title: Komisjoni soovitus (EL) 2021/402, 4. märts 2021, toimivate tööhõive aktiivse toetamise meetmete (EASE) kohta pärast COVID-19 kriisi

text:
               8.3.2021

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 80/1

      KOMISJONI SOOVITUS (EL) 2021/402,
      4. märts 2021,
      toimivate tööhõive aktiivse toetamise meetmete (EASE) kohta pärast COVID-19 kriisi
      EUROOPA KOMISJON,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 292,
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  COVID-19 puhang ning erakorralised meetmed viiruse leviku piiramiseks ja elude kaitsmiseks on põhjustanud Euroopa Liidus suure ja pikaajalise majandusšoki. 2020. aasta kolmandas kvartalis oli ELi SKP võrreldes eelmise aasta sama kvartaliga peaaegu 4,2 % väiksem. 2020. aasta teisest poolest alates on majandus hoogsalt taastunud, kuid mitte täiel määral ning kuna nakkusjuhtumite arv on uuesti suurenenud, tähendab see ilmselt mõõdukat majanduslangust ja taastumise aeglustumist 2021. aasta teises pooles (1).

                  (2)

                  Nii riikide kui ka ELi tasandi poliitikameetmed COVID-19 pandeemiale reageerimiseks on olnud COVID-19 pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju piiramisel väga olulised. Lühendatud tööaegade kasutamine ja sarnased meetmed töökohtade säilitamiseks on siiani aidanud piirata majandustegevuse vähenemisest tingitud töötuse kasvu. ELi tasandil suurenes töötuse määr 2020. aasta esimeses kolmes kvartalis vähem kui ühe protsendipunkti võrra. Poliitikameetmeid on toetatud paindliku rahastamisega Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatuste (CRII (2) ja CRII+) (3) ning eriolukorras töötuseriski leevendamiseks pakutava ajutise toetuse Euroopa rahastu (TERA) (4) raames.

                  (3)

                  Tulevikus aitavad meie majandust ümber kujundada kriisist tingitud muutused tarbimisharjumustes ning rohe- ja digipööre, mida toetavad Euroopa roheline kokkulepe (5) ja Euroopa digistrateegia (6). On sektoreid, mis ei pruugi mõnda aega täielikult või üldse mitte taastuda ning ettevõtjad võivad kriisist väljudes olla rahalistes raskustes (7). Kuigi Euroopa rohelise kokkuleppega edendatakse meie majanduskasvu strateegiat ja 2050. aastaks peaks üleminek rohelisemale majandusele kogu ELis kaasa tooma kuni kaks miljonit lisatöökohta, (8) ähvardab teatavaid sektoreid ja piirkondi töökohtade koondamine. Sellised arengusuunad võivad tuua kaasa töötuse suurenemise lühiajalises perspektiivis, samas kui uute kvaliteetsete töökohtade loomine võib sõltuvalt majandusväljavaadetest ja kvalifitseeritud tööjõu olemasolust aega võtta. Kasvav tööpuudus ja suurem tööturult kõrvalejäämine põhjustavad oskuste kaotsimineku, mis võib mõjuda kahjulikult nii asjaomastele isikutele kui ka majandusele tervikuna. Ilma tõhusate oskuste täiendamise ja ümberõppe meetmeteta võib töötus muutuda püsivaks.

                  (4)

                  Kõige suurem kahju tekib vajalike poliitikameetmete võtmata jätmisega ilmselt noortele. Noorte töötuse määr on võrreldes üldise töötuse määraga kasvanud 2020. aasta esimeses kvartalis kolm korda rohkem (9). Veel aastaid võib seda põlvkonda mõjutada hilisem tööturule sisenemine.

                  (5)

                  Tõenäoliselt mõjutab kriis negatiivselt ka nende rühmade olukorda tööturul, kes on sellel ebasoodsas olukorras või alaesindatud, näiteks naised, vanemaealised töötajad, madala kvalifikatsiooniga töötajad, puuetega inimesed, maa- ja äärepoolsetes piirkondades elavad inimesed, LGBTIQ-inimesed, romad ning muud etnilised ja rassivähemused, keda ohustab tõrjutus või diskrimineerimine, samuti rändajataustaga inimesed. Kuigi keskmine naiste tööhõive määr ELis on kõrgem kui kunagi varem, on paljudel naistel endiselt takistusi tööturule tulekul ja sellel püsimisel ning nende tööhõive määra tuleks parandada (10).

                  (6)

                  ELi ja liikmesriikide tasandil on vaja strateegilist lähenemisviisi, et minna pandeemiast tingitud erakorralistelt meetmetelt järk-järgult üle meetmetele, mida on majanduse taastamisel vaja tööjõu ja kapitali ümberpaigutamise protsessi lihtsustamiseks. EL ja liikmesriigid peaksid tegutsema koos, et edendada dünaamilist, töövõimalusterohket ja kaasavat majanduse taastamist ning hõlbustada rohe- ja digipööret Euroopa tööturul. Tähelepanu tuleks pöörata ohtudele, mis kaasnevad erakorraliste meetmete järkjärgulise kaotamisega, kui ei kehtestata uusi tõhusaid poliitikameetmeid töötajate ja ettevõtete toetamiseks.

                  (7)

                  Et toetada tööturustaatuste vahelist liikumist majanduse taastamise ning rohe- ja digipöörde kontekstis, on vaja sidusat aktiivse tööturupoliitika vahendite kogumit, mis sisaldaks ajutisi töölevõtu- ja üleminekustiimuleid, oskuste poliitikat ja paremaid tööhõiveteenuseid (edaspidi „toimivad tööhõive aktiivse toetamise meetmed“ või „EASE-meetmed“).

                  (8)

                  Tööhõive toetamine õigel ajal ja läbimõeldult võib tuua kasu töötajatele ja ettevõtetele ning majandusele ja ühiskonnale laiemalt. Kriisist mõjutatud majandussektorite töötajad võivad õigeaegse ja aktiivse toetamise korral suurema tõenäosusega leida kvaliteetseid töökohti laienevates sektorites, nt rohe- ja digisektoris või uuenduslike ärimudelitega sektorites, ning ka sotsiaalmajanduses ja muudes sektorites, kus on puudu kvalifitseeritud tööjõust, näiteks tervishoiu- ja hooldussektoris.

                  (9)

                  Tööturul võivad tõhusalt toimida ajutised töölevõtustiimulid, et edendada kvaliteetsete töökohtade loomist olukorras, kus majanduse taastumise algetappides on majanduskasv tagasihoidlik. Need stiimulid peaksid olema sihipärased ja kavandatud selliselt, et hõlbustada töökohavahetusi ja töökohtade loomist, mida ilma nende stiimuliteta ei oleks toimunud. Sihtrühmade hulka võivad kuuluda haavatavad ja alaesindatud elanikkonnarühmad, sealhulgas tööturule sisenevad noored. Kasulik võib olla just õpipoisiõppe toetamine, et arendada tööturul nõutavaid oskusi ja aidata tuua noori tööhõivesse. Lisaks võivad üleminekustiimulid, mis soodustavad koondamisohus olevate töötajate palkamist uute tööandjate poolt, selliseid üleminekuid lihtsustada ja suurendada oskuste pakkumist laienevates sektorites. Sellisetele meetmetele on heaks täienduseks ettevõtluse toetamine, milles pööratakse erilist tähelepanu noortele, naistele ja sotsiaalsetele ettevõtjatele ning aidatakse neil muu hulgas toime tulla VKEde suurimate murekohtadega, nagu regulatiivsed kohustused, hilinenud maksed ja juurdepääs rahastamisele.

                  (10)

                  Majandusalase kirjanduse põhjal võib tööhõive määr tänu töölevõtustiimulitele keskmiselt suureneda rohkem kui muud liiki aktiivse tööturupoliitika abil. Koos koolitusprogrammidega on neil keskpikas ja pikas perspektiivis suurim mõju, sest need aitavad parandada töötajate tööalast konkurentsivõimet ja oskusi. Töölevõtu- ja üleminekustiimulid koos töökohapõhise kutseõppega võivad tööturu jaoks oluliste oskuste pakkumisel olla tõhusamad kui muud koolitusvormid. Seda ohtu, et nende stiimulite abil loodaks töökohti, mis oleks niikuinii loodud, saab vähendada sihipäraste meetmetega, seirega ja pidevas tööhõives püsimise nõuetega. Pealegi on see oht kriisiolukorras väike ning töölevõtu- ja ümberõppemeetmetel on suurema tõenäolisusega positiivne mõju (11).

                  (11)

                  Tööturu vajadustele vastavad oskuste täiendamise ja ümberõppe võimalused võivad tööturu oluliste struktuursete muutuste taustal tuua suurt kasu kõigile ettevõtetele ja töötajatele, kuid eelkõige neile, kes on koondatud või koondamisohus. Need meetmed peaksid põhinema asjakohasel oskuste prognoosimisel ja individuaalsel lähenemisviisil ning tagama töötajatele juurdepääsu individuaalsetele koolitusõigustele. Lühikesed koolituskursused võivad lisaks sellele, et need toetavad avaliku ja erasektori sidusrühmade partnerlussuhteid, olla siinkohal suure tähtsusega ja neid saab sertifitseerida mikrokvalifikatsioonitunnistustega.

                  (12)

                  Töökohavahetust edendavad tõhusad poliitikameetmed tuleks kombineerida hästi toimivate ja suure institutsioonilise suutlikkusega tööturuasutustega, kes suudavad pakkuda tööotsijate vajadustele vastavat tuge, sealhulgas digiteenuste suurema kasutamise kaudu.

                  (13)

                  Kvaliteetse ja tõhusa õpipoisiõppe Euroopa raamistikus (12) ja praktika kvaliteediraamistikus (13) on antud juhiseid ja kirjeldatud parimaid tavasid, mis muutuvad majanduse taastamise kontekstis veelgi asjakohasemaks. Õpipoisiõppe pakkumisel tuleks eelkõige toetada väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEsid), sealhulgas ajutiste töölevõtupreemiate või vajaduse korral tööjõukulude vähendamise kaudu.

                  (14)

                  Sotsiaalpartneritel on oluline roll majanduse varasemast paremaks taastamisel ning dialoogi kaudu saavad nad ühtlasi olla abiks pandeemiast tingitud tööhõivealaste ja sotsiaalsete tagajärgedega ning rohe- ja digipöördega seotud väljakutsetega tegelemisel. Muutusteks ja restruktureerimiseks valmisolekut käsitleva ELi kvaliteediraamistikuga edendatakse muu hulgas nende kaasamist restruktureerimismeetmetesse, muutuste prognoosimisse ja oskustega seotud vajaduste kindlakstegemisse.

                  (15)

                  Ettevõtete restruktureerimise kontekstis on väga tähtis lihtsustada tööjõu ümberpaigutamist. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2019/1023 (14) tagatakse, et rahalistes raskustes elujõulised äriühingud pääsevad ligi tõhusatele varajase hoiatamise vahenditele ja ennetava restruktureerimise raamistikele, et nad saaksid jätkata oma tegevust. Muutusteks ja restruktureerimiseks valmisolekut käsitlevas ELi kvaliteediraamistikus (15) on antud ülevaade headest tavadest oskuste ja koolitusvajaduste prognoosimiseks ettevõtete restruktureerimisel.

                  (16)

                  Euroopa uue tööstusstrateegia (16) eesmärk on üleilmselt konkurentsivõimeline, kliimaneutraalne, puhas, ringluspõhine ja digitaliseeritud Euroopa tööstus. Selle keskmes on Euroopa tööstusökosüsteemid, mis hõlmavad kõiki väärtusahelas osalejaid alates ettevõtetest akadeemiliste ringkondade, teadusasutuste, teenuseosutajate ja tarnijateni. Ökosüsteemide kindlakstegemine võib anda kasuliku raamistiku oskustega seotud vajaduste väljaselgitamiseks.

                  (17)

                  Euroopa sotsiaalõiguste samba kohaselt on igaühel õigus saada abi, et suurendada töötaja või ettevõtjana tegutsemise väljavaateid, sealhulgas abi töö otsimisel ja koolituseks, samas kui töötingimused peaksid vastama kvaliteedikriteeriumidele (17).

                  (18)

                  Et edendada kaasatust, tuleb tööturustaatuste vahelisel liikumisel tagada võrdsed võimalused, sõltumata soost, rassilisest või etnilisest päritolust, usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest. Tähtsal kohal peaksid olema madala kvalifikatsiooniga või väheste oskustega täiskasvanud ning rändajataustaga inimesed. Samuti ei tohiks jätta kõrvale ühtki piirkonda – suurtest linnadest kuni maa- või rannikupiirkondade või äärealadeni kogu ELis, sealhulgas äärepoolseimad piirkonnad.

                  (19)

                  Võttes arvesse raskusi, millega noored kogu ELis silmitsi seisavad, võeti vastu noorte tööhõive toetamise pakett, (18) et luua neile võimalused, mis aitavad neil püsivalt tööturule lõimuda. Vastusena sellele on liikmesriigid vastu võtnud kaks nõukogu soovitust, et tugevdada noortegarantiid (19) ja kutseharidust ja -õpet, (20) ning rakendavad neid nüüd.

                  (20)

                  Jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja vastupanuvõimet toetav Euroopa oskuste tegevuskava (21) on põhjalik kava toetamaks rohkemate ja paremate oskuste arendamist, et inimestel oleks lihtsam muutuva tööturuga kohaneda. Lisaks kutsutakse oskuste paktis (22) üldsust ja erasektori organisatsioone ühendama jõud, et võtta konkreetseid meetmeid, mis aitavad Euroopa elanikel oma oskusi täiendada või ümber õppida.

                  (21)

                  EASE-meetmete paketid on kõige tulemuslikumad, kui neid toetavad üldises riigi kestliku rahanduse kontekstis õiged raamtingimused, sh ajakohased tööturuasutused, ettevõtjate investeerimis-, turule sisenemise, kasvu- ja turult väljumise takistuste kõrvaldamine, tõhus maksude ja hüvitiste süsteem ning hästitoimiv avalik haldus. Seda olulisem on rakendada nõukogus Euroopa poolaasta raames vastu võetud seonduvaid riigipõhiseid soovitusi, et aidata majandusel taastuda ja tagada selle kestlikkus.

                  (22)

                  Et tööturuprobleeme majandustegevuse taastamise ning rohe- ja digipöörde kontekstis lahendada, tuleb eraldada EASE-meetmete rahastamiseks piisavad vahendid. Liikmesriigid peavad valdkondadeüleselt tagama, et liidu programmide ja vahendite raames ei toimu topeltrahastamist. Samuti peavad nad tagama, et toetusmeetmed vastavad riigiabieeskirjadele, kui see on asjakohane.

                  (23)

                  Aktiivsete tööturumeetmete ja avalike tööturuasutuste suutlikkuse suurendamise meetmete toetamiseks võib kasutada struktuurifonde, eelkõige Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) (23) ja Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF), (24) aga ka õiglase ülemineku fondi, (25) Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF), (26) ühtekuuluvust ja Euroopa territooriume toetavat taasteabi (REACT-EU) (27) ning Brexitiga kohanemise reservi (28). Liikmesriigid võivad saada toetust ka tehnilise toe instrumendist, (29) et töötada välja ja teha reforme oskuste ning aktiivse tööturupoliitika valdkonnas.

                  (24)

                  Käesolevas soovituses kirjeldatud meetmeid, millega toetada töökohtade loomist ja tööhõivet, eelkõige neid, millega lahendada seonduvates riigipõhistes soovitustes kindlaks tehtud asjakohaseid probleeme, võib sidusate reformi- ja investeerimispakettide osana toetada taaste- ja vastupidavusrahastust. Liikmesriikide poolt taaste- ja vastupidavuskavadesse lisatavad EASE-meetmed peaksid vastama taaste- ja vastupidavusrahastu loomise määruses (30) sätestatud rahastamiskõlblikkus- ja hindamiskriteeriumidele. Reeglina ei saa sellest rahastust rahastada jooksvaid kulusid, välja arvatud asjakohaselt põhjendatud juhtudel, ning sellest saab rahastada vaid reforme ja investeeringuid, millel on püsiv mõju ja mis toovad kaasa struktuursed muutused juhtimises või asjakohases poliitikas. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse toetust ainult siis, kui komisjon on andnud liikmesriigi välja pakutud üksikutele meetmetele positiivse hinnangu, nõukogu on taaste- ja vastupidavuskavad heaks kiitnud ning asjaomased eesmärgid ja sihid on rahuldavalt täidetud.

                  (25)

                  Nõukogu järeldustes 2021. aasta Euroopa poolaasta kohta (31) soovitatakse liikmesriikidel näha oma taaste- ja vastupidavuskavadega ette olulised reformid ja investeeringud tööturu, sotsiaalpoliitika, tervishoiu ning hariduse ja koolituse valdkonnas. Komisjon on liikmesriikidele taaste- ja vastupidavuskavade kohta koostatud suunistes (32) rõhutanud, et need kavad peaksid olema võimalus jõuliselt poliitiliselt reageerida, toetades tööhõivepoliitikas üleminekut töökohtade säilitamise soodustamiselt kvaliteetsete töökohtade loomisele ja töökohavahetuse soodustamisele, et hõlbustada ja kiirendada struktuurseid muutusi,

            ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

                  1.

                  Arvestades tööturuprobleeme, mis tulenevad COVID-19 pandeemiast, käimasolevast üleminekust hääbuvatelt sektoritelt rohe- ja digipöörde kontekstis suurema kasvupotentsiaali ja strateegilise väärtusega majandustegevusele ning demograafilistest muutustest, peaksid liikmesriigid edendama töövõimalusterohket majanduse taastamist, soodustama oskuste arendamist ja toetama inimesi uutele kvaliteetsetele töökohtadele üleminekul, juhindudes järgmistest suunistest:

         Sidusad poliitikapaketid tööturustaatuste vahelise liikumise toetamiseks

                  2.

                  Liikmesriigid peaksid pandeemiast tingitud tööturuprobleemide lahendamiseks ning rohe- ja digipöördel edu saavutamiseks välja töötama ajutistest ja alalistest meetmetest koosnevad sidusad poliitikapaketid.

                  3.

                  Poliitikapaketid peaksid sisaldama kolme siinses soovituses kirjeldatud elementi: i) töölevõtu- ja üleminekustiimulid ning ettevõtluse toetamine, ii) oskuste täiendamise ja ümberõppe võimalused ning oskuste täiendamist ja ümberõpet toetavad meetmed ning iii) tööturuasutuste suurem tugi töökohavahetuseks. Neid elemente nimetatakse edaspidi EASE-meetmeteks. Täpsemalt peaksid need meetmed

                              —

                              käima käsikäes nõukogus Euroopa poolaasta raames vastu võetud seonduvate riigipõhiste soovituste rakendamisega;

                              —

                              põhinema sellel, et selgitatakse välja oskustega seotud vajadused ja võimalik oskuste nappus eri majandussektorites ja piirkondades, sh Euroopa uues tööstusstrateegias kindlaks määratud tööstusökosüsteemides, et teha kindlaks kvaliteetsete töökohtade loomisel kõige suurema potentsiaaliga oskused ning hõlbustada üleminekut kliimaneutraalsele ressursitõhusale ringmajandusele kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppega;

                              —

                              olema sellised, et neis pööratakse erilist tähelepanu rohe- ja digipöördele, lähtudes ka riiklikes energia- ja kliimakavades kindlaks tehtud probleemidest ja võimalustest, ning tööturul ebasoodsas olukorras olevatele ja alaesindatud elanikkonnarühmadele, eelkõige noortele ja naistele.

                  4.

                  Liikmesriigid peaksid kannustama tööandjaid ja töötajate esindajaid kooskõlas muutusteks ja restruktureerimiseks valmisolekut käsitleva ELi kvaliteediraamistikuga prognoosima inimkapitali järgi olevaid vajadusi, sh ühiste järelduste tegemise, töötajatele personaalse toe pakkumise ja töötajate toetamiseks väliste partnerlussuhete loomise kaudu.

                  5.

                  Liikmesriigid peaksid COVID-19 kriisist tingitud tööturuprobleemide lahendamiseks kavandatud poliitikameetmete väljatöötamisel, rakendamisel ja hindamisel tuginema sotsiaaldialoogile ja kaasama sotsiaalpartnereid.

            i)   Töölevõtu- ja üleminekustiimulid ning ettevõtluse toetamine

                  6.

                  Liikmesriigid peaksid kasutama töölevõtu- ja üleminekustiimuleid, et edendada kvaliteetsete töökohtade loomist ning toetada töötajate tööalast konkurentsivõimet, arvestades tööturustaatuste vahelist liikumist hääbuvatest sektoritest laienevatesse sektoritesse, sh rohe- ja digisektorisse. Stiimulikavad peaksid olema sihipärased, ajutised, nii et toetamine lõpeb aja jooksul järk-järgult, ning sisaldama asjakohaseid kaitsemeetmeid, tagamaks, et uued loodud töökohad on elujõulised ja jäävad alles ka pärast stiimulite lõppu. Neis kavades tuleks ette näha ka tugev tööturu vajadustele vastav koolituskomponent ja võtta vajaduse korral arvesse tööturul olevate vajaduste piirkondlikku mõõdet.

                  7.

                  Liikmesriigid peaksid rakendama või tugevdama õpipoisiõppe ja tasulise praktika toetamise kavasid, eelkõige mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate hulgas ning sektorites, kus valitseb suur oskuste nappus. Et võimaldada püsivat tööturule lõimumist, peaksid need kavad sisaldama tugevat koolituskomponenti ning neid tuleks jälgida ja hinnata. Pakutav toetus peaks olema seotud asjakohaste töökoha kvaliteeti soodustavate raamistikega, nagu kvaliteetse ja tõhusa õpipoisiõppe Euroopa raamistik või praktika kvaliteediraamistik.

                  8.

                  Liikmesriigid peaksid ettevõtluse edendamiseks toetama ettevõtluse alustamisega seotud toetusi, laene ja omakapitaliosalust ning ühtlasi parandama füüsilisest isikust ettevõtjate juurdepääsu sotsiaalkaitsele. Meetmetes tuleks kombineerida ettevõtjate, ettevõtluse juurde naasjate ning võimalike ettevõtjate rahaline ja mitterahaline toetamine. Alaesindatud ja ebasoodsas olukorras olevatele elanikkonnarühmadele ning sotsiaalsete, keskkonnahoidlike ja digiprojektide jaoks tuleks kaasaval viisil välja töötada vajadustele kohandatud toetus.

            ii)   Oskuste täiendamise ja ümberõppe võimalused ning oskuste täiendamist ja ümberõpet toetavad meetmed

                  9.

                  Liikmesriigid peaksid kehtestama põhjalikud oskuste strateegiad eri majandussektorite ja ökosüsteemide jaoks, toetades sel eesmärgil ja kooskõlas oskuste paketiga ettevõtjate, sotsiaalpartnerite, haridus- ja koolitusasutuste, avalike tööturuasutuste ja muude asjakohaste sidusrühmade koostööd tööstusökosüsteemides ning väärtusahelates või piirkondades ning hõlbustades sektoritevahelist ja geograafilist liikuvust, et võimaldada ka rohe- ja digipööret.

                  10.

                  Liikmesriigid peaksid haridus- ja koolitusvaldkonna õppekavade koostamiseks ja avalike tööturuasutuste toetamiseks kujundama välja ajakohased arusaamad tööturust ja oskustest, sh piirkondlikul, rahvusvahelisel ja sektorite tasandil. Need oskustega seotud teadmised peaksid olema üksikisikutele ja asjaomastele sidusrühmadele laialdaselt kättesaadavad.

                  11.

                  Liikmesriigid peaksid tagama, et haridus- ja koolituspakkumine vastab tööturu vajadustele. Eelkõige peaksid kutsehariduse ja -õppe programmid pakkuma tasakaalustatud kombinatsiooni kutseoskustest ja -pädevustest ning võimaldama töökohapõhist õpet ja praktikat, kusjuures erilist tähelepanu tuleks pöörata noortele. Töötavate erialainimeste vajadustega paremas kooskõlas lühikursused võivad hõlbustada paindlikke karjäärivõimalusi, sealhulgas ka vanemaealiste inimeste jaoks.

                  12.

                  Liikmesriigid peaksid hoolitsema selle eest, et täiskasvanutel olenemata nende olukorrast tööturul on õigus saada tagatud kvaliteediga koolitust ja kutsenõustamist oma tulevaste kutsevajaduste täitmiseks. Võimaluse korral võiks sellise õiguse siduda tasustatud koolituspuhkusega, et selle potentsiaali võimalikult suurendada.

                  13.

                  Liikmesriigid peaksid kooskõlas nõukogu 2012. aasta soovitusega mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta ning selle 2020. aastal toimunud hindamisega tugevdama väljaspool formaalset haridust ja koolitust saadud teadmiste ja kogemuste tunnustamise ja valideerimise suutlikkust, tagamaks, et töötajad saavad võimalikele tööandjatele oma oskustest teada anda, ning seega toetama tõhusat tööjõu ümberpaigutamist. Siinkohal võivad mikrokvalifikatsioonitunnistused hõlbustada lühikursuste või lühiajalise õppimise käigus saadud õpiväljundite ülekantavust või tunnustamist.

            iii)   Tööturuasutuste suurem tugi töökohavahetuseks

                  14.

                  Liikmesriigid peaksid pakkuma tööotsijatele individuaalset tuge, mis seisneb nõustamises, juhendamises ja mentorluses, oskuste hindamises ja valideerimises, tööotsingutel abi osutamises, ettevõtluse toetamises ning vajaduse korral sotsiaalteenuste pakkuja juurde suunamises. Erilist tähelepanu tuleks pöörata noortele, eelkõige neile, kes alles tulevad tööturule, ning soolise kallutatuse ja muude diskrimineerimisvormide vastu võitlemisele.

                  15.

                  Liikmesriigid peaksid pakkuma tuge ettevõtete ümberkorraldamisest mõjutatud töötajatele, tehes tihedat koostööd lisaoskusi ja -tööjõudu vajavate ettevõtjatega. Selline tugi võiks hõlmata individuaalseid karjääriteid, milles keskendutakse samas ettevõttes teisele tööle asumiseks vajalike oskuste omandamisele, uuesti tööle asumise kavasid või välist koolitust ja töökoha leidmist muus ettevõttes ning ühtlasi ka piiriülese liikuvuse hõlbustamist ja oskuste tunnustamise või valideerimise edendamist.

                  16.

                  Liikmesriigid peaksid tagama, et avalikel tööturuasutustel on vajalik tegevussuutlikkus, et ise pakkuda eespool osutatud viisidel tuge või selle pakkumisele muul viisil kaasa aidata. Tuleks edendada teabetegevust, mida korraldavad avalikud tööturuasutused koostöös sotsiaalteenuste pakkujatega ning milles pööratakse erilist tähelepanu raskesti kaasatavatele pikaajalistele töötutele ja mitteaktiivsetele noortele.

         Rahastamisvõimalused, seire ja aruandlus

                  17.

                  Liikmesriigid peaksid eraldama EASE-meetmete rahastamiseks piisavad vahendid, tagades samal ajal, et liidu programmidest ja vahenditest rahastatavaid meetmeid ei rahastata topelt. Liikmesriigid peaksid samuti tagama, et toetusmeetmed vastavad riigiabieeskirjadele, kui see on asjakohane.

                  18.

                  Liikmesriigid peaksid igati kasutama toetust, mida on EASE-meetmete väljatöötamiseks ja rakendamiseks võimalik ELi tasandil saada struktuurifondidest, eelkõige Euroopa Sotsiaalfond+-ist (ESF+) ja Euroopa Regionaalarengu Fondist (ERF), samuti õiglase ülemineku fondist, Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist (EGF), ühtekuuluvust ja Euroopa territooriume toetava taasteabi (REACT-EU) raames, Brexitiga kohanemise reservist ning tehnilise toe rahastamisvahendist.

                  19.

                  Liikmesriigid peaksid lisama EASE-meetmed taaste- ja vastupidavuskavadesse, mis esitatakse komisjonile taaste- ja vastupidavusrahastu kaudu toetuse saamiseks. Kooskõlas taaste- ja vastupidavusrahastut käsitleva õigusraamistikuga ning selleks, et saada olevat toetust täielikult ja optimaalselt kasutada, sõltub selliste meetmete rahastamiskõlblikkus peale muude kriteeriumide ka meetmete kooskõlast rahastu kohaldamisala ja eesmärkidega, sellest, kas need meetmed aitavad lahendada nõukogus Euroopa poolaasta raames vastu võetud asjakohastes riigipõhistes soovitustes kindlaks tehtud probleeme, ning nende meetmete vastastikusest täiendavusest ja koordineeritusest muude ELi programmide ja vahenditega.

                  20.

                  Liikmesriigid peaksid EASE-meetmeid seirama ja hindama, et oleks võimalik välja töötada edasisi tõendipõhiseid poliitika- ja sekkumismeetmeid ning seega tagada tõhus ressursikasutus ja investeeringute tasuvus, ning andma olemasolevate raamistike kaudu aru kogemustest ja edusammudest tööhõive edendamisel ja töökohavahetuse toetamisel.

         Brüssel, 4. märts 2021

               Komisjoni nimel

               komisjoni liige

            Nicolas SCHMIT

         (1)  Euroopa Komisjon (2021): Euroopa majandusprognoos – 2021. aasta talv (vahearuanne). Euroopa majandusprognoos, institutsiooni töödokument nr 144, veebruar 2021.

         (2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. märtsi 2020. aasta määrus (EL) 2020/460, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 508/2014 seoses erimeetmetega investeeringute kaasamiseks liikmesriikide tervishoiusüsteemidesse ja muudesse majandussektoritesse, et reageerida COVID-19 puhangule (koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus) (ELT L 99, 31.3.2020, lk 5).

         (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2020. aasta määrus (EL) 2020/558, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1301/2013 ja (EL) nr 1303/2013 seoses erimeetmetega erandliku paindlikkuse lubamiseks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamisel, et reageerida COVID-19 puhangule (ELT L 130, 24.4.2020, lk 1).

         (4)  Nõukogu 19. mai 2020. aasta määrus (EL) 2020/672, millega luuakse COVID-19 puhanguga kaasnenud eriolukorras töötuseriski leevendamiseks pakutava ajutise toetuse Euroopa rahastu (TERA) (ELT L 159, 20.5.2020, lk 1).

         (5)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019) 640 final).

         (6)  Euroopa Komisjon (2020), ELi strateegia „Euroopa digituleviku kujundamine“.

         (7)  Rahvusvaheliste Arvelduste Panga töötajate analüüsi kohaselt võib eeldada, et 2021. aasta lõpuks suureneb arenenud majandusega riikides märkimisväärselt pankrotistumiste arv. Vt: Banerjee, R. Cornelli, G. and E. Zakrajšek (2020) „The outlook for business bankruptcies“ BIS Bulletin nr 30.

         (8)  Euroopa Komisjon (2019), Euroopa tööhõive ja sotsiaalarengu 2019. aasta aruanne.

         (9)  2020. aasta esimeses kolmes kvartalis suurenes 15–24aastaste töötuse määr ELis kolm protsendipunkti, samas kui üldine töötuse määr suurenes 0,8 protsendipunkti. Allikas: Eurostat.

         (10)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: „Võrdõiguslikkuse liit: soolise võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025“ (COM(2020) 152 final).

         (11)  Aktiivse tööturupoliitika programmid on sageli edukamad siis, kui osalejad liituvad nendega majanduslanguse ajal ja lõpetavad osalemise soodsamate majandustingimuste ajal. Card, D., Kluve, J., & Weber, A. (2018). What works? A meta-analysis of recent active labor market program evaluations. Journal of the European Economic Association, 16(3), 894–931, lk 34.

         (12)  Nõukogu 15. märtsi 2018. aasta soovitus kvaliteetse ja tõhusa õpipoisiõppe Euroopa raamistiku kohta (ELT C 153, 2.5.2018, lk 1).

         (13)  Nõukogu 10. märtsi 2014. aasta soovitus praktika kvaliteediraamistiku kohta (ELT C 88, 27.3.2014, lk 1).

         (14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/1023, mis käsitleb ennetava saneerimise raamistikke, võlgadest vabastamist ja äritegevuse keeldu ning saneerimis-, maksejõuetus- ja võlgadest vabastamise menetluste tõhususe suurendamise meetmeid ning muudetakse direktiivi (EL) 2017/1132 (saneerimise ja maksejõuetuse direktiiv) (ELT L 172, 26.6.2019, lk 18).

         (15)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: „Muutusteks ja restruktureerimiseks valmisolekut käsitlev ELi kvaliteediraamistik“ (COM(2013) 882 final).

         (16)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: „Euroopa uus tööstusstrateegia“ (COM(2020) 102 final).

         (17)  Euroopa Liidu Nõukogu (2017), „Institutsioonide ühine teadaanne Euroopa sotsiaalõiguste samba kohta“.

         (18)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: „Noorte tööhõive toetus: töösild järgmise põlvkonna jaoks“ (COM(2020) 276 final).

         (19)  Nõukogu 30. oktoobri 2020. aasta soovitus töösilla kohta, millega tugevdatakse noortegarantiid ning asendatakse nõukogu 22. aprilli 2013. aasta soovitus noortegarantii loomise kohta, 2020/C 372/01 (ELT C 372, 4.11.2020, lk 1).

         (20)  Nõukogu 24. novembri 2020. aasta soovitus jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja vastupanuvõimet toetava kutsehariduse ja -õppe kohta, 2020/C 417/01 (ELT C 417, 2.12.2020, lk 1).

         (21)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja vastupanuvõimet toetava Euroopa oskuste tegevuskava kohta (COM(2020) 274 final).

         (22)  Euroopa Komisjon (2020), oskuste pakt.

         (23)  Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) kohta (COM(2018) 382 final).

         (24)  Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta (COM(2018) 372 final).

         (25)  Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega asutatakse õiglase ülemineku fond (COM(2020) 22 final).

         (26)  Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) kohta (COM(2018) 380 final).

         (27)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. detsembri 2020. aasta määrus (EL) 2020/2221, millega muudetakse määrust (EL) nr 1303/2013 seoses lisavahendite ja rakenduskorraga, et toetada COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamist ning ettevalmistuste tegemist majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil (REACT-EU) (ELT L 437, 28.12.2020, lk 30).

         (28)  Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Brexitiga kohanemise reserv (COM(2020) 854 final).

         (29)  Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse tehnilise toe rahastamisvahend (COM(2020) 409 final).

         (30)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

         (31)  Nõukogu järeldused 2021. aasta Euroopa poolaasta kohta: 2021. aasta kestliku majanduskasvu strateegia tööhõive- ja sotsiaalaspektid.

         (32)  SWD(2021) 12 final, osa 1/2.


title: Komisjoni soovitus (EL) 2019/1318, 30. juuli 2019, ettevõttesiseste nõuetele vastavuse programmide kohta kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrollimiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 428/2009

text:
               5.8.2019

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 205/15

      KOMISJONI SOOVITUS (EL) 2019/1318,
      30. juuli 2019,
      ettevõttesiseste nõuetele vastavuse programmide kohta kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrollimiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 428/2009
      EUROOPA KOMISJON,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 292,
      võttes arvesse nõukogu 5. mai 2009. aasta määruse (EÜ) nr 428/2009 (millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, edasitoimetamise, vahendamise ja transiidi kontrollimiseks) (1) artikli 19 lõiget 5,
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Määrusega (EÜ) nr 428/2009 kehtestatakse liidu kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, edasitoimetamise, vahendamise ja transiidi kontrollimiseks.

                  (2)

                  Kahesuguse kasutusega kaupade puhul tõhusa, ühtse ja järjepideva ekspordikontrolli süsteemi rakendamine on vajalik selleks, et edendada ELi ja rahvusvahelist julgeolekut ning tagada nii liikmesriikide kui ka Euroopa Liidu (EL) rahvusvaheliste kohustuste ja ülesannete järgimine eelkõige seoses tuumarelva leviku tõkestamise ning ELi ettevõtjate võrdsete võimaluste edendamisega.

                  (3)

                  Ettevõttesiseste nõuetele vastavuse programmidega seotud ühiste lähenemisviiside ja tavadega saab aidata kaasa kontrollide ühtsele ja järjepidevale kohaldamisele kogu ELis.

                  (4)

                  Võttes arvesse teaduse ja tehnoloogia kiiret arengut ning tänapäevaste tarneahelate keerukust, sõltub tõhus kaubanduse kontroll suurel määral eksportijate teadlikkusest ja nende aktiivsest tegevusest kaubanduspiirangute järgimisel. Selleks rakendavad ettevõtted tavaliselt sise-eeskirju ja menetlusi, mida nimetatakse ettevõttesiseseks nõuetele vastavuse programmiks.

                  (5)

                  Suunistega luuakse raamistik, mis aitab eksportijatel kindlaks teha, hallata ja maandada kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrollimisega seotud riske ning tagada asjakohaste ELi ja siseriiklike õigus- ja haldusnormide järgimine.

                  (6)

                  Suunistega luuakse ka raamistik, et toetada liikmesriikide pädevaid asutusi riskide hindamisel, kui nad täidavad oma ülesandeid ühekordsete, koond- või riiklike üldiste ekspordilubade, vahendusteenuste osutamise lubade, ühenduseväliste kahesuguse kasutusega kaupade transiidi või määruse (EÜ) nr 428/2009 IV lisas loetletud kahesuguse kasutusega kaupade ühendusesisese veo lubade andmise üle otsustamisel.

                  (7)

                  Need suunised peaksid olema mittesiduvad ning eksportijad vastutavad ise määrusest tulenevate kohustuste täitmise eest, samas kui komisjon peaks tagama, et suunised oleksid alati asjakohased,

            ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:
      Liikmesriikide pädevad asutused ja eksportijad peaksid määruse (EÜ) nr 428/2009 kohaselt võtma arvesse käesoleva soovituse lisas esitatud mittesiduvaid suuniseid, et täita oma kohustusi vastavalt asjaomasele määrusele.

         Brüssel, 30. juuli 2019

               Komisjoni nimel

               komisjoni liige

            Cecilia MALMSTRÖM

         (1)  ELT L 134, 29.5.2009, lk 1.

         LISA

            ELI SUUNISED ETTEVÕTTESISESTE NÕUETELE VASTAVUSE PROGRAMMIDE KOHTA KAHESUGUSE KASUTUSEGA KAUPADEGA KAUPLEMISE KONTROLLIMISEKS

         SISSEJUHATUS
         Tõhus kontroll kahesuguse kasutusega kaupadega (tooted, tarkvara ja tehnoloogia) kauplemise üle on oluline massihävitusrelvade levikuga ja tavarelvade destabiliseeriva koondumisega seotud riskide vastu võitlemisel. Kahesuguse kasutusega kaupadega tegelevad ettevõtted on kohustatud järgima Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide õigus- ja haldusnormide alusel kehtestatud strateegilise kaubanduse kontrolli nõudeid (1). Nad peavad hoiduma osalemast tehingutes, mille puhul kahtlustatakse, et kaupu võidakse kasutada massihävitusrelvade levitamiseks.
         Võttes arvesse kiiret teaduslikku ja tehnoloogilist arengut, praeguste tarneahelate keerukust ja valitsusväliste osalejate üha kasvavat tähtsust, sõltub tõhus kaubanduse kontroll suurel määral ettevõtte (2) teadlikkusest ja aktiivsetest jõupingutustest kaubanduspiirangute järgimisel. Selleks loovad ettevõtted tavaliselt sisekorra ja -menetlused, mida tuntakse ka ettevõttesisese nõuetele vastavuse programmina (ICP), et tagada kooskõla kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrolli käsitlevate ELi ja riiklike õigusnormidega. Nende põhimõtete ja menetluste kohaldamisala ja ulatus sõltub tavaliselt konkreetse ettevõtte suurusest ja äritegevusest.
         Selleks et toetada ettevõtteid rangete ELi ja siseriiklike õigusnormide täitmise tagamisel, luuakse käesolevate suunistega raamistik kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrolli mõju kindlakstegemiseks ja haldamiseks ning sellega seotud riskide leevendamiseks. Tõhusa ICP loomiseks keskendutakse suunistes seitsmele põhielemendile. Iga põhielementi on täpsemalt tutvustatud osas „Mida oodatakse?“, kus on kirjeldatud iga põhielemendi eesmärki, ja osas „Millised on võetavad sammud?“, kus täpsustatakse võetavad meetmed ja kirjeldatakse võimalikke lahendusi nõuetele vastavuse menetluste väljatöötamiseks või nende rakendamiseks. Käesoleva dokumendi lõpus on esitatud rida kasulikke küsimusi ettevõtte ICP kohta ning loetelu kõrvalesuunamise riskist märku andvatest näitajatest ja ohumärkidest, mis viitavad kahtlastele päringutele või tellimustele.
         ELi suunised ettevõttesiseste nõuetele vastavuse programmide kohta kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrollimiseks töötati välja võttes arvesse olemasolevaid ekspordikontrolli nõudeid ja eelkõige järgmist:

                     —

                     2011. aasta Wassenaari kokkuleppe dokument „Best Practice Guidelines on Internal Compliance Programmes for Dual-Use Goods and Technologies“ (3),

                     —

                     tuumatarneriikide grupi dokument „Best Practice Guide for Industry“ (4),

                     —

                     komisjoni soovituse 2011/24/EL (5) ICP elemendid,

                     —

                     Neljanda Wiesbadeni konverentsi (2015) dokument „Private Sector Engagement in Strategic Trade Controls: Recommendations for Effective Approaches on United Nations Security Council Resolution 1540 (2004) Implementation“,

                     —

                     Ameerika Ühendriikide 2017. aasta ekspordikontrolli ja sellega seotud piirijulgeolekuprogrammi ICP juhendi veebisait (6).

               Suunised sisaldavad seitset põhielementi, mida ei tohiks käsitada ammendava loeteluna, samuti ei ole need järjestatud olulisuse järgi. Need on mõeldud ettevõtte kohandatud ICP nurgakivideks ning nende eesmärk on aidata ettevõtetel leida kõige asjakohasemaid vahendeid ja menetlusi kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrolliga seotud ELi ja siseriiklike õigusnormide täitmiseks. Asjaomaste ettevõtete puhul eeldatakse, et nad juba kohaldavad ekspordikontrolli suhtes mitmeid põhimõtteid ja menetlusi. Kõnealuste ettevõtete puhul võiks põhielementide struktuur lihtsustada nende nõuetele vastavuse tagamise meetodi võrdlemist. Ettevõtte nõuetele vastavuse tagamise meetod, mis hõlmab põhimõtteid ja sisemenetlusi vähemalt kõikide põhielementide jaoks, peaks olema kooskõlas ELi kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrolli ICP suunistega. Kui ettevõte on kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemist käsitlevat nõuetele vastavuse tagamise meetodit välja töötamas, siis põhielementide struktuur annab üldise kondikava nõuete täitmiseks.
         Üldiselt on ICP väljatöötamise kõige olulisem aspekt, et see peab olema ettevõtte organisatsiooni ja tegevuse seisukohast oluline ning tagama, et siseprotsessid on kergesti mõistetavad ja järgitavad, ning hõlmama igapäevaseid toiminguid ja menetlusi. ICP individuaalsed nõuded ja tunnused sõltuvad ettevõtte konkreetse äritegevuse mahust, struktuurist ja ulatusest, aga ka tema kaupade strateegilisest olemusest ja võimalikust lõppkasutusest või -kasutajatest, klientide geograafilisest paiknemisest ja sisemiste ekspordiprotsesside keerukusest. Seepärast on oluline rõhutada, et käesolevate suuniste väljatöötamisel kaaluti süstemaatiliselt võimalikke rakendamisega seotud probleeme väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks.

            Vastutuse välistamine

         Käesolevad suunised ei ole siduvad ja neid ei tohiks käsitada juriidilise nõuandena. Käesolevad suunised ei piira otsuste tegemist lubade kohta, mille eest vastutavad pädevad asutused määruse (EÜ) nr 428/2009 kohaselt.
         Kui soovite käesoleva dokumendi sisu kohta anda tagasisidet, võtke palun ühendust oma pädeva asutusega (vt 3. lisa).
         ELi KAHESUGUSE KASUTUSEGA KAUPADEGA KAUPLEMISE KONTROLLI ICP SUUNISED
         Kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrolli ICP puhul on olulised järgmised põhielemendid.

                     1.

                     Kõrgema juhtkonna pühendumus nõuete täitmisele

                     2.

                     Organisatsiooni struktuur, ülesanded ja vahendid

                     3.

                     Koolitus ja teadlikkuse suurendamine

                     4.

                     Tehingute järelevalve protsess ja menetlused

                     5.

                     Tulemuslikkuse hindamine, auditid, aruandlus ja parandusmeetmed

                     6.

                     Registrite pidamine ja dokumendid

                     7.

                     Füüsiline julgeolek ja infoturve

               Iga põhielemendi puhul on osas „Mida oodatakse“? kirjeldatud ICPga seotud eesmärki. Osas „Millised on võetavad sammud?“ täpsustatakse võetavad meetmed ja kirjeldatakse võimalikke lahendusi nõuetele vastavuse menetluste arendamiseks või nende rakendamiseks.
         Seda silmas pidades peaksid kahesuguse kasutusega kaupadega tegelevad ettevõtted lähtuma ICPde väljatöötamisel kõnealustest põhielementidest. Iga ettevõte peaks oma kohandatud ICP raames kirjeldama, kuidas ta rakendab asjaomaseid põhielemente, võttes arvesse konkreetseid asjaolusid.
         Seda tehes peaksid kõik kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemises osalevad ettevõtted kaaluma eelkõige osas „Millised on võetavad sammud?“ esitatud meetmeid, kuigi ettevõtted võivad nendest meetmetest kõrvale kalduda, kui selleks on ettevõttepõhiseid põhjuseid.
         RISKIHINDAMINE
         ICP tuleb kohandada äri suuruse, struktuuri ja ulatusega ning eelkõige ettevõtte konkreetse äritegevusega ja sellega seotud riskidega. Kui ettevõte soovib töötada välja või vaadata läbi oma kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrolli nõuetele vastavuse programmi, on soovitatav alustada riskihindamisega, et määrata kindlaks oma konkreetne kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise riskiprofiil. See aitab ettevõttel saada teavet, milline osa tema tegevusest peab kuuluma ICP alla ja kohandada ICP ettevõtte konkreetse olukorraga.
         Riskihindamisel tuleks hoolikalt hinnata tooteportfelli, kliendibaasi ja äritegevust, mida kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontroll mõjutab või võib mõjutada. Ettevõte peaks tegema kindlaks asjakohased nõrgad kohad ja riskid, et nende riskide maandamist saaks käsitleda ICP raames. Kuigi riskihindamisega ei ole võimalik tuvastada kõiki nõrku kohti ja riske, millega ettevõte võib tulevikus kokku puutuda, annab see parema aluse oma ICP väljatöötamiseks või läbivaatamiseks.
         Sageli on ettevõtetel juba olemas sisekontrollimenetlused ja seetõttu ei pea nad ICPde kavandamisel nullist alustama. Riskihindamine toetab ettevõtet olemasolevate tegevuspõhimõtete ja menetluste hindamisel ekspordikontrolliga seotud riskide seisukohast ning aitab vajaduse korral leida meetmed nende kohandamiseks. Olemasolevate põhimõtete ja ekspordikontrolli nõuete vahelise koostoime edendamine on veel üks samm, mida tuleks algusest peale arvesse võtta. Näiteks on hea tava lisada viited ekspordikontrolli põhimõtetele ja nõuetele ettevõtte tegevusjuhisesse, kui see on olemas.
         Riskihindamise tulemused mõjutavad ettevõtte konkreetsete vastavusmenetluste väljatöötamiseks või rakendamiseks vajalikke meetmeid ja asjakohaseid lahendusi.
         Ettevõte võib üritada võimalikult palju kasutada üldisi, kontsernisiseseid ICP lahendusi, kuid peab alati järgima kõiki kehtivaid ELi ja liikmesriikide õigusnorme.
         VOLITATUD ETTEVÕTJA (7)

         Kui ettevõttel on kehtiv volitatud ettevõtja luba, võib ICP väljatöötamise või läbivaatamise eesmärgil arvesse võtta ettevõtte asjaomaste tollitoimingute nõuetele vastavuse hindamist.
         Võttes arvesse, et tolliasutused on teie ettevõtte tollimenetlusi ja -protseduure kontrollinud, võib volitatud ettevõtja staatus olla kasulik ICP põhielementidega seotud menetluste kehtestamise või läbivaatamise seisukohast, nagu registrite pidamine ja füüsiline julgeolek.
         1.   Kõrgema juhtkonna pühendumus nõuete täitmisele

         Tõhus ICP kajastab ülalt-alla protsessi, mille puhul ettevõtte kõrgem juhtkond peab nõuetele vastavuse kohustuste ja kultuuri edendamist oluliseks ja legitiimseks ning eraldab selleks organisatoorsed, inim- ja tehnilised ressursid.

            Mida oodatakse?

         Kõrgema tasandi juhtkonna pühendumuse eesmärk on luua kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrollimiseks nõuete täitmise juhtimine (juhtimine eeskuju kaudu) ja ettevõtte vastavuskultuur.
         Kirjalik avaldus, millega kõrgem juhtkond toetab ettevõttesiseseid vastavusmenetlusi, edendab ettevõtte teadlikkust kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrolli eesmärkidest ning vastavust asjakohastele ELi ja liikmesriikide õigusnormidele.
         Selline pühendumus näitab kõrgema juhtkonna selget, tugevat ja pidevat kaasatust ning toetust. Selle tulemuseks on piisavad organisatoorsed, inim- ja tehnilised ressursid, et ettevõte saaks täita oma nõuetele vastavuse kohustusi. Juhtkond suhtleb selgelt ja regulaarselt töötajatega ettevõtte pühendumusest, et edendada nõuetele vastavuse kultuuri.

            Millised on võetavad sammud?

         Töötage välja pühendumuse avaldus, milles kinnitatakse, et ettevõte järgib kõiki ELi ja liikmesriikide kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrolli käsitlevaid õigusnorme.
         Määrake kindlaks juhtkonna konkreetsed nõuetele vastavuse ootused ja rõhutage tõhusate vastavusmenetluste tähtsust ja väärtust (8).
         Teavitage pühendumuse avaldusest selgelt ja korrapäraselt kõiki töötajaid (ka neid, kes ei ole kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrolliga seotud), et edendada nõuete täitmise kultuuri (9).
         2.   Organisatsiooni struktuur, ülesanded ja vahendid

         Nõuete täitmise menetluste tõhusaks väljatöötamiseks ja rakendamiseks on olulised piisavad organisatsioonilised, inim- ja tehnilised ressursid. Kui organisatsiooniline struktuur on ebaselge ja ülesanded ei ole üheselt määratletud, võib ICP puhul ilmneda probleeme seoses järelevalve puudumise ja määratlemata rollidega. Tugev struktuur aitab organisatsioonidel lahendada probleeme, kui need tekivad, ja hoida ära autoriseerimata tehingute toimumist.

            Mida oodatakse?

         Ettevõttel on kirjalikult sätestatud organisatsiooniline struktuur (näiteks organisatsiooni skeem), mis võimaldab teostada sisemisi nõuete täitmise kontrolle. Selles on kindlaks määratud isik(ud), kellel lasub üldine kohustus tagada, et ettevõte täidab nõuete täitmisega seotud kohustusi. Pidage meeles, et mõnes liikmesriigis peab see olema kõrgema juhtkonna liige.
         Kõik nõuete täitmisega seotud funktsioonid, kohustused ja ülesanded on piiritletud, määratud ja omavahel seotud viisil, mis kinnitab juhtkonnale, et ettevõte täidab nõudeid. Kui see on asjakohane või isegi vajalik, võib ekspordikontrolliga seotud funktsioone ja/või ülesandeid (kuid mitte üldist vastutust) delegeerida majandusüksuse sees või jagada kahe või enama äriühingu vahel ELis.
         Ettevõte täidab kõik kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemisega seotud töökohad töötajatega, kellel on tõendatavalt nõutavad oskused. Vähemalt üks isik ettevõttes (mitte tingimata üksi) täidab kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrollifunktsiooni. Seda funktsiooni võivad ELis tegutsevad äriühingud jagada tingimusel, et säilitatakse asjakohane kontrollitase. Pidage meeles, et mõnes ELi liikmesriigis ei pruugi see olla võimalik, kuna riiklikud ekspordikontrolli käsitlevad õigusaktid nõuavad selleks otstarbeks isiku määramist kohapeal.
         Kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrollitöötajad peaksid olema võimalikult kaitstud huvide konflikti eest. Kõnealustel töötajatel on õigus vahetult aru anda isiku(te)le, kellel on üldine vastutus kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrolli eest, ning neil peaks lisaks olema õigus tehinguid peatada.
         Kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrollitöötajatel peab olema juurdepääs asjakohastele õigusaktidele, sealhulgas kõige uuematele kontrollitavate kaupade loeteludele ning embargo või sanktsioonide all olevate sihtkohtade ja üksuste loeteludele. Kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrolliga seotud asjakohased toimingulised ja organisatsioonilised protsessid ja menetlused dokumenteeritakse, kogutakse kokku ja jaotatakse kõikidele asjaomastele töötajatele.
         Ettevõtte dokumenteeritud protsesside ja menetluste kogum (mis on esitatud nt nõuete täitmise juhendis) peab olema ajakohane. Sõltuvalt ettevõtte suurusest ja äritegevuse mahust peaks kaaluma vajadust IT-toe järele sisemiste nõuetele vastavuse menetluste puhul.

            Millised on võetavad sammud?

         Määrake kindlaks kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrollitöötajate arv, võttes arvesse õiguslikke ja tehnilisi aspekte. Määrake ettevõttes vähemalt üks isik vastutavaks kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise eest ning tagage, et tema puudumise korral (nt haigus, puhkus jne) saab ülesande täita samavõrra kvalifitseeritud asendaja. Olenevalt tellimuste keskmisest mahust võib kõnealune isik täita kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi kontrolliga seotud tööülesandeid osalise tööajaga.
         Piiritlege selgelt ja määrake kõik nõuete täitmisega seotud funktsioonid, kohustused ja ülesanded, näiteks organisatsiooni skeemis. Võimaluse korral määratlege selgelt asendamisega seotud funktsioonid.
         Veenduge, et kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrolli organisatsioonisisene struktuur on kogu organisatsioonis teada ja et nende ülesannete kohta käivaid sisedokumente ajakohastatakse ja jagatakse töötajatele korrapäraselt. Tehke ettevõtte sees teatavaks kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrolli eest vastutava isiku kontaktandmed. Kui kauplemise kontrolli ülesandeid tellitakse allhanke korras, tuleb korraldada suhtlemine ja teabevahetus selle ettevõttega.
         Määratlege kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemisega tegelevate juriidiliste ja tehniliste töötajate jaoks vajalikud teadmised ja oskused. Soovitatakse koostada ametijuhendid.
         Tagage, et kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrollitöötajad oleksid võimalikult kaitstud huvide konflikti eest. Sõltuvalt ettevõtte suurusest võib nõuete täitmise eest vastutavaks määrata sobiva osakonna või üksuse. Näiteks: isikud, kes teevad lõpliku otsuse selle kohta, kas kaupu saab saata, ei ole müügiosakonna, vaid õigusosakonna töötajad. Võimaldage kõnealustel töötajatel tegutseda ekspertidena, kes viivad ettevõtte otsusteni, mis päädivad nõuetele vastavate tehingutega.
         Dokumenteerige ja jagage kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise põhimõtted ja menetlused kõigile asjaomastele töötajatele.
         Koguge dokumenteeritud põhimõtted ja menetlused kokku ning kaaluge nende avaldamist nõuetele vastavuse juhendina.
         3.   Koolitus ja teadlikkuse suurendamine

         Kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrolli alane koolitus ja teadlikkuse suurendamine on oluline selleks, et töötajad saaksid oma ülesandeid nõuetekohaselt täita ja võtta nõuetele vastavuse kohustusi tõsiselt.

            Mida oodatakse?

         Ettevõte tagab koolituse kaudu, et kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrollitöötajad on teadlikud kõigist asjakohastest ekspordikontrolli eeskirjadest, samuti ettevõtte ICPst ja kõigist nende muudatustest. Sobivad koolitused on näiteks välisseminarid, pädevate asutuste pakutavatel teabeüritustel osalemine, asutusesisesed koolitused jne.
         Lisaks suurendab ettevõte töötajate teadlikkust kõigil asjaomastel tasanditel.

            Millised on võetavad sammud?

         Pakkuge kohustuslikku ja korrapärast koolitust kõigile kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemisega tegelevatele töötajatele, et tagada vajalikud teadmised eeskirjade ja ettevõtte ICP täitmiseks.
         Tagage koolitusega, et kõik asjaomased töötajad on teadlikud kõigist asjakohastest kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrolli käsitlevatest õigusnormidest, põhimõtetest ja kontroll-lehtedest ning nende kõigist muudatustest niipea, kui pädevad asutused on need avalikustanud. Võimaluse korral kaaluge vajaduspõhiseid koolitusi.
         Töötage välja üldise teadlikkuse tõstmise meetmed kõigile töötajatele ning erikoolitused, näiteks ostmise, inseneritöö, projektijuhtimise, kaupade saatmise, kliendisuhete ja arvete esitamise valdkonnas.
         Kaaluge, kui see on asjakohane, kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrollimiseks mõeldud riiklike või ELi koolituste kasutamist.
         Võtke võimaluse korral oma eksporditeadlikkuse tõstmise või koolitusprogrammides arvesse tulemuslikkuse hindamise, auditite, aruandluse ja parandusmeetmete käigus saadud kogemusi.
         4.   Tehingute järelevalve protsess ja menetlused

         Operatiivse rakendamise seisukohast on ICP kõige olulisem element tehingute järelevalve. See element sisaldab ettevõtte sisemeetmeid, millega tagatakse, et tehinguid ei tehta ilma nõutava litsentsita ega asjakohaseid kaubanduspiiranguid või -keelde rikkudes.
         Tehingute järelevalve menetlustega kogutakse ja analüüsitakse asjakohast teavet kauba klassifitseerimise, tehingu riskihindamise, loa kindlaksmääramise ja kohaldamise ning loa saamise järgse kontrolli kohta.
         Tehingute järelevalve meetmed võimaldavad ettevõttel töötada välja ja säilitada teatav hoolsusstandard seoses kahtlaste päringute või tellimuste käsitlemisega.

            Mida oodatakse?

         Ettevõte kehtestab menetluse, et hinnata, kas kahesuguse kasutusega kaupadega seotud tehingu suhtes kohaldatakse riiklikku või ELi kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrolli ning määrab kindlaks kohaldatavad protsessid ja menetlused. Korduvate tehingute puhul tuleb tehingute järelevalvet teostada korrapäraselt.
         See põhielement jaguneb järgmiselt:

                     —

                     kaupade, tarkvara ja tehnoloogia klassifitseerimine;

                     —

                     tehingute riskihindamine, sealhulgas

                                 —

                                 kontrollid kaubandusega seotud embargode või sanktsioonidega hõlmatud või tundlike sihtkohtade ja üksuste (10) suhtes;

                                 —

                                 väidetava lõppkasutuse ja seotud osaliste uurimine;

                                 —

                                 kõrvalesuunamise riski hindamine;

                                 —

                                 lauskontroll loetlemata kahesuguse kasutusega kaupade puhul;

                     —

                     vajaduse korral loanõuete ja -taotluste kindlaksmääramine, sealhulgas vahendamise, edasitoimetamise ja transiidi puhul ning

                     —

                     loa saamise järgsed kontrollid, sealhulgas saadetiste ja loa tingimustele vastavuse kontroll.

               Tehingute järelevalve protsessi käigus tekkinud kahtluse korral, eelkõige seoses väidetava lõppkasutuse ja seotud osaliste uurimise või kõrvalesuunamise riski hindamise tulemustega, konsulteerige palun pädeva asutusega selles ELi liikmesriigis, kus teie ettevõte on asutatud.
         Tehingute järelevalvet võib teha käsitsi või automaatselt, sõltuvalt teie ettevõtte vajadustest ja olemasolevatest vahenditest.

            Millised on võetavad sammud?

            Kaupade klassifitseerimine

         Kaupade klassifitseerimiseks tuleb otsustada, kas kaubad on loetletud. Selleks võrreldakse kauba tehnilisi omadusi ELi ja riiklike kahesuguse kasutusega kaupade loeteludega. Vajaduse korral tehke kindaks, kas kauba suhtes kohaldatakse ELi või teie ettevõtte asukohajärgse ELi liikmesriigi kehtestatud piiravaid meetmeid (sealhulgas sanktsioone).
         Kahesuguse kasutusega kaubad (füüsiline toode, tarkvara või tehnoloogia) võivad vajada luba erinevatel põhjustel.
         Pöörake erilist tähelepanu kahesuguse kasutusega komponentide ja varuosade klassifitseerimisele ning sellise kahesuguse kasutusega tarkvara ja tehnoloogia klassifitseerimisele, mida saab edastada e-posti teel või teha kättesaadavaks näiteks välismaise pilveteenuse kaudu.
         Koguge teavet teie kahesuguse kasutusega kaupade võimaliku väärkasutuse kohta, näiteks seoses sõjaliste tavarelvade või massihävitusrelvade levikuga. Jagage seda teavet ettevõtte sees.
         Soovitatav on küsida tarnija(te)lt teavet teie ettevõtte töödeldavate või koostatavate materjalide, komponentide ja allsüsteemide klassifitseerimise kohta kahesuguse kasutusega kaubaks, ka tootmises kasutatavate masinate puhul. Teie ettevõtte ülesanne on siiski kontrollida tarnija(te)lt saadud klassifikatsiooni.
         Vastavalt kahesuguse kasutusega kaupade määruse (EÜ) nr 428/2009 artikli 22 lõikele 10 märkige (viitega asjakohastele õigusaktidele) ELi siseseid vedusid käsitlevates äridokumentides, et tehing hõlmab kahesuguse kasutusega kaupu ja neid kontrollitakse, kui neid eksporditakse EList.

            Tehingute riskihindamine

         Kontrollid embargode või sanktsioonidega hõlmatud või tundlike sihtkohtade ja üksuste suhtes
         Kontrollige, et ühegi osalise (vahendajad, ostja, kaubasaaja või lõppkasutaja) suhtes ei kohaldata piiravaid meetmeid (sanktsioone), uurides ajakohastatud sanktsioonide loetelusid (11).
         Väidetava lõppkasutuse ja seotud osaliste uurimine
         Tundke oma kliente ja nendepoolset toodete lõppkasutust.
         Tutvuge pädeva asutuse esitatud teabega lõppkasutuse aruandeid käsitlevate ELi ja riiklike eeskirjade ja nõuete kohta. Isegi kui puudub riiklik kohustus esitada nõuetekohaselt täidetud ja allkirjastatud lõppkasutuse aruanne, võib see olla kasulik vahend lõppkasutaja/kaubasaaja usaldusväärsuse kontrollimiseks ning saadavat teavet võib kasutada selleks, et määrata kindlaks, kas loetlemata kahesuguse kasutusega kaupade puhul on vaja luba, kui on kindlaks tehtud lõppkasutuse probleemid määruse (EÜ) nr 428/2009 (12) artikli 4 tingimuste kohaselt.
         Olge valvsad kõrvalesuunamise riskist märku andvate näitajate ja kahtlaste päringute või tellimuste osas, nt hinnake, kas märgitud lõppkasutus on kooskõlas lõppkasutaja tegevuse ja/või turgudega. 2. lisas on esitatud küsimuste loetelu, mis toetab väidetava lõppkasutuse ja seotud osaliste tausta uurimist.
         Kõrvalesuunamise riski hindamine
         Olge valvsad kõrvalesuunamise riskist märku andvate näitajate ja kahtlaste päringute või tellimuste osas. 2. lisas on esitatud küsimuste loetelu, mis toetab kõrvalesuunamise riski hindamist.
         Pöörake erilist tähelepanu loetlemata kahesuguse kasutusega kaupade lauskontrollile, kui väidetava lõppkasutuse ja seotud osaliste uurimine või kõrvalesuunamise riski hindamine annab teavet, mis on määruse (EÜ) nr 428/2009 artikli 4 tingimuste kohaselt murettekitav.
         Lauskontroll loetlemata kahesuguse kasutusega kaupade puhul
         Tagage, et ettevõte on kehtestanud korra, millega teha kindlaks, kas ta on teadlik teabe olemasolust väidetava lõppkasutusega seotud probleemide kohta (määruse (EÜ) nr 428/2009 artikli 4 tingimuste kohaselt). Kui eksportija on sellest teadlik, tagab ettevõte, et eksport ei toimu pädevat asutust teavitamata ja ilma, et oleks saadud pädeva asutuse lõplik otsus.
         Kui pädevad asutused teavitavad eksportijat sellest, et on olemas teave väidetava lõppkasutusega seotud probleemide kohta (määruse (EÜ) nr 428/2009 artikli 4 tingimuste kohaselt), peab ettevõttel olema kehtestatud kord, millega tagatakse teabe kiire liikumine ja ekspordi viivitamatu peatamine. Tuleb tagada, et eksport ei toimuks ilma pädeva asutuse loata.

            Loa olemasolu kindlakstegemine ja loa taotlemine, sealhulgas vahendamise, edasitoimetamise ja transiidi puhul

         Veenduge, et teie ettevõttel on pädeva ekspordikontrolliasutuse kontaktandmed.
         Koguge ja levitage teavet erinevate loaliikide (sh individuaalsed, üld- ja koondload) ja kontrollitavate tegevuste (sealhulgas eksport, vahendamine, edasitoimetamine ja transiit) kohta ning loataotlemise korra kohta, mis on seotud kohaldatava ELi ja riikliku kontrolliga kahesuguse kasutusega kaupade puhul.
         Olge teadlikud kontrollitavatest ekspordiliikidest, mis ei ole nii ilmsed (nt eksport pilveteenuse või isikliku pagasi kaudu), ja kahesuguse kasutusega kauba kontrollimeetmetest muude tegevuste puhul peale ekspordi, nagu tehniline abi või vahendamine.

            Loa saamise järgsed kontrollid, sealhulgas saadetiste ja loa tingimustele vastavuse kontroll

         Enne saadetise tegelikku saatmist tuleks teha lõplik kontroll, et kõik nõuetele vastavuse tagamise etapid oleksid nõuetekohaselt läbitud. See on sobiv hetk kontrollimaks, kas kaubad on õigesti klassifitseeritud, kas on tuvastatud ohumärgid, kas üksuste uurimine oli tõhus ja kas saadetise jaoks on olemas kehtiv luba.
         Lõpptehingu riskihindamine on vajalik juhul, kui vahepeal on asjakohaseid õigusakte muudetud, näiteks kaup on nüüd kantud kahesuguse kasutusega kaupade loetellu või lõppkasutaja suhtes on võetud sanktsioone.
         Rakendage menetlust, millega saadetis peatatakse või pannakse ootele, kui mõni nõuetest ei ole täidetud või kui on esinenud mõni ohumärk. Kõnealused kaubad peaks ekspordiks vabastama üksnes nõuetele vastavuse eest vastutav isik.
         Veenduge, et loa tingimused on täidetud (sealhulgas aruandlus).
         Pange tähele, et kõik muudatused eksportiva ettevõtte andmetes (nt nimi, aadress ja õiguslik seisund), lõppkasutaja ja/või vahendajate andmetes ning lubatud kaupade andmetes võivad mõjutada loa kehtivust.
         5.   Tulemuslikkuse hindamine, auditid, aruandlus ja parandusmeetmed

         ICP ei ole staatiline meetmete kogum ning seetõttu tuleb see läbi vaadata ja seda testida, kui see osutub vajalikuks nõuetele vastavuse tagamiseks.
         Tulemuslikkuse hindamine ja auditid näitavad, kas ICP rakendamine on tõhus ning kooskõlas kohaldatavate riiklike ja ELi ekspordikontrollinõuetega.
         Hästi toimival ICP-l on selge aruandluskord töötajate teavitamise ja eskalatsioonitegevuse kohta, kui on tekkinud nõuete rikkumise kahtlus või rikkumine on tuvastatud. Usaldusväärse vastavuskultuuri osana peavad töötajad tundma end enesekindlalt ja julgelt, kui nad tõstatavad heauskselt küsimusi või annavad teada muredest seoses nõuetele vastavusega.
         Tulemuslikkuse hindamised, auditid ja aruandlusmenetlused on kavandatud selleks, et avastada vastuolusid ning täpsustada ja muuta menetlusi juhul, kui nendega kaasneb (võib kaasneda) nõuete rikkumine.

            Mida oodatakse?

         Ettevõte töötab välja tulemuslikkuse hindamise menetlused, et kontrollida ettevõtte igapäevast vastavustööd ja seda, kas ekspordikontrollitoiminguid rakendatakse vastavalt ICP nõuetele. Tulemuslikkuse hindamine ettevõtte sees võimaldab rikkumise juhtude varajast avastamist ning kahju ohjamise järelmeetmete väljatöötamist. Tulemuslikkuse hindamine vähendab seega ettevõtte riske.
         Ettevõttel on olemas auditite läbiviimise kord, mis hõlmab süstemaatilisi, suunatud ja dokumenteeritud kontrolle, kinnitamaks, et ICPd rakendatakse nõuetekohaselt. Auditeid võib teha ettevõttesiseselt või kasutades kvalifitseeritud välisaudiitoreid.
         Aruandlus on kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemisega tegeleva personali ja teiste asjaomaste töötajate jaoks kehtestatud kord seoses teavitamis- ja eskalatsioonimeetmetega, mida võetakse kahesuguse kasutusega kaupadega seotud nõuete rikkumise kahtluse või tuvastatud juhtumite korral. See ei osuta välisele aruandekohustusele, nt juhul, kui teie ettevõte on registreeritud liidu üldise ekspordiloa kasutamiseks vastavalt määrusele (EÜ) nr 428/2009.
         Parandusmeetmed on meetmete kogum, millega tagatakse ICP nõuetekohane rakendamine ja vastavusmenetluste kindlakstehtud nõrkade kohtade kõrvaldamine.

            Millised on võetavad sammud?

         Nähke igapäevase tegevuse osana ette pistelise kontrolli mehhanismid ettevõttes toimuva kaubanduse kontrolli töövoo jälgimiseks, et tagada mis tahes rikkumiste avastamine varases etapis. Teine lähenemisviis on kasutada „nelja silma“ põhimõtet, mille puhul teine inimene vaatab läbi kaubanduskontrolli käsitlevad otsused ja kontrollib neid.
         Töötage välja ja viige läbi auditeid, et kontrollida ICP ülesehitust, asjakohasust ja tõhusust.
         Tagage, et kõik ICP aspektid kaasatakse auditisse.
         Veenduge, et töötajad tunnevad end enesekindlalt ja julgelt, kui nad tõstatavad heauskselt küsimusi või annavad teada muredest seoses nõuetele vastavusega.
         Kehtestage rikkumisest teatamise ja eskalatsioonimenetlused, mis reguleeriks töötajate tegevust juhul, kui on toimunud kahesuguse kasutusega kaupadega seotud nõuete rikkumine või on selle kahtlus. Seda võivad teha ka kolmandad isikud.
         Dokumenteerige kõik kahesuguse kasutusega kaupade kontrolli käsitlevate riiklike ja ELi õigusaktide ja seotud parandusmeetmete võimalikud rikkumiskahtlused kirjalikult.
         Võtke tõhusad parandusmeetmed, et kohandada ekspordikontrollitoiminguid või ICP-d vastavalt tulemuslikkuse hindamise, ICP süsteemiauditi või aruandluse tulemustele. Neid tulemusi, sealhulgas menetluste ja parandusmeetmete läbivaatamist, soovitatakse jagada kahesuguse kasutusega kaupade kontrollitöötajate ja juhtkonnaga. Kui parandusmeetmed on rakendatud, soovitatakse muudetud menetlused edastada kõikidele asjaomastele töötajatele.
         Arutelu pädeva asutusega võib aidata kaasa kahju kontrollimisele ja võimalikele viiside leidmisele ettevõtte ekspordikontrolli tugevdamiseks.
         6.   Registrite pidamine ja dokumendid

         Teie ettevõtte nõuetele vastavuse tagamiseks tehtavate jõupingutuste jaoks on oluline, et kahesuguse kasutusega kaupade kontrolliga seotud andmed oleksid proportsionaalsed, täpsed ja jälgitavad. Põhjalik registrisüsteem aitab teie ettevõttel läbi viia tulemuslikkuse hindamisi ja auditeid, mis on kooskõlas ELi ja/või riiklike dokumentide säilitamise nõuetega, ning hõlbustab koostööd pädevate asutustega kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise üle teostatava kontrolli puhul.

            Mida oodatakse?

         Registrite pidamine on kahesuguse kasutusega kaupadega seotud tegevust käsitlevate õiguslike dokumentide säilitamise, haldamise ja jälgitavuse menetluste ja suuniste kogum. Teatavate dokumentide säilitamise nõue tuleneb seadusest, kuid teie ettevõtte huvides võib olla pidada registrit mõnede muude dokumentide kohta (nt sisedokument, milles kirjeldatakse kauba liigitamise tehnilist otsust). Kui kõik vajalikud andmed on nõuetekohaselt kogutud ja dokumenteeritud, võimaldab see kahesuguse kasutusega kaupade igapäevaste kontrollitegevuste ja ka perioodiliste auditite käigus tõhusamat otsingut ja dokumentide kättesaamist.

            Millised on võetavad sammud?

         Kontrollige registrite pidamise õiguslikke nõudeid (hoidmisperiood, dokumentide sisu jne) asjaomases ELi liikmesriigis ja selle liikmesriigi õigusaktides, kus ettevõte on asutatud.
         Et kõik asjakohased dokumendid oleksid käepärast, kaaluge registrite pidamise nõuete kindlaksmääramist vahendajatega, sealhulgas ekspediitorite ja turustajatega sõlmitavates lepingutes.
         Looge kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrollimiseks sobiv registreerimis- ja otsingusüsteem. Toimivad märgendamis- ja otsingufunktsioonid on olulised nii paber- kui ka e-süsteemide puhul.
         Veenduge, et ekspordikontrolliga seotud dokumente säilitatakse järjepidevalt ja et neid on võimalik pädevale asutusele või muudele kolmandatele isikutele kontrollimiseks või auditeerimiseks viivitamata kättesaadavaks teha.
         Soovitatav on säilitada varasem kirjavahetus pädeva asutusega, samuti seoses lõppkasutuse või -kasutajate kontrolliga loetlemata kahesuguse kasutusega kaupade puhul ja tehnilise klassifitseerimise alase nõu puhul.
         7.   Füüsiline julgeolek ja infoturve

         Kahesuguse kasutusega kaupadega, sealhulgas tarkvara ja tehnoloogiaga kauplemise kontroll toimub riikliku ja rahvusvahelise julgeoleku ning välispoliitika eesmärkide tõttu. Seetõttu peaksid kahesuguse kasutusega kaubad olema nende tundlikkuse tõttu kaitstud. Ajakohased turvameetmed aitaksid vähendada riske, mis on seotud kontrollitavate kaupade loata kõrvaldamise või neile juurdepääsu saamisega. Füüsilise julgeoleku meetmed on olulised, kuid kontrollitava elektroonilise tarkvara või tehnoloogia olemusest tulenevalt võib kahesuguse kasutusega kauplemise eeskirjade järgimise tagamine olla eriti keeruline ning nõuda ka infoturbe meetmete võtmist.

            Mida oodatakse?

         Füüsiline julgeolek ja infoturve tähistavad sisemenetlusi, mille eesmärk on tagada, et töötajad, töövõtjad, tarnijad või külastajad ei saaks kahesuguse kasutusega kaupadele loata juurdepääsu ning välistatud oleks nende kõrvaldamine. Nende menetluste abil töötatakse ettevõttes välja turvakultuur ja tagatakse, et kahesuguse kasutusega kaubad, sealhulgas tarkvara ja tehnoloogia, ei lähe kaotsi, seda ei varastata ega ekspordita ilma kehtiva loata.

            Millised on võetavad sammud?

            Füüsiline julgeolek

         Veenduge vastavalt ettevõtte riskihindamisele, et kahesuguse kasutusega kaubad on kaitstud töötajate või kolmandate isikute poolt loata kõrvaldamise eest. Kaaluda võiks näiteks kaupade füüsilist kaitsmist, piiratud juurdepääsuga alade loomist ja juurdepääsu- või väljumiskontrolli.

            Infoturve

         Kehtestage põhilised kaitsemeetmed ja menetlused, et tagada kontrollitava kahesuguse kasutusega tarkvara või tehnoloogia turvaline säilitamine ja kättesaadavus elektroonilises vormingus, sealhulgas viirusetõrje, failide krüpteerimine, kontrolljäljed ja logifailid, kasutajate juurdepääsu kontroll ja tulemüür. Kui see on teie ettevõtte puhul asjakohane, siis kaaluge kaitsemeetmete võtmist, kui tarkvara või tehnoloogia laaditakse üles pilve, seda talletatakse pilves või seda edastatakse pilve kaudu.

            (1)  Määrus (EÜ) nr 428/2009.

            (2)  Käesolevas dokumendis tuleks mõistet „ettevõte“ mõista laias tähenduses. See hõlmab teadusuuringutega tegelevaid, akadeemilisi ja muid üksusi, mis määruse (EÜ) nr 428/2009 kohaselt kvalifitseeruvad eksportijateks. Käesolevates suunistes ei esitata (praeguses etapis) konkreetseid nõuandeid eri sektorite ja osalejate kohta.

            (3)  Vt ka https://www.wassenaar.org/app/uploads/2015/06/2-Internal-Compliance-Programmes.pdf

            (4)  Vt ka http://www.nuclearsuppliersgroup.org/images/Files/National_Practices/NSG_Measures_for_industry_update_revised_v3.0.pdf

            (5)  Komisjoni 11. jaanuari 2011. aasta soovitus 2011/24/EL kaitseettevõtjate sertifitseerimise kohta kaitseotstarbeliste toodete ühendusesisese veo tingimuste lihtsustamist käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/43/EÜ artikli 9 alusel (ELT L 11, 15.1.2011, lk 62).

            (6)  Vt ka http://icpguidelines.com

            (7)  Vt ka https://ec.europa.eu/taxation_customs/general-information-customs/customs-security/authorised-economic-operator-aeo_en

            (8)  Pühendumuse avalduses võiks näiteks väita, et ükski ettevõtte nimel tegutsev isik ei tohi mitte mingil juhul võimaldada kaupade eksporti, vahendamist, transiiti või edasitoimetamisest ELi ja liikmesriikide kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrolli käsitlevate õigusnormide vastaselt. Ekspordikontrolli vajalikkusest arusaamise parandamiseks võib avalduses lühidalt kirjeldada selle eesmärke. Samuti võiks rõhutada, kui oluline on ekspordikontrolli nõuete järgimine, nii et töötajad mõistaksid võimalikke rikkumisi, kuna neid on teavitatud autoriseerimata tehingutega seotud riskidest ja nende võimalikest tagajärgedest (kriminaalõiguslikud tagajärjed, mainekahju, finantskahju, distsiplinaarvastutus jne) ettevõttele ja tehingutega seotud töötajatele. Juhtkonna pühendumus nõuete täitmisele peaks soovitatavalt olema võimalikult lihtne.

            (9)  Ettevõtted võiksid samuti kaaluda avalduse avaldamist veebisaitidel ja muude kommertskanalite kaudu, et teavitada kolmandaid isikuid ettevõtte pühendumusest ekspordikontrolli nõuete täitmisele.

            (10)  „Tundlikud sihtkohad ja üksused“ ei ole üksnes embargo või sanktsioonide all olevad sihtkohad, vaid ka muud sihtkohad, kuhu (teatavate) kahesuguse kasutusega kaupade saatmine võib konkreetsetel juhtudel olla kriitiline, näiteks massihävitusrelvade leviku tõkestamise või inimõigustega seotud probleemide tõttu, nagu on kindlaks määranud pädev asutus. Pange tähele, et seoses inimõigustega võib kohaldada ka muid määrusi, nt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2019/125 (ELT L 30, 31.1.2019, lk 1), millega kehtestatakse kontroll selliste kaupade ekspordi üle, mida võidakse kasutada surmanuhtluse täideviimiseks või piinamiseks.

            (11)  Konsolideeritud ELi sanktsioonide loetelu (https://eeas.europa.eu/topics/sanctions-policy/8442/consolidated-list-sanctions_en) ja ELi sanktsioonide kaart (https://www.sanctionsmap.eu) võivad teid aidata sanktsioonide uurimisel.

            (12)  Kui teie klient ei ole teadlik lõppkasutuse aruande vajalikkusest, kaaluge (üheleheküljelise) kaaskirja koostamist, milles selgitatakse kahesuguse kasutusega kaupade kontrolli põhialuseid ja märgitakse, et nõutav dokument kiirendab loa taotlemist või võib selleks olla isegi kohustuslik.

            1. lisa

               Kasulikud küsimused ettevõtte ICP kohta

            Ettevõtted või asutused võivad kasutada järgmist mittetäielikku loetelu kasulikest küsimustest, mis puudutavad ettevõtte ICPd. Küsimused on seotud kõigi põhielementidega, kuid mitte tingimata iga kirjeldatud sammuga.
            Küsimused võivad olla kasulikud kas ICP väljatöötamisel või hilisemas etapis olemasoleva ICP läbivaatamisel. Need ei asenda teie ettevõtte ICP hindamist seoses käesolevate suuniste põhiosas esitatud punktide „Mida oodatakse?“ ja „Millised on võetavad sammud?“ üksikasjadega. Nendele küsimustele antud vastuseid ei tuleks ka käsitada kui kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrolliga seotud nõuetekohase ICP kinnitust.
            1.   Kõrgema juhtkonna pühendumus nõuete täitmisele

                        —

                        Kas on olemas kõrgema juhtkonna pühendumuse avaldus, kus on selgelt välja toodud ettevõtte pühendumus kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrollile?

                        —

                        Kas see avaldus on kõigile töötajatele kergesti kättesaadav?

                  2.   Organisatsiooni struktuur, vastutus ja vahendid

                        —

                        Kas teie ettevõte on määranud isiku(d), kes vastutab või vastutavad töötajate küsimustele vastamise eest ettevõtte nõuete täitmise menetluste, kahtlaste päringute või võimalike rikkumiste korral? Kas vastutava(te) isiku(te) kontaktandmed on kättesaadavad kõigile asjaomastele töötajatele?

                        —

                        Millised teie ettevõtte osad või tegevused on seotud kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrolli ja nõuetele vastavusega?

                        —

                        Millises teie ettevõtte osas asuvad kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemisega seotud töötajad? Kas võib esineda huvide konflikt?

                        —

                        Kui teie ettevõte otsustab tellida kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise juhtimise allhanke korras, kuidas toimub suhtlemine teie ettevõttega?

                        —

                        Kui palju inimesi töötab ainult kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise valdkonnas või vastutab selle eest muid ülesandeid täites? Kas on olemas asendajad?

                        —

                        Kuidas on korraldatud ekspordikontrolli töötajate ja kõrgema juhtkonna vaheline suhe, näiteks seoses teabevahetusega?

                        —

                        Kas teie ettevõte dokumenteerib ja jagab kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise põhimõtted ja menetlused kõigile asjaomastele töötajatele? Millises vormis?

                        —

                        Kas on olemas elektroonilised vahendid, mis toetavad teie ettevõtte vastavusmenetlusi?

                  3.   Koolitus ja teadlikkuse suurendamine

                        —

                        Kas teie ettevõtte pakub (kohandatud) nõuete täitmise koolitust või teadlikkuse suurendamise meetmeid?

                        —

                        Milliseid nõuete täitmise koolitusi või teadlikkuse suurendamise meetmeid ettevõte pakub? Näiteks: välisseminarid, pädevate asutuste pakutavatel teabeüritustel osalemine, asutusesisesed koolitused jne.

                        —

                        Kuidas tagatakse, et kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrollitöötajatel on juurdepääs kõigile asjakohastele õigusnormidele?

                  4.   Tehingute järelevalve protsess ja menetlused

            4.1.   Kaupade klassifitseerimine

                        —

                        Kas kõiki asjaomaseid tooteid hinnatakse ELi ja riiklike kahesuguse kasutusega kaupade loetelude või piiravate meetmete alusel ja kes selle eest vastutab?

                        —

                        Kas teie ettevõte tegeleb kahesuguse kasutusega tarkvara või tehnoloogia elektroonilise edastamisega? Kui jah, siis kuidas tagab ettevõte tarkvara või tehnoloogia elektroonilise edastamise nõuetele vastavuse?

                        —

                        Kas on kehtestatud kord, mille alusel töötajad pääsevad kontrollitavale tehnoloogiale või tarkvarale juurde välismaal viibides?

                        —

                        Kas ettevõtte saadud või toodetud toodete klassifikatsioon registreeritakse?

                        —

                        Kas riigi ja ELi kahesuguse kasutusega kaupade loeteludes tehtavad muudatused jõuavad ettevõtte klassifitseerimismenetlustesse?

                        —

                        Pidades silmas kahesuguse kasutusega kaupade määruse (EÜ) nr 428/2009 artikli 22 lõiget 10, kas ELi siseseid vedusid käsitlevates äridokumentides on mainitud, et tehing hõlmab kahesuguse kasutusega kaupu ja neid kontrollitakse, kui neid eksporditakse EList?

                  4.2.   Tehingute riskihindamine

            Mittetäielik loetelu ohumärke puudutavatest küsimustest, mis võivad toetada teie ettevõtte tehingute hindamisprotsessi klientide kahtlaste päringute avastamiseks on esitatud 2. lisas.

                        —

                        Millised on tehingute riskihindamise positiivsete ja negatiivsete tulemustega tegelemise menetlused?

                        —

                        Kuidas tehingute riskihindamise nn valepositiivsete tulemustega (nt ebavajalik teadaanne probleemist) tegeldakse?

               Kontrollid embargode või sanktsioonidega hõlmatud või tundlike sihtkohtade ja üksuste suhtes

                        —

                        Kuidas võtab teie ettevõte tehingu riskihindamise käigus arvesse piiravaid meetmeid (sealhulgas sanktsioone)?

               Väidetava lõppkasutuse ja seotud osaliste uurimine

                        —

                        Millised on sisemenetlused väidetava lõppkasutuse ja seotud osaliste kontrollimiseks?

                        —

                        Kuidas (uusi) seotud osalisi kontrollitakse? Kas kontrollite korrapäraselt uuesti ka olemasolevaid kliente?

               Lauskontroll loetlemata kahesuguse kasutusega kaupade puhul

                        —

                        Kuidas kogutakse teavet märgitud lõppkasutuse probleemide kohta (lauskontrolli tähenduses) (1) ja kuidas seda kasutatakse?

               Kõrvalesuunamise riski hindamine

                        —

                        Kas teie ettevõte on kehtestanud menetlused kõrvalesuunamise riski hindamiseks?

                  4.3.   Loa olemasolu kindlakstegemine ja loa taotlemine, sealhulgas kontrollitava vahendamise, edasitoimetamise ja transiidi puhul

                        —

                        Kuidas tagatakse, et iga üksikjuhtumi puhul taotletakse/kasutatakse õiget loatüüpi (individuaalsed, üld- või koondload)?

                        —

                        Kuidas tagatakse, et vähem ilmseid ekspordiliike ja muid tegevusi, mille suhtes kohaldatakse piiranguid, sellisena ka käsitatakse ja et need ei ole vastuolus ELi ja liikmesriikide kahesuguse kasutusega kaupade kontrolli käsitlevate õigusaktidega?

                  4.4.   Loa saamise järgsed kontrollid, sealhulgas saadetiste ja loa tingimustele vastavuse kontroll

                        —

                        Kas tehingu lõplik riskihindamine toimub enne saatmist?

                        —

                        Kuidas tagab teie ettevõte loa (lubade) tingimuste täitmise?

                  5.   Tulemuslikkuse hindamine, auditid, sisearuandlus ja parandusmeetmed

                        —

                        Kas igapäevase äritegevusega seotud toiminguid kontrollitakse (juhusliku) kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrolli tulemuslikkuse hindamise käigus?

                        —

                        Kas teie ettevõttel on olemas sise- või välisauditimenetlused?

                        —

                        Kas teie ettevõttel on olemas rikkumisest teatamise või eskalatsioonimenetlused?

                        —

                        Milliseid parandusmeetmeid teie ettevõte nõuete rikkumise korral võtab?

                  6.   Registrite pidamine ja dokumendid

                        —

                        Millised on ettevõtte kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemisega seotud dokumentide registreerimise ja otsimise menetlused? Kas teie ettevõte on kaalunud pädeva asutusega peetud varasema kirjavahetuse dokumenteerimist?

                        —

                        Kas registripidamisele esitatavad õiguslikud nõuded on teada kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrollitöötajatele ja asjaomastele äripartneritele?

                        —

                        Kas registreid kontrollitakse täielikkuse, täpsuse ja kvaliteedi osas?

                  7.   Füüsiline julgeolek ja infoturve

                        —

                        Kas teie ettevõte rakendab küberturbemeetmeid, et kahesuguse kasutusega kaubad, sealhulgas tarkvara ja tehnoloogia, ei läheks kaotsi, seda ei varastataks ega eksporditaks ilma kehtiva loata?

                        —

                        Kas teie ettevõte suudab määratleda füüsilise julgeoleku ja infoturbe kriitilised etapid ning nendega seotud nõrgad kohad kahesuguse kasutusega kaupade puhul?

               (1)  Määruse (EÜ) nr 428/2009 artikkel 4.

            2. lisa

               Ohumärgid, mis on seotud kahtlaste päringutega

            Valvsus kahtlaste päringute või tellimuste suhtes on oluline massihävitusrelvade leviku, nende kättetoimetamise viiside ja tavarelvade destabiliseeriva koondumisega seotud riskide vastu võitlemisel. Kõnealuse teabe jagamine pädeva asutusega on väga soovitatav ja mõnel juhul ELi ning siseriiklike õigusnormide alusel kohustuslik. Kahtluse korral konsulteerige pädeva asutusega.
            Allpool esitatud ohumärkide loetelu põhineb olemasolevatel parimatel tavadel ja on tuletatud järgmisest:

                        —

                        Wassenaari kokkuleppe nõustamisküsimuste loetelu tööstusharule (lepiti kokku 2003. aasta täiskogul ja vaadati läbi 2018. aasta täiskogul)

                        —

                        2010. aasta nõuetele vastavuse juhend (Department for Business Innovation & Skills, Ühendkuningriik) ja

                        —

                        teiste ELi liikmesriikide pädevate asutuste lähenemisviisid ICP-le.

                  Teie ettevõtte kogemustele tuginedes saab teha järgnevas loetelus täiendusi või muudatusi. Te ise teate kõige paremini, mis teie ärivaldkonnas kahtlusi äratab.
            Teie ettevõte peab olema valvas, kui avastatakse üks või mitu järgmistest ohumärkidest.

               Teie toode

                        —

                        Teie toode on alles arendamisel või sellel ei ole koduturul veel palju kliente;

                        —

                        teie toote omadused on tehniliselt paremad kui konkurentide omad;

                        —

                        teie klient palus tavatoodet tavatult kohandada või modifitseerimistaotlused tekitavad küsimusi seoses kohandatud toote võimalike rakendustega;

                        —

                        teie tootel on teadaolev kahesugune, sõjaline või tundlik kasutus.

               Lõppkasutus ja lõppkasutaja

                        —

                        Klient on teie ettevõtte jaoks uus ja teadmised temast on puudulikud või ebajärjepidevad või on avalikest allikatest keeruline leida kliendi kohta teavet;

                        —

                        lõppkasutaja on kaubandusettevõte, turustaja või asub vabakaubanduspiirkonnas, nii et teie ettevõte ei pruugi olla teadlik, kuhu teie toode lõpuks jõuab;

                        —

                        lõppkasutaja on seotud sõjaväe, kaitsetööstuse või riikliku teadusasutusega, kuid väidetav lõppkasutus on tsiviilotstarbeline;

                        —

                        jääb mulje, et klient ei tunne toodet ega selle näitajaid (nt ilmselgelt puuduvad tehnilised teadmised);

                        —

                        klient soovib toodet, mis tundub olevat kavandatud rakenduse jaoks liiga tõhus;

                        —

                        päringutega seotud kontaktandmed (nt telefoninumbrid, e-posti aadressid ja aadressid) asuvad asjaomasest ettevõttest erinevas riigis või on aja jooksul muutunud;

                        —

                        ettevõttel on välismaine nimi (nt keeles, mis on peakontori asukohariigi seisukohast ootamatu);

                        —

                        ettevõtte veebisaidi sisu on puudulik võrreldes sellega, mis on tavaliselt ettevõtte veebisaidil;

                        —

                        klient ei soovi jagada teavet kaupade lõppkasutuse kohta (nt lõppkasutaja aruande kaudu), anda selgeid vastuseid tavaliste läbirääkimiste rutiinsetele äri- või tehnilistele küsimustele või esitada lõppkasutaja aruannet;

                        —

                        antakse ebaveenvaid selgitusi selle kohta, miks kaubad on vajalikud, võttes arvesse kliendi tavapärast äritegevust või kaupade tehnilist keerukust.

               Saadetis

                        —

                        Nõutakse tavatuid saatmis-, pakendamis- või märgistamistingimusi; keeldutakse tavapärastest saatmise, konteinerite/veokite pitseerimise ja saaja/lõppkasutaja poolt kättesaamise kinnituse andmise tingimustest.

               Finants- ja lepingutingimused

                        —

                        Ebatavaliselt soodsad maksetingimused, näiteks põhjendamatult kõrge hinna maksmine, täieliku ettemakse tegemine või soov teha kohe täielik sularahamakse;

                        —

                        makse teevad muud osapooled kui klient või väidetavad vahendajad ja makse teekond on toodetest erinev;

                        —

                        keeldutakse tavapärastest paigaldus-, koolitus- või hooldusteenustest;

                        —

                        paigaldamiskoht on range turvakontrolli all või asub piirkonnas, millele juurdepääs on väga piiratud;

                        —

                        paigaldamiskoht on eksportija äri või paigaldatava tootetüübi seisukohast ebaharilik;

                        —

                        on ebaharilikke nõudmisi lõppsihtkohtade, klientide või kaupade spetsifikatsioonide konfidentsiaalsuse suhtes;

                        —

                        soovitakse liigselt varuosi või puudub huvi mis tahes varuosade vastu.

                  Pädeva asutusega teabe jagamine kahtlaste päringute kohta on hea äritava ja väga soovitatav. Lisaks on kasulik jagada teavet ettevõtte tarneahelas ja teiste eksportijatega, kui see on asjakohane, kuna relvakaubitsejad saadavad päringuid erinevatele ettevõtetele, lootes, et mõni osutub edukaks või saadakse kriitiline kogus materjali erinevatest allikatest (kui iga üksikpäring ei tekita veel kahtlusi). Kahtluse korral konsulteerige pädeva asutusega.

            3. lisa

               ELi liikmesriikide pädevate ekspordikontrolliasutuste loetelu

            http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2016/august/tradoc_154880.pdf