanduse keskpika perioodi jätkusuutlikkust.Tšehhi Vabariigi ajakohastatud lähenemisprogrammi peamised prognoosid2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |SKT reaalkasv (%) THHI inflatsioon (%) Valitsemissektori eelarve tasakaal (% SKTst) Esmane tasakaal (% SKTst) Valitsemissektori koguvõlg (% SKTsse) | 3,1 -0,1 -12,6 -11,3 37,8 | 3,8 2,7 -5,2 -4,0 38,6 | 3,6 3,2 -4,7 -3,3 38,3 | 3,7 2,6 -3,8 -2,3 39,2 | 3,8 2,2 -3,3 -1,7 40,0 |[1] ELT L 209, 2.8.1997. Kõik dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] SEK(2004) 1630, 22.12.2004.[3] Majandus- ja rahandusministrite nõukogu 10. juulil 2001 jõustatud majandus- ja rahanduskomitee läbivaadatud arvamus stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta.[4] KOM(2002) 668, 27.11.2002.[5] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.


title: Nõukogu soovitus, 8. märts 2005, mis käsitleb komisjoni tegevuse heakskiitmist seoses Euroopa Arengufondi (seitsmes EAF) meetmete rakendamisega

text:
               23.3.2005

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 77/13

         NÕUKOGU SOOVITUS,
   8. märts 2005,
   mis käsitleb komisjoni tegevuse heakskiitmist seoses Euroopa Arengufondi (seitsmes EAF) meetmete rakendamisega
   (2005/255/EÜ)
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse neljandat AKV-EÜ konventsiooni, millele kirjutati alla 15. detsembril 1989 Lomés ja mida on muudetud 4. novembril 1995 Mauritiuses allkirjastatud lepinguga,
   võttes arvesse sisekokkulepet 91/401/EMÜ neljanda AKV-EMÜ konventsiooni (1) kohase ühenduse abi rahastamise ja haldamise kohta, millega asutati muu hulgas seitsmes Euroopa Arengufond (seitsmes EAF), eriti selle artikli 33 lõiget 3,
   võttes arvesse neljanda AKV-EMÜ konventsiooni kohase arengu rahastamise koostöö suhtes kohaldatavat 29. juuli 1991. aasta finantsmäärust, (2) eriti selle artikleid 69 ja 77,
   olles läbi vaadanud seitsmenda EAFi meetmete tulude ja kulude aruande ja 2003. aasta 31. detsembri seisuga koostatud bilansi ning kontrollikoja aruande 2003. eelarveaasta kohta koos komisjoni vastustega, (3)

   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt nimetatud sisekokkuleppe artikli 33 lõikele 3 annab Euroopa Parlament nõukogu soovitusel komisjonile heakskiidu seitsmenda EAFi finantshalduse kohta.

               (2)

               2003. eelarveaastal on komisjon seitsmenda EAFi meetmeid üldiselt rahuldavalt rakendanud,

         SOOVITAB KÄESOLEVAGA
   Euroopa Parlamendil kiita heaks komisjoni tegevus seoses seitsmenda EAFi meetmete rakendamisega 2003. eelarveaastal.

      Brüssel, 8. märts 2005

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         J.-C. JUNCKER

      (1)  EÜT L 229, 17.8.1991, lk 288.

      (2)  EÜT L 266, 21.9.1991, lk 1.

      (3)  ELT C 293, 30.11.2004, lk 315.


title: Euroopa Keskpanga soovitus, 7. aprill 2005, Euroopa Liidu Nõukogule Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique [Belgia keskpanga] välisaudiitorite kohta (EKP/2005/8)

text:
               15.4.2005

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 91/5

      EUROOPA KESKPANGA SOOVITUS,
   7. aprill 2005,
   Euroopa Liidu Nõukogule Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique [Belgia keskpanga] välisaudiitorite kohta
   (EKP/2005/8)
   (2005/C 91/05)
   EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artiklit 27.1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Euroopa Keskpanga (EKP) ja eurosüsteemi riikide keskpankade raamatupidamist auditeerivad sõltumatud välisaudiitorid, keda soovitab EKP nõukogu ja kiidab heaks Euroopa Liidu Nõukogu.

               (2)

               Praeguste Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique (edaspidi Belgia keskpanga) välisaudiitorite volitused on lõppenud ja neid ei uuendata. Seetõttu tuleb määrata välisaudiitorid 2005. majandusaastast alates.

               (3)

               Belgia keskpank on valinud uueks välisaudiitoriks Ernst & Young Bedrijfsrevisoren/Réviseurs d'Entreprises kooskõlas oma riigihanke reeglitega ja EKP leiab, et valitud audiitorid vastavad ametikohale nimetamise nõuetele.

               (4)

               Välisaudiitorite volitus on kolmeks aastaks ja seda võib uuendada üks kord,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:
   Belgia keskpanga välisaudiitoriks soovitatakse Ernst & Young Bedrijfsrevisoren/Réviseurs d'Entreprises alates 2005. majandusaastast kolmeaastaseks perioodiks, mida võib uuendada üks kord.

      Frankfurt Maini ääres, 7. aprill 2005

            EKP president

         Jean-Claude TRICHET


title: Komisjoni soovitus, 22. detsember 2008 , kloorleeliste tööstuses kasutusest kõrvaldatud metallilise elavhõbeda ohutu ladustamise kohta (teatavaks tehtud numbri K(2008) 8422 all)

text:
               20.1.2009

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 14/10

      KOMISJONI SOOVITUS,
   22. detsember 2008,
   kloorleeliste tööstuses kasutusest kõrvaldatud metallilise elavhõbeda ohutu ladustamise kohta
   (teatavaks tehtud numbri K(2008) 8422 all)
   (Ainult ingliskeelne tekst on autentne)
   (2009/39/EÜ)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 211 teist taanet,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjon on vastu võtnud ühenduse elavhõbedaalase strateegia. (1)

               (2)

               Strateegia 9. meetmes on sätestatud kloorleeliste tööstuses kasutusest kõrvaldatud metallilise elavhõbeda ladustamine ning sellega nähakse ette, et komisjon uurib kokkuleppevõimalusi tööstusharuga.

               (3)

               24. juunil 2005. aastal võttis nõukogu vastu positiivsed järeldused strateegia kohta ning kutsus komisjoni üles jätkama meetmeid elavhõbeda, sealhulgas kloorleeliste tööstusest pärit elavhõbeda ohutuks ladustamiseks või kõrvaldamiseks aja jooksul, mis on kooskõlas elavhõbeda eksportimise kavandatava järkjärgulise lõpetamisega.

               (4)

               14. märtsil 2006. aastal võttis Euroopa Parlament vastu strateegiat toetava resolutsiooni, milles paluti komisjonil võtta meetmeid, et tagada kogu kloorleeliste tööstusest pärit elavhõbeda ohutu ladustamine.

               (5)

               Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid vastu 22. oktoobri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1102/2008 metallilise elavhõbeda ning teatavate elavhõbedaühendite ja -segude ekspordi keelustamise ja metallilise elavhõbeda ohutu ladustamise kohta. (2)

               (6)

               Euroopa kloorleeliste tööstuses tegutsevate ettevõtete ühendus Euro Chlor on oma liikmesettevõtete toetusel võtnud kohustuse ladustada ohutult metallilist elavhõbedat, mis on kloorleeliste tootmise protsessist kõrvaldatud (kasutusest kõrvaldatud elavhõbe). Kõik ettevõtjad, kes tegutsevad ühenduse kloorleeliste tööstuses, võivad vastavale kokkuleppele objektiivsetel ja mittediskrimineerivatel tingimustel alla kirjutada.

               (7)

               Komisjon loeb garantiisid, mis Euro Chlor on oma kohustustega andnud ja mis täiendavad määruse sätteid, usaldusväärseteks.

               (8)

               Kokkulepe vastab kriteeriumidele, mis on sätestatud komisjoni teatises keskkonnakokkulepete kohta ühenduse tasandil regulatsioonikeskkonna lihtsustamise ja parandamise tegevuskava raames, (3)

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:
   1.   Need Euro Clori liikmed ja muud ühenduse kloorleeliste tööstusharus tegutsevad ettevõtjad, kes ühinevad kasutusest kõrvaldatud elavhõbeda ladustamist käsitleva Euro Chlori vabatahtliku kokkuleppega, peaksid olema kasutusest kõrvaldatud elavhõbeda (metalliline elavhõbe, mida ei vajata enam elavhõbeda-elektrolüüsi kasutanud tööstusettevõtete käitamisel) ladustamise kohtade valimisel väga hoolikad ning võtma kohustuse sõlmida lepingud selliste ladustuskohtade käitajatega, kes on registreeritud ohtlike jäätmete käitlejatena ning kellel on vastav luba. Nimetatud lepingud peaksid põhinema objektiivsetel ja mittediskrimineerivatel tingimustel.
   2.   Euro Chlori liikmed peaksid võtma kohustuse järgida rangeid tehnilisi nõudeid selliste toimingute puhul nagu elavhõbeda kogumine, ettevalmistus- ja täitmistoimingud ning konteinerite täitmine ja tühjendamine.
   3.   Euro Chlor peaks esitama igal aastal asjaomased andmed kasutusest kõrvaldatud elavhõbeda kohta.
   Käesolev soovitus on adresseeritud Euro Chlorile.

      Brüssel, 22. detsember 2008

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Stavros DIMAS

      (1)  KOM(2005) 20 (lõplik), 28.1.2005.

      (2)  ELT L 304, 14.11.2008, lk 75.

      (3)  KOM(2002) 412 (lõplik), 17.7.2002.


				|

		52014PC0100

			Soovitus: NÕUKOGU OTSUS, millega kiidetakse heaks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Venemaa Föderatsiooni vahelise partnerluse sõlmimist käsitleva partnerlus- ja koostöölepingu protokolli sõlmimine Euroopa Komisjoni poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga /* COM/2014/0100 final - 2014/ () */

			   	SELETUSKIRI
Lisatud ettepanek kujutab endast õiguslikku
vahendit soovituse jaoks nõukogu otsuse kohta, millega kiidetakse heaks ühelt
poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Venemaa
Föderatsiooni vahelise partnerluse sõlmimist käsitleva partnerlus- ja
koostöölepingu protokolli sõlmimine Euroopa Komisjoni poolt Euroopa
Aatomienergiaühenduse nimel, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist
Euroopa Liiduga:
i)       Soovitus: nõukogu otsus, millega
kiidetakse heaks protokolli sõlmimine Euroopa Komisjoni poolt Euroopa
Aatomienergiaühenduse nimel.
Kõnealune ettepanek esitatakse koos järgmiste
dokumentidega:
ii)      Ettepanek: nõukogu otsus protokolli
allkirjastamise ning ajutise kohaldamise kohta Euroopa Liidu ja selle
liikmesriikide nimel;
iii)     Ettepanek: nõukogu otsus protokolli
sõlmimise kohta Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel;
Vastavalt Horvaatia
Vabariigi ühinemisaktile ühineb Horvaatia Vabariik rahvusvaheliste lepingutega,
mille Euroopa Liit ja selle liikmesriigid on allkirjastanud või sõlminud,
asjaomastele lepingutele lisatavate protokollide kaudu.
Partnerlus- ja koostöölepingule, millega
sõlmitakse partnerlus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide
ning teiselt poolt Venemaa Föderatsiooni vahel, kirjutati alla 24. juunil 1994.
Leping jõustus 1. detsembril 1997.
Nõukogu 14. septembri
2012. aasta otsusega[1]
volitati komisjoni alustama asjaomaste kolmandate riikidega läbirääkimisi, et
sõlmida kõnealused protokollid. Läbirääkimised Venemaa Föderatsiooniga viidi edukalt
lõpule. Venemaa Föderatsioon kiitis protokolli teksti heaks 4. septembri
verbaalnoodis ja Euroopa välisteenistus 24. septembri verbaalnoodis. Selline
verbaalnootide vahetus, mida nõudis Venemaa Föderatsioon, asendas protokolli
parafeerimise.
Protokolliga
inkorporeeritakse Horvaatia Vabariik lepingu osaliseks ja kohustatakse Euroopa
Liitu looma lepingu autentse versiooni ELi uues ametlikus keeles.
Protokoll sisaldab
klauslit, milles on täpsustatud, et lepingut muudetakse pärast Horvaatia
Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise lepingu jõustumist 1. juulil 2013.
Eelkõige on
Venemaa Föderatsiooniga sõlmitud partnerlus- ja koostöölepingu eesmärk edendada
kaubandust ja investeeringuid, sealhulgas veoteenuste kaubandust, ja lepinguga
kehtestatakse raamistik eri sektorites tehtava koostöö jaoks, mis piirdub
üldise majandus-, finants- ja tehnikakoostööga. Seepärast peaks Euroopa Liit
lisaks kohaldatavatele menetluslikele õiguslikele alustele protokolli
allkirjastama ja sõlmima ühelt poolt Horvaatia Vabariigi ühinemisakti artikli 6
lõike 2 ja teiselt poolt ELi toimimise lepingu artikli 91, artikli 100 lõike 2
ning artiklite 207 ja 212 alusel.
Komisjon leiab, et
läbirääkimiste tulemused on rahuldavad ja palub nõukogul:
–
võtta vastu nõukogu otsus, millega kiidetakse heaks
ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt
Venemaa Föderatsiooni vahelise partnerluse sõlmimist käsitleva partnerlus- ja
koostöölepingu protokolli sõlmimine Euroopa Komisjoni poolt Euroopa
Aatomienergiaühenduse nimel, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist
Euroopa Liiduga.
Euroopa
Parlamendil palutakse anda protokollile oma nõusolek.
Soovitus:
NÕUKOGU OTSUS,
millega kiidetakse heaks ühelt poolt Euroopa
ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Venemaa Föderatsiooni
vahelise partnerluse sõlmimist käsitleva partnerlus- ja koostöölepingu
protokolli sõlmimine Euroopa Komisjoni poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse
nimel, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse
asutamislepingut, eriti selle artikli 101 teist lõiku,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust
ning arvestades järgmist:
(1)       Vastavalt Horvaatia Vabariigi
ühinemisakti artikli 6 lõikele 2 tuleb Horvaatia Vabariigi ühinemises
partnerlus- ja koostöölepinguga, millega sõlmitakse partnerlus ühelt poolt
Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Venemaa
Föderatsiooni vahel, [2]
(edaspidi „leping”) leppida kokku lepingule lisatud protokollis (edaspidi „protokoll”).
(2)       14. novembril 2012 volitas
nõukogu komisjoni alustama läbirääkimisi asjaomaste kolmandate riikidega[3]. Läbirääkimised Venemaa
Föderatsiooniga viidi edukalt lõpule. Seda kinnitati 24. septembri 2013. aasta
kirjavahetusega.
(3)       Protokolli sõlmimine
komisjoni poolt tuleks heaks kiita seoses Euroopa Aatomienergiaühenduse
pädevusse kuuluvate küsimustega.
(4)       Protokolli allkirjastamine ja
sõlmimine toimub eraldi menetluse korras seoses liidu ja selle liikmesriikide
pädevusse kuuluvate küsimustega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Ainus
artikkel
Käesolevaga kiidetakse heaks ühelt poolt
Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Venemaa
Föderatsiooni vahelise partnerluse sõlmimist käsitleva partnerlus- ja
koostöölepingu protokolli sõlmimine Euroopa Komisjoni poolt Euroopa
Aatomienergiaühenduse nimel, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist
Euroopa Liiduga.
Protokolli
tekst on lisatud otsusele selle allkirjastamise kohta.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
[1]               Nõukogu otsus, millega antakse luba alustada
läbirääkimisi, et teha lepingutes, mis on allkirjastatud või sõlmitud kas
Euroopa Liidu või Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning ühe või mitme
kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni vahel, kohandusi seoses Horvaatia
Vabariigi ühinemisega Euroopa Liiduga (nõukogu dokument 13351/12 LIMITED).
[2]               EÜT L 327, 28.11.1997, lk 3.
[3]               Nõukogu otsus, millega antakse luba alustada
läbirääkimisi, et teha lepingutes, mis on allkirjastatud või sõlmitud kas
Euroopa Liidu või Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning ühe või mitme
kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni vahel, kohandusi seoses
Horvaatia Vabariigi ühinemisega Euroopa Liiduga (nõukogu dokument 13351/12
LIMITED).


title: Euroopa Keskpanga soovitus, 7. aprill 2005, Euroopa Liidu Nõukogule Bank of Greece [Kreeka keskpanga] välisaudiitorite kohta (EKP/2005/7)

text:
               15.4.2005

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 91/4

      EUROOPA KESKPANGA SOOVITUS,
   7. aprill 2005,
   Euroopa Liidu Nõukogule Bank of Greece [Kreeka keskpanga] välisaudiitorite kohta
   (EKP/2005/7)
   (2005/C 91/04)
   EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artiklit 27.1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Euroopa Keskpanga (EKP) ja eurosüsteemi riikide keskpankade raamatupidamist auditeerivad sõltumatud välisaudiitorid, keda soovitab EKP nõukogu ja kiidab heaks Euroopa Liidu Nõukogu.

               (2)

               Kreeka õiguse kohaselt võib sama välisaudiitori määrata kuni neljaks majandusaastaks. Seetõttu ei saa uuendada Charalambos Stathakis'e, kes on üks kahest senisest välisaudiitorist, volitusi. Kreeka keskpanga välisaudiitorina võib jätkata Ernst & Young (Hellas) Certified Auditors SA tingimusel, et tööalane partner roteerub.

               (3)

               Kreeka keskpank on otsustanud, et 2005. majandusaastal on tema ainus välisaudiitor Ernst & Young (Hellas) Certified Auditors SA ja EKP leiab, et see äriühing vastab ametikohale nimetamise nõuetele.

               (4)

               Välisaudiitorite senist volitust tuleb pikendada üheaastase perioodi võrra, mida võib uuendada.

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:
   Kreeka keskpanga välisaudiitoriks soovitatakse Ernst & Young (Hellas) Certified Auditors SA 2005. majandusaastaks ja vastavat ametikohale nimetamist võib uuendada üheks aastaks.

      Frankfurt Maini ääres, 7. aprill 2005

            EKP president

         Jean-Claude TRICHET


title: Nõukogu soovitus, 12. juuli 2011 , milles käsitletakse Ühendkuningriigi 2011. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Ühendkuningriigi ajakohastatud lähenemisprogrammi (2011–2014) kohta

text:
               23.7.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 217/12

         NÕUKOGU SOOVITUS,
   12. juuli 2011,
   milles käsitletakse Ühendkuningriigi 2011. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Ühendkuningriigi ajakohastatud lähenemisprogrammi (2011–2014) kohta
   2011/C 217/04
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,
   võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 3,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,
   võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,
   võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,
   pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Euroopa Ülemkogu nõustus 26. märtsil 2010 komisjoni ettepanekuga käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia – Euroopa 2020. aasta strateegia –, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

               (2)

               Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta, (2) mõlemaid dokumente koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.

               (3)

               Komisjon võttis 12. jaanuaril 2011 vastu esimese iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt Euroopa 2020. aasta strateegiale tähistab ELi majanduse juhtimise uue tsükli ja majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise esimese Euroopa poolaasta algust.

               (4)

               Euroopa Ülemkogu kiitis 25. märtsil 2011 heaks eelarve konsolideerimise ja struktuurireformide prioriteedid (kooskõlas nõukogu 15. veebruari ja 7. märtsi 2011. aasta järelduste ning komisjoni iga-aastase majanduskasvu analüüsiga). Ülemkogu rõhutas vajadust pidada esmatähtsaks eelarve usaldusväärsuse ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse taastamist, tööturureformide abil töötuse määra vähendamist ning uute jõupingutuste tegemist majanduskasvu toetamiseks. Ta kutsus liikmesriike üles viima neid prioriteete ellu konkreetsete meetmete abil, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse.

               (5)

               Ühendkuningriik esitas 28. aprillil 2011 oma 2011. aastal ajakohastatud lähenemisprogrammi ajavahemikuks 2011–2014 ja 2011. aasta riikliku reformikava. Vastastikuse seose arvessevõtmiseks hinnati lähenemisprogrammi ja reformikava üheaegselt. Esmakordselt sisaldas Ühendkuningriigi lähenemisprogramm uue, sõltumatu eelarvevastutusameti koostatud majandus- ja eelarveprognoose; see on positiivne areng Ühendkuningriigi eelarveraamistikus.

               (6)

               Ühendkuningriiki tabas rahvusvaheline finantskriis eriti tugevalt tema suure, üleilmselt integreeritud finantssektori ja kodumajapidamiste suure võlakoormuse tõttu. SKP langes 2008. aastal 0,1 % ning 2009. aastal 4,9 %. Ühendkuningriigi valitsus sekkus aktiivselt, et toetada pangandussektorit ning eraldas kogu sektorile erakorraliselt lisalikviidsust. Valitsemissektori eelarve puudujääk kasvas kahe aastaga 8,5 protsendipunkti, jõudes 2009. aastal 11,2 %ni SKPst. Töötuse määr tõusis 5,3 %-lt 2007. aastal 7,6 %-le 2009. aastal. Majandus hakkas uuesti kasvama 2009. aasta neljandas kvartalis, kuigi SKP jäi alla selle kriisieelset haripunkti. Lähiperspektiivis kasvab majandus mõõdukalt tänu ettevõtete suurtele investeeringutele ning tugevale vahetuskursile seoses netoekspordi elavnemisega. Kuid majanduskasvu hoiab tagasi kodumajapidamiste ja valitsemissektori tarbimise vähene või negatiivne kasv. Inflatsioon peaks jääma tublisti alla 2 %, mis on 2011. aasta ametlik eesmärk ning mis kajastab käibemaksu ning impordi- ja energiahindade tõusu; seejärel see aeglustub 2012. aastal. Kõrge inflatsioon halvendab tõenäoliselt reaalset sissetulekut, kuna palgakasv on väike. Peamine risk eelarve halvenemiseks on see, et ettevõtete investeeringute või netoekspordi suurenemist ei toimu ning püsiv kõrge inflatsioon võib takistada rahapoliitika kasutamist, et kompenseerida valitsemissektori madalaid kulutusi.

               (7)

               Võttes aluseks määruse (EÜ) nr 1466/97 kohase ajakohastatud lähenemisprogrammi hinnangu, on nõukogu arvamusel, et eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik, välja arvatud 2012. aasta suhtes, mille suhtes võib see olla veidi liiga optimistlik. Lähenemisprogramm ei hõlma tegevusjuhendiga ettenähtud keskpika perioodi eesmärki, kuigi seda saab tuletada selles esitatud eesmärkidest. Eelarvestrateegia eesmärk on viia puudujääk peamiselt kulude piiramisega 9,9 %-lt 2010.–2011. aastal 1,7 %-le aastatel 2015–2016 – s.o strateegia, mis on kooskõlas majanduskasvu toetanud eelarve konsolideerimise tulemustega. Lähenemisprogrammis on kavandatud viia puudujääk alla 3 % kontrollväärtuse aastateks 2014–2015, mis on nõukogu määratud tähtaeg. Kui aastatel 2010–2011 oli võlasuhe 78,7 %, siis lähenemisprogrammis esitatud eelarveprognoosi kohaselt suureneb võlasuhe aastatel 2013–2014 87,2 %ni, enne kui see hakkab aeglaselt vähenema. Aastatel 2010–2011 kuni 2014–2015 on eelarve konsolideerimine aastas keskmiselt 1,6 %. See on veidi vähem, kui nõukogu detsembris 2009 soovitas (1,75 % SKPst), kuid siiski piisav, kui arvestada, et aastate 2009–2010 eelarvepuudujääk on oodatust märkimisväärselt väiksem ning see toetab valitsemissektori eelarve puudujäägi vähendamist aastateks 2014–2015 oluliselt alla kontrollväärtuse. Komisjoni viimase hinnangu kohaselt on riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust ohustavad riskid suured.
               Elanikkonna vananemisega seotud pikaajalised kulud ületavad ELi keskmist ning praegune eelarvepositsioon suurendab vananemisega seotud kulusid. Praeguse eelarvepositsiooni põhjal suureneks võlg 2020. aastaks 128 %ni SKPst. Lähenemisprogrammi täielik rakendamine oleks siiski piisav, et võlg hakkaks vähenema, kuid see oleks 2020. aastaks ikkagi üle 80 %. Lisaks konsolideerimiskavale on Ühendkuningriik teatanud pikaajalist jätkusuutlikkust toetavatest meetmetest, mis hõlmavad kavandatud riigipensioniea 65- aastalt 66-aastale tõstmise tähtaja varasemaks toomist ning teatavate soodustuste ja maksukünniste suurendamismeetodi muudatusi.

               (8)

               Eelarve kavandatud konsolideerimise rakendamine on jätkuvalt keeruline ülesanne. Jätkusuutliku eelarvepositsiooni taastamiseks on väga oluline, et avaldatud kulukavadest ei kaldutaks kõrvale. Sellega seoses tähendab ajalooliselt madal infrastruktuuri tehtavate riiklike investeeringute tase, eelkõige transpordi puhul seda, et prioriteetsed peaksid olema kasvu toetavad kulud. Piisava esmase eelarveülejäägi tagamine keskpika perioodi jooksul vastavalt lähenemisprogrammis kavandatule parandab riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust.

               (9)

               Ühendkuningriigi paindlik tööturg võimaldas tal kriisi ajal SKP erakordse vähenemisega piisavalt hästi toime tulla. Kuid tööpuuduse suurenemine mõjutas tugevasti eelkõige noori: aastatel 2008–2010 suurenes tööpuudus noorte hulgas 15 %-lt peaaegu 20 %-le. Noorte jaoks kehvad tööturunäitajad on seotud üldisemate ja struktuursete puudustega vajadustele vastavate oskuste omandamisel. Ühendkuningriigis moodustab 18–24aastaste seas varakult õpingud või koolituse katkestanud isikute osa 15,7 %, mis on suurem kui ELi keskmine 14,4 %. Kuigi Ühendkuningriigis on kõrge oskustasemega 25–64aastaste inimeste tase eriti kõrge, on vajaka kesktaseme oskustega inimestest, kelle osakaal jääb hetkel ELi keskmisest allapoole. Veel on Ühendkuningriigi tööturu jaoks oluline probleem töötutes leibkondades elavate laste märkimisväärselt suur osakaal, mis on 17,5 %ga ELi kõrgeim, kui üldine keskmine on 10,2 %. Probleem on eriti tõsine üksikvanemaga leibkondades, andes tunnistust vähestest rahalistest soodustustest ja sobivate lastehoiuvõimaluste puudumisest: üle 32 % perekohustustega inimestest ei tööta või töötavad osalise tööajaga, kuna napib hooldusasutusi (see on neli protsendipunkti suurem kui ELi keskmine).

               (10)

               Ühendkuningriiki tabas kinnisvarabuum kümmekond aastat enne kriisi. Kriisi ajal langesid hinnad järsult, kuid need on osaliselt taastunud ja jäävad varasemale kõrgele tasemele. Tehingute hulk vähenes ja on jäänud väga madalale tasemele. Kinnisvarabuum suurendas kodumajapidamiste võlakoormust ning eratarbimise jätkusuutmatut kasvu kriisieelsel kümnendil. Kinnisvaratehingute vähenemine põhjustas kinnisvaratehingutelt saadavate maksude vastavat väiksemat laekumist, mis omakoda halvendas Ühendkuningriigi eelarvepositsiooni. Eluasemeturu puudused on aidanud selgitada Ühendkuningriigi suuri kulusid eluasemetoetustele ning nende inimeste suurt osakaalu, kes elavad riigi toetust saavates elamutes. Ühendkuningriik on teatanud oma plaanimissüsteemi ja hüpoteegi reguleerimise esialgsetest reformidest. Selle ülesande tähtsust kõigi Ühendkuningriigi majandussektorite jaoks kinnitab vajadus toetuda nendele meetmetele, et töötada välja laiaulatuslikum reformide pakett, mis hõlmaks ka hüpoteegiturgu ja omandi maksustamist kõnealuste probleemide lahendamiseks.

               (11)

               Erainvesteeringute taastumine on olulise tähtsusega, et majandust vajalikul määral hoolimata kodumaisest tarbimisest tasakaalustada, ning see aitaks tootlikkust suurendada. Uuringute kohaselt piiravad laenuvõimalused ja -kulud märkimisväärselt investeeringuid ja laienemiskavasid erasektoris, eelkõige pangalaenu võtnud väikeettevõtete puhul. Väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd) antava laenu iga-aastane kasv on alates 2009. aasta lõpust olnud negatiivne ning väikeettevõtetele antav laen on vähenenud isegi veelgi rohkem. Samal ajal kui baasintressimäärad on keskmise suurusega ettevõtete puhul stabiliseerunud, on need mõnevõrra tõusnud väikeettevõtete jaoks. Ühendkuningriik võttis hiljuti hulga meetmeid VKEde finantseerimisvõimaluste parandamiseks, sealhulgas riiklikud investeerimisvahendid, ning saavutas kokkuleppe Ühendkuningriigi pankadega, et need suurendaksid VKEdele antavaid kogulaene. Samuti on oluline tunnistada probleeme nõudluse poolel ning asjaolu, et ettevõtted peaksid olema aktiivsed neile pakutavate võimaluste ärakasutamisel. Selleks et leida lahendus, mis toimiks ilma valitsuse pideva sekkumiseta, on vaja reformi pangasektori konkurentsivõime suurendamiseks ning VKEdele kättesaadavate pangandusväliste vahendite rahastamise arengu edasiseks hõlbustamiseks.

               (12)

               Komisjon on hinnanud lähenemisprogrammi ja riiklikku reformikava. Komisjon on võtnud arvesse mitte üksnes nende asjakohasust Ühendkuningriigi fiskaal- ja sotsiaal-majandusliku poliitika jätkusuutlikkuse, vaid ka nende ELi eeskirjadele ja suunistele vastavuse seisukohast, pidades silmas vajadust tugevdada ELi majanduse üldjuhtimist ELi tasandi panuse lisamise kaudu tulevastesse siseriiklikesse otsustesse. Komisjoni hinnangul on lähenemisprogrammi ja reformikavaga ette nähtud meetmed eelarvepuudujäägi vähendamiseks paljutõotavad ning ta kutsub valitsust kava kohaselt tegutsema. Tuleks võtta ka täiendavaid meetmeid eluasemeturu reformimiseks, noorte töötuse ja õpingute katkestamise vähendamiseks, töötutes leibkondades elavate laste olukorra leevendamiseks ning erasektoris laenuvõimaluste parandamiseks.

               (13)

               Võttes arvesse kõnealust hinnangut ning samuti Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohast nõukogu 2. juuni 2010. aasta soovitust, on nõukogu läbi vaadanud Ühendkuningriigi 2011. aastal ajakohastatud lähenemisprogrammi ning tema arvamus (3) kajastub eelkõige punktides 1 ja 2 esitatud soovitustes. Võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 25. märtsi 2011. aasta järeldusi, on nõukogu läbi vaadanud Ühendkuningriigi riikliku reformikava,

         SOOVITAB Ühendkuningriigil võtta ajavahemikul 2011–2012 järgmisi meetmeid.

               1.

               Rakendada eelarve kavandatud konsolideerimist, et saavutada kooskõlas nõukogu soovitusega ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks aastatel 2012–2013 puudujääk 6,2 % SKPst ning viia kõrge valitsemissektori võlasuhe langustendentsi, kui ülemäärane eelarvepuudujääk kõrvaldatakse programmiperioodi lõpuks. Tagama, et ei toimuks kõrvalekaldumist kindlast eesmärgist vähendada kulusid, tugevdades seejuures pikaajalist jätkusuutlikkust; sellega seoses seadma prioriteediks majanduskasvu soodustavad kuluvaldkonnad.

               2.

               Töötada välja reformikava, milles käsitletakse kinnisvarahindade tsükli destabiliseerivat mõju riigi rahandusele, finantssektorile ja majandusele, võttes arvesse hinnaprobleemide leevendamist ning vajadust eluasemele antava riigitoetuse järele. Tuleks kaaluda laiaulatuslikke meetmeid ja poliitikavahendeid, sh hüpoteegituru, finantsregulatsiooni, omandimaksu ning plaanimissüsteemi reforme, et vältida üleliigset volatiilsust.

               3.

               Võtta 2012. aastaks meetmeid eesmärgiga tagada, et suurem osakaal sobivate oskustega noori siseneb tööturule ja parandada 18–24aastaste isikute, kes on katkestanud haridustee või koolituse ilma kvalifikatsiooni omandamata, tööalast konkurentsivõimet. Tegeleda oskustöötajate vähesuse probleemiga, suurendades kooskõlas tööturu vajadustega keskmise kvalifikatsiooniga töötajate arvu.

               4.

               Võtta kehtivate eelarvekavade raames meetmeid, et vähendada töötute leibkondade arvu, suunates tähelepanu neile isikutele, kelle passiivsus tööturul on tingitud hoolitsemiskohustustest (sh üksikvanemad).

               5.

               Rakendada juba väljakuulutatud meetmeid ning jätkata tööd selleks, et parandada pankadepoolse rahastamise ja pangandusväliste rahastamisvahendite kättesaadavust erasektoris ja eelkõige VKEdele, tunnistades seejuures võimalikke probleeme nõudluse poolel. Soodustama konkurentsi pangandussektoris ja leidma turupõhiseid võimalusi parandada pangandusväliste rahastamisvahendite kättesaadavust, nagu riskikapital ja riiklikud võlakirjad.

      Brüssel, 12. juuli 2011

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

      (2)  Kehtivus 2011. aastal tagatud nõukogu 19. mai 2011. aasta otsusega 2011/308/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 138, 26.5.2011, lk 56).

      (3)  Ette nähtud määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikega 3.