title: Nõukogu soovitus, 5. detsember 2017, mis esitatakse eesmärgiga korrigeerida Rumeenias oluline kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast

text:
               20.12.2017

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 439/1

         NÕUKOGU SOOVITUS,
   5. detsember 2017,
   mis esitatakse eesmärgiga korrigeerida Rumeenias oluline kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast
   (2017/C 439/01)
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 4,
   võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 10 lõike 2 teist lõiku,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               16. juunil 2017 otsustas nõukogu kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu („ELi toimimise leping“) artikli 121 lõikega 4, et Rumeenias esineb oluline kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast ning esitas Rumeeniale soovituse võtta vajalikud meetmed tagamaks, et valitsemissektori esmaste netokulude (2) nominaalne kasvumäär ei ületa 2017. aastal 3,3 %, vastates aastasele struktuursele kohandamisele mahus 0,5 % SKPst (3). Rumeenial soovitati kasutada eelarvepuudujäägi vähendamiseks juhuslikku kasumit, eelarve konsolideerimise meetmed peaksid aga tagama valitsemissektori struktuurse eelarvepositsiooni püsiva paranemise majanduskasvu soodustaval viisil. Nõukogu seadis Rumeeniale soovituse järgimiseks võetud meetmest teatamise tähtajaks 15. oktoobri 2017.

               (2)

               11. juulil 2017 soovitas nõukogu, et Rumeenia tagaks 2017. aastal nõukogu 16. juuni 2017. aasta soovituse (4) järgimine, et korrigeerida oluline kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast. Rumeenial soovitati eelarvet kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti ennetusliku osa nõuetega 2018. aastal oluliselt kohandada, et liikuda veelgi lähemale keskpika perioodi eelarve-eesmärgile, milleks on struktuurne eelarvepuudujääk 1 % SKPst. Stabiilsuse ja kasvu pakti raames ühiselt kokku lepitud eelarvekohanduste maatriksi kohaselt tähendab selline kohandus, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär ei tohi 2018. aastal ületada 4,3 %. See vastaks struktuursele kohandusele 0,5 % SKPst.

               (3)

               26.–27. septembril 2017 tegi komisjon Rumeeniasse kohapealse kontrolli eesmärgil määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli -11 lõike 2 alusel tõhustatud kontrollkäigu. Komisjon edastas esialgsed tulemused Rumeenia ametiasutustele ning esitas need seejärel 24. oktoobril 2017 nõukogule ja avalikustas need.

               (4)

               13. oktoobril 2017 esitasid Rumeenia ametiasutused aruande nõukogu 16. juuni 2017. aasta soovituse järgimiseks võetud tõhusate meetmete kohta. Võetud meetmete aruandes Rumeenia ametiasutuste esitatud teabe ja 2017. aasta sügisprognoosil põhineva üldhinnangu alusel järeldas nõukogu 5. detsembril 2017 (5), et Rumeenia ei ole võtnud nõukogu 16. juuni 2017. aasta soovituse järgimiseks tõhusaid meetmeid.

               (5)

               Rumeenias on kiire majanduskasv ja positiivne SKP lõhe ning ta viib ellu protsüklilist eelarvepoliitikat. Hinnangute kohaselt jääb 2017. aastal struktuurse eelarvepositsiooni puhul keskpika perioodi eelarve-eesmärgist puudu 2,3 % SKPst. Kuna Rumeenia ei ole võtnud tõhusaid meetmeid, on järelikult asjakohane adresseerida sellele liikmesriigile ELi toimimise lepingu artikli 121 lõike 4 alusel muudetud soovitus vajalike asjakohaste meetmete kohta.

               (6)

               Komisjoni 2017. aasta sügisprognoosis esitatud SKP lõhe prognoosi põhjal on Rumeenias 2017. ja 2018. aastal tavapärane majanduslik olukord. Valitsemissektori võla suhe SKPsse on Rumeenias väiksem kui kontrollväärtus 60 %. Määruse (EÜ) nr 1466/97 ning majandusolusid ja võimalikke jätkusuutlikkusega seotud probleeme arvestava stabiilsuse ja kasvu pakti raames ühiselt kokku lepitud eelarvekohanduste maatriksi kohaselt peab minimaalne struktuurne kohandamine olema 0,5 % SKPst.

               (7)

               Komisjoni prognoosi kohaselt suureneb Rumeenia struktuurne eelarvepuudujääk 2017. aastal 1,1 % SKPst, kuid nõukogu 16. juuni 2017. aasta soovituses nõuti struktuurset vähenemist, mis oleks vähemalt 0,5 % SKPst. Peale selle peaks Rumeenia eelarvepuudujääk olema komisjoni 2017. aasta sügisprognoosi kohaselt 3 % SKPst, mis on aluslepingus sätestatud kontrollväärtus, ning 2018. aastal ületama seda märkimisväärselt.

               (8)

               Kohandust 0,5 % SKPst, mida nõukogu soovitas 11. juulil 2017, peaks täiendama lisakohandus, mida on vaja, et Rumeenia asuks pärast 2016. ja 2017. aasta kõrvalekaldeid jälle asjakohast kohandamiskava järgima. Pidades silmas keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks vajalikust kohandamiskavast toimunud olulise kõrvalekalde suurust, tundub lisakohandus 0,3 % SKPst sobiv ja kiirendab uuesti eelarve-eesmärgi suunas liikuma asumist. 2018. aastal struktuurse eelarvepositsiooni nõutav paranemine mahus 0,8 % SKPst on kooskõlas valitsemissektori esmaste netokulude nominaalse kasvumääraga, mis 2018. aastal ei ületa 3,3 %.

               (9)

               Komisjoni 2017. aasta sügisprognoosi kohaselt halveneb 2018. aastal struktuurne eelarvepositsioon veel 1 % SKPst. Selleks et saavutada 2018. aastal struktuurne paranemine 0,8 % SKPst, on vaja võtta meetmeid, mille struktuurne mõju on komisjoni 2017. aasta sügisprognoosi kohase praeguse 2018. aasta lähtestsenaariumiga võrreldes kokku 1,8 % SKPst.

               (10)

               Komisjoni 2017. aasta sügisprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarvepuudujääk 2018. aastal 3,9 % SKPst, mis on suurem kui aluslepingus sätestatud kontrollväärtus 3 % SKPst. Nõutud struktuurne kohandamine mahus 0,8 % SKPst võrreldes 2017. aastaks prognoositud näitajaga tagaks samuti, et Rumeenia peab 2018. aastal valitsemissektori eelarvepuudujäägi kontrollväärtusest 3 % SKPst varuga kinni.

               (11)

               Käesolevas soovituses 2018. aastaks esitatud nõuded asendavad 11. juulil 2017 Rumeeniale adresseeritud nõukogu soovituses sisalduva eelarvesoovituse vastavad elemendid.

               (12)

               Rumeenia peaks teatama nõukogule meetmetest, mille ta on võtnud vastusena käesolevale soovitusele, 15. aprilliks 2018; seda võib teha määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 7 kohaselt esitatavas lähenemisprogrammis.

               (13)

               On asjakohane, et käesolev soovitus avalikustatakse,

         SOOVITAB, et RUMEENIA:

               1)

               võtaks vajalikud meetmed tagamaks, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär ei ületa 2018. aastal 3,3 %, vastates aastasele struktuursele kohandusele, mis on 2018. aastal vähemalt 0,8 % SKPst, ning asuma seega viima ellu riigi keskpika perioodi eelarve-eesmärgi täitmiseks nõutavat kohandamiskava;

               2)

               kasutaks kogu juhuslikku kasumit puudujäägi vähendamiseks, eelarve konsolideerimise meetmed peaksid tagama valitsemissektori struktuurse eelarvepositsiooni püsiva paranemise majanduskasvu soodustaval viisil;

               3)

               teataks 15. aprilliks 2018 nõukogule meetmetest, mille ta on võtnud käesoleva soovituse järgimiseks.

      Käesolev soovitus on adresseeritud Rumeeniale.
      Brüssel, 5. detsember 2017

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         T. TÕNISTE

      (1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

      (2)  Valitsemissektori netokulud saadakse, kui valitsemissektori kogukuludest arvatakse maha intressikulud, liidu programmidele tehtavad kulutused, mis kaetakse täielikult liidu fondide tuludest, ja kaalutlusõigusevälised muudatused töötuskindlustushüvitise kuludes. Valitsemissektori rahastatud kapitali kogumahutus põhivarasse on jaotatud nelja aasta peale. Kaalutlusõigusel põhinevaid tulumeetmeid või õigusaktidekohast tulude suurenemist võetakse arvesse. Ühekordsed tulu- ja kulumeetmeid arvesse ei võeta.

      (3)  Nõukogu 16. juuni 2017. aasta soovitus, mis esitatakse eesmärgiga korrigeerida märkimisväärne kõrvalekalle, mis tuvastati Rumeenias keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamise kohandamiskavas (ELT C 216, 6.7.2017, lk 1).

      (4)  Nõukogu 11. juuli 2017. aasta soovitus, milles käsitletakse Rumeenia 2017. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Rumeenia 2017. aasta lähenemisprogrammi kohta (ELT C 261, 9.8.2017, lk 98).

      (5)  Nõukogu 5. detsembri 2017. aasta otsus (EL) 2017/2389, millega tehakse kindlaks, et Rumeenia ei ole võtnud nõukogu 16. juuni 2017. aasta soovituse järgimiseks tõhusaid meetmeid (ELT L 340, 20.12.2017, lk 49).


title: Euroopa Keskpanga soovitus, 15. detsember 2017, Euroopa Liidu Nõukogule Euroopa Keskpanga välisaudiitorite kohta (EKP/2017/42)

text:
               23.12.2017

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 444/1

         EUROOPA KESKPANGA SOOVITUS,
   15. detsember 2017,
   Euroopa Liidu Nõukogule Euroopa Keskpanga välisaudiitorite kohta
   (EKP/2017/42)
   (2017/C 444/01)
   EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artiklit 27.1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Euroopa Keskpanga (EKP) ja eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide keskpankade raamatupidamist auditeerivad sõltumatud välisaudiitorid, keda soovitab EKP nõukogu ja kiidab heaks Euroopa Liidu Nõukogu.

               (2)

               EKP praeguste välisaudiitorite (Ernst & Young GmbH Wirtschaftsprüfungsgesellschaft) volitused lõppevad 2017. majandusaasta auditeerimisega. Seetõttu tuleb määrata välisaudiitorid alates 2018. majandusaastast.

               (3)

               EKP on valinud Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschafti oma audiitoriks majandusaastateks 2018–2022 võimalusega pikendada seda volitust kaheks täiendavaks majandusaastaks (st aastateks 2023 kuni 2024),

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:
   EKP välisaudiitoriks soovitatakse majandusaastateks 2018 kuni 2022 määrata Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft võimalusega pikendada seda volitust kaheks täiendavaks majandusaastaks (st aastateks 2023 kuni 2024).

      Frankfurt Maini ääres, 15. detsember 2017

            EKP president

         Mario DRAGHI


title: Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus, 8. jaanuar 2018, millega muudetakse soovitust ESRN/2015/2 piiriülese mõju hindamise ja makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vabatahtliku kõigipoolsuse kohta (ESRN/2018/1)

text:
               3.2.2018

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 41/1

         EUROOPA SÜSTEEMSETE RISKIDE NÕUKOGU SOOVITUS,
   8. jaanuar 2018,
   millega muudetakse soovitust ESRN/2015/2 piiriülese mõju hindamise ja makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vabatahtliku kõigipoolsuse kohta
   (ESRN/2018/1)
   (2018/C 41/01)
   EUROOPA SÜSTEEMSETE RISKIDE NÕUKOGU HALDUSNÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1092/2010, 24. november 2010, finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve kohta Euroopa Liidus ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutamise kohta, (1) eelkõige selle artiklit 3 ning artikleid 16 kuni 18,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013, 26. juuni 2013, krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta, (2) eelkõige selle artikli 458 lõiget 8,
   võttes arvesse Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu otsust ESRN/2011/1, 20. jaanuar 2011, millega võetakse vastu Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu töökord, (3) eelkõige selle artikleid 18 kuni 20,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Et tagada makrotasandi usaldatavuspoliitika tulemuslikkus ja ühetaolisus, peavad poliitika kujundajad arvesse võtma igas liikmesriigis vastu võetud makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete piiriülest mõju ning kohastel juhtudel vastu võtma sobivad usaldatavuspoliitika kõigipoolsuse saavutamise meetmed.

               (2)

               Vabatahtliku kõigipoolsuse raamistik makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete kohta, mis on sätestatud Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovituses ESRN/2015/2, (4) tagab, et kõik liikmesriigis kasutusele võetud riskipositsioonil põhinevad makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmed võetakse kõigipoolselt üle teistes liikmesriikides.

               (3)

               Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovituse ESRN/2017/4 (5) kohaselt võib asjaomase meetme algatanud asutus kõigipoolsuse taotlemisel teha ettepaneku maksimaalse olulisuse künnise kohta finantsteenuse pakkuja tasandil. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (ESRN) alaline hindamisrühm, mis on asutatud Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu otsuse ESRN/2015/4 alusel, (6) võib vajaduse korral soovitada muud künnist.

               (4)

               Alates 1. jaanuarist 2018 kohaldatakse Soomes tegevusloa alusel tegutsevate ja kohustusliku kapitalinõude arvutamiseks sisereitingu meetodit (IRB) kasutavate krediidiasutuste suhtes 15 % alampiiri Soomes asuva eluasemega tagatud hüpoteeklaenude keskmisele riskikaalule konsolideeritud alusel kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktiga vi.

               (5)

               ESRNi haldusnõukogu sai selle teate kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõikega 8 ja otsustas kanda meetme soovituse ESRN/2015/2 alusel kõigipoolsuseks soovitatavate makrotasandi poliitika meetmete nimekirja.

               (6)

               28. mail 2017 aegus Belgia meede hüpoteeklaenude riskipositsioonide kohta, mis jõustus kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõikega 8 ja lisati makrotasandi meetmete nimekirja, mille kõigipoolsust soovitati Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitusega ESRN/2016/3 (7). 21. novembril 2017 teatas Nationale Bank van België / Banque nationale de Belgique kavatsusest algatada riigis uus hüpoteeklaenude riskipositsiooni käsitlev makrotasandi meede määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 458 sätestatud korras.

               (7)

               Seetõttu tuleb soovitust ESRN/2015/2 vastavalt muuta,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

      MUUDATUSED

   Soovitust ESRN/2015/2 muudetakse järgmiselt:

               1)

               1. jao soovituse C punkt 1 asendatakse järgmisega:

                           „1.

                           Asjaomastel asutustel soovitatakse kõigipoolselt üle võtta muu asjaomase asutuse vastu võetud ning ESRNi poolt kõigipoolseks vastuvõtmiseks soovitatud makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmed. Kõigipoolselt soovitatakse üle võtta lisas täpsustatud järgmised meetmed:
                           Eesti:

                                       —

                                       kõikide Eestis tegevusloa saanud krediidiasutuste riigisiseste riskipositsioonide suhtes kohaldatav üheprotsendiline süsteemse riski puhvri määr vastavalt direktiivi 2013/36/EL artiklile 133;

                                 Soome:

                                       —

                                       Soomes tegevusloa alusel tegutsevate ja kohustusliku kapitalinõude arvutamiseks sisereitingu meetodit (IRB) kasutavate krediidiasutuste suhtes kohaldatav 15 % alampiir Soomes asuva eluasemega tagatud hüpoteeklaenude keskmisele riskikaalule kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktiga vi.“;

               2)

               lisa asendatakse käesoleva soovituse lisaga.

      Frankfurt Maini ääres, 8. jaanuar 2018

            ESRNi haldusnõukogu nimel ESRNi sekretariaadi juhataja

         Francesco MAZZAFERRO

      (1)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 1.

      (2)  ELT L 176, 27.6.2013, lk 1.

      (3)  ELT C 58, 24.2.2011, lk 4.

      (4)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus ESRN/2015/2, 15. detsember 2015, piiriülese mõju hindamise ja makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vabatahtliku kõigipoolsuse kohta (ELT C 97, 12.3.2016, lk 9).

      (5)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus ESRN/2017/4, 20. oktoober 2017, millega muudetakse soovitust ESRN/2015/2 piiriülese mõju hindamise ja makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vabatahtliku kõigipoolsuse kohta (ELT C 431, 15.12.2017, lk 1).

      (6)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu otsus ESRN/2015/4, 16. detsember 2015, koordineerimise raamistiku kohta, mis käsitleb riikide makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmetest teatamist asjaomaste asutuste poolt ning ESRNi arvamuste ja soovituste esitamist ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus ESRN/2014/2 (ELT C 97, 12.3.2016, lk 28).

      (7)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus ESRN/2016/3, 24. märts 2016, millega muudetakse soovitust ESRN/2015/2 piiriülese mõju hindamise ja makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vabatahtliku kõigipoolsuse kohta (ELT C 153, 29.4.2016, lk 1).

      LISA

            „LISA

               Eesti

                  Eestis tegevusloa saanud krediidiasutuste riigisiseste riskipositsioonide suhtes kohaldatav üheprotsendiline süsteemse riski puhvri määr vastavalt direktiivi 2013/36/EL artiklile 133

            I.   Meetme kirjeldus

                        1.

                        Eesti meetme kohaselt kohaldatakse Eestis tegevusloa saanud krediidiasutuste riigisiseste riskipositsioonide suhtes üheprotsendilist süsteemse riski puhvri määra vastavalt direktiivi 2013/36/EL artiklile 133.

                  II.   Kõigipoolsus

                        2.

                        Liikmesriikides, kus riigisiseses õiguses on üle võetud direktiivi 2013/36/EL artikkel 134, soovitatakse asjaomastel ametiasutustel kõigipoolselt üle võtta Eesti meede, mille kohaselt kohaldatakse Eestis tegevusloa saanud krediidiasutuste riigisiseste riskipositsioonide suhtes üheprotsendilist süsteemse riski puhvri määra vastavalt direktiivi 2013/36/EL artikli 134 lõikele 1. Käesoleva punkti osas kehtib tähtaeg soovituse C punktis 3.

                        3.

                        Liikmesriikides, kus riigisiseses õiguses ei ole üle võetud direktiivi 2013/36/EL artiklit 134, soovitatakse asjaomastel ametiasutustel kõigipoolselt üle võtta Eestis tegevusloa saanud krediidiasutuste riigisiseste riskipositsioonide Eesti meede kooskõlas soovituse C punktiga 2. Asjaomastel ametiasutustel soovitatakse samaväärne meede vastu võtta kuue kuu jooksul.

               Soome

                  Kohustusliku kapitalinõude arvutamiseks sisereitingu meetodit (IRB) kasutavate krediidiasutuste (edaspidi „IRB krediidiasutused“) suhtes kohaldatav 15 % alampiir Soomes asuva eluasemega tagatud hüpoteeklaenude keskmisele riskikaalule kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktiga vi.

            I.   Meetme kirjeldus

                        1.

                        Soome meetme kohaselt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunkti vi alusel kohaldatakse krediidiasutustele kehtivat keskmise riskikaalu alampiiri 15 % IRB krediidiasutuste suhtes portfelli tasemel Soomes asuva eluasemega tagatud hüpoteeklaenude suhtes.

                        2.

                        Võimaliku kõigipoolsuse kohaldamiseks liikmesriikides de minimis põhimõttel täiendab meedet olulisuse künnis, mis on Soome eluasemega tagatud hüpoteeklaenude turu osas 1 miljard eurot.

                  II.   Kõigipoolsus

                        3.

                        Kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõikega 5 soovitatakse asjaomaste liikmesriikide ametiasutustel võtta Soome meede kõigipoolselt üle ja kohaldada seda IRB krediidiasutuste Soomes asuva eluaseme hüpoteegiga tagatud väikelaenude portfelli suhtes, mille on väljastanud Soomes asuvad riigis antud tegevusloa alusel tegutsevad filiaalid. Käesoleva punkti eesmärgil kohaldatakse soovituse C punktis 3 osutatud tähtaega.

                        4.

                        Asjaomastel asutustel soovitatakse Soome meede kõigipoolselt üle võtta ja kohaldada seda IRB krediidiasutuste Soomes asuva eluaseme hüpoteegiga tagatud väikelaenude portfelli suhtes, mille on piiriüleselt väljastanud muudes jurisdiktsioonides asutatud krediidiasutused. Käesoleva punkti eesmärgil kohaldatakse soovituse C punktis 3 osutatud tähtaega.

                        5.

                        Kooskõlas soovituse C punktiga 2 soovitatakse asjaomastel asutustel pärast ESRNiga konsulteerimist kohaldada oma jurisdiktsioonis kättesaadavat makrotasandi usaldatavuspoliitika meedet, millel on kõigipoolsusega samaväärne mõju, k.a järelevalvemeetmete ja pädevuste vastuvõtmine vastavalt direktiivi 2013/36/EL VII jaotise 2. peatüki IV jaole. Asjaomastel asutustel soovitatakse samaväärne meede vastu võtta nelja kuu jooksul.

                        6.

                        Juhul kui liikmesriigis puuduvad muude liikmesriikide tegevusloa alusel tegutsevad IRB krediidiasutused, kellel oleksid filiaalid Soomes või kes ise osutaksid Soomes finantsteenuseid 1 miljardi euro suuruste või sellest suuremate riskipositsioonidega Soome hüpoteekturul, võivad asjaomaste liikmesriikide ametiasutused soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktis 1 osutatud kõigipoolsust mitte rakendada. Sellisel juhul peaksid asjaomased ametiasutused jälgima riskipositsioonide olulisust ja järgima kõigipoolsuse soovitust, kui IRB krediidiasutus ületab 1 miljardi euro piiri.

                  III.   Olulisuse künnis

                        7.

                        Kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 võivad asjaomased liikmesriikide ametiasutused teha erandi IRB krediidiasutustele, kelle Soomes asuva eluaseme hüpoteegiga tagatud väikelaenude portfell jääb alla 1 miljardi euro olulisuse künnise. Sellisel juhul peavad asjaomased ametiasutused peaksid jälgima riskipositsioonide olulisust ja järgima kõigipoolsuse soovitust, kui IRB krediidiasutus ületab 1 miljardi euro olulisuse künnise.“


title: Komisjoni soovitus (EL) 2018/234, 14. veebruar 2018, 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimiste euroopalikumaks muutmise ja tõhusama läbiviimise kohta

text:
               17.2.2018

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 45/40

         KOMISJONI SOOVITUS (EL) 2018/234,
   14. veebruar 2018,
   2019. aasta Euroopa Parlamendi valimiste euroopalikumaks muutmise ja tõhusama läbiviimise kohta
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 292,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Euroopa Liidu lepingu artikli 10 lõikes 2 on sätestatud, et kodanikud on liidu tasandil otseselt esindatud Euroopa Parlamendis.

               (2)

               Euroopa Liidu lepingu artikli 10 lõikes 3 kinnitatakse, et igal kodanikul on õigus osaleda liidu demokraatias ja et otsused tehakse nii avalikult ja nii kodanikulähedaselt kui võimalik.

               (3)

               Euroopa Liidu lepingu artikli 17 lõikes 7 on märgitud, et Euroopa Ülemkogu peab Euroopa Komisjoni presidendi kandidaadi esitamisel võtma arvesse Euroopa Parlamendi valimisi.

               (4)

               Selleks et muuta Euroopa Parlamendi valimisi euroopalikumaks ja viia need tõhusamalt läbi, on vaja aegsasti enne 2019. aasta valimisi ajakohastada ja täiendada komisjoni soovituse 2013/142/EL (1) teatavaid elemente.

               (5)

               On ülioluline suurendada ELi demokraatlikku legitiimsust ja tagada kodanike osalemine poliitilises elus Euroopa tasandil. Kodanikud oleksid rohkem valmis Euroopa Parlamendi valimistel hääletama, kui nad oleksid paremini kursis sellega, kuidas ELi poliitika nende igapäevaelu mõjutab, ning kui nad saaksid olla kindlad, et nad saavad avaldada arvamust liidu kõige olulisemate valikute puhul, näiteks ELi institutsioonide juhtide valiku ning liidu tulevikuprioriteetide kindlaksmääramise puhul.

               (6)

               Vajadus suurendada vastutust ja läbipaistvust mõjutab ka komisjoni. Komisjon on vaadanud läbi komisjoni liikmete käitumisjuhendi (2). Uue juhendiga antakse komisjoni liikmetele luba kandideerida Euroopa Parlamendi valimistel, ilma et nad peaksid selleks puhkuse võtma. Selle muudatuse arvesse võtmiseks on muudetud Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkuleppe asjakohaseid eeskirju (3).

               (7)

               Euroopa tasandil kindlaks määratud poliitika mõjutab otseselt kodanike igapäevaelu ja olukorda kohalikul tasandil. Kodanikud peavad teadma, milline tähtsus on Euroopa tasandil tehtavatel otsustel, et teha oma valik Euroopa Parlamendi valimistel. Kodanike Euroopa küsimustest teavitamisega soodustame kodanike demokraatlikku osalust ELi poliitikakujundamises. Praegune komisjon on alates 2015. aasta jaanuarist korraldanud 478 kodanikudialoogi kõigis liikmesriikides, tehes ka koostööd selliste institutsiooniliste partneritega nagu Euroopa Parlament, liikmesriikide parlamendid, Euroopa Regioonide Komitee ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee. 2018. aasta veebruarist kuni 9. maini 2019 korraldab komisjon või aitab korraldada ligikaudu 500 täiendavat dialoogi koostöös liikmesriikide, piirkondlike ja kohalike omavalitsuste ning Euroopa Parlamendi ja teiste Euroopa Liidu institutsioonidega.

               (8)

               Mitu liikmesriiki on teatanud oma valmidusest osaleda Euroopa tulevikku käsitlevates laiaulatuslikes avalikes aruteludes ning kõnealused riiklikud dialoogid toimuvad juba mitmes liikmesriigis. Kui liikmesriigid suhtlevad kodanikega kõikjalt Euroopast ja korraldavad nende vastavate poliitiliste struktuuride ja tavade kohaselt teavitamisüritusi, siis võivad nad aidata suurendada kodanike teadlikkust kodanike hääle olulisusest Euroopa projekti kõige paremini edendava visiooni kindlaks määramisel. Need üritused peaksid toimuma ajavahemikus, mis jääb 23. veebruaril 2018 toimuva juhtide kohtumise ja vahetult enne Euroopa Parlamendi valimisi 9. mail 2019 toimuva Sibiu tippkohtumise (mille käigus teevad riigipead ja valitsusjuhid eeldatavasti järeldused liidu võetavate järgmiste meetmete kohta) vahele.

               (9)

               Euroopa tasandi erakondadel on oluline osa euroopaliku poliitilise teadvuse kujundamisel, valimisaktiivsuse edendamisel ja liidu kodanike tahte väljendamisel. Seda rolli oleks võimalik suurendada, kui Euroopa tasandi erakonnad võtaksid tulevastel kuudel liikmesriikides ühendust oma siduserakondade ja kodanikuühiskonnaga ning suurendaksid teadlikkust Euroopa tulevikku mõjutavatest valikutest ja nende esindatavatest kodanike huvidest.

               (10)

               Komisjoni presidendi esikandidaatide (Spitzenkandidaten) süsteem võeti esimest korda kasutusele 2014. aastal toimunud Euroopa Parlamendi valimiste ajal.

               (11)

               See protsess on aidanud suurendada liidu tõhusust ja demokraatlikku legitiimsust, mis tugineb kahele sambale, millest esimene on kodanike otseesindatus Euroopa Parlamendis ja teine kodanike kaudne esindatus liikmesriikide valitsuste kaudu Euroopa Ülemkogus ja nõukogus. See on aidanud ka tugevdada komisjoni vastutust kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 17 lõikega 7. Seda protsessi tuleks 2019. aastal toimuvate Euroopa Parlamendi valimiste puhul jätkata ja täiustada.

               (12)

               Euroopa tasandi ja liikmesriikide erakonnad peaksid aegsasti enne valimiskampaania algust ja parimal juhul 2018. aasta lõpuks teatavaks tegema, millist kandidaati Euroopa Komisjoni presidendi kohale nad toetavad, ja tutvustama parimal juhul 2019. aasta alguseks tema valimisplatvormi. Sel moel muutuks läbipaistvamaks seos liidu kodaniku poolt Euroopa Parlamendi valimistel konkreetsele erakonnale antud hääle, selle erakonna toetatud Euroopa Komisjoni presidendi kandidaadi ning tema Euroopa tulevikuvisiooni vahel.

               (13)

               Kui Euroopa tasandi erakonnad ja nende liikmeserakonnad liikmesriikides valivad esikandidaadid avatud, kaasaval ja läbipaistval viisil, näiteks nn eelvalimiste teel, siis tugevdavad nad seda protsessi veelgi. Seeläbi oleks võimalik saada rohkem tähelepanu ja suurendada valijate valimisaktiivsust.

               (14)

               Euroopa Liidu lepingu artikli 10 lõikega 4 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 12 lõikega 2 antakse Euroopa tasandi erakondadele oluline roll. Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste põhikirja ja rahastamist reguleeritakse Euroopa tasandil. Komisjon on teinud Euroopa tasandi erakondade läbipaistvuse, kontrolli ja demokraatliku vastutuse huvides ettepaneku muuta asjakohaseid eeskirju enne 2019. aastal toimuvaid Euroopa Parlamendi valimisi (4). Eelkõige tuleks seada Euroopa Liidu üldeelarvest rahastamise saamise eeltingimuseks, et siduserakonnad avaldavad asjaomase Euroopa tasandi erakonna programmi ja logo. Kodanikele tuleks anda eelnevalt selget ja asjakohast teavet, et nad mõistaksid, milline mõju on nende häältel Euroopa tasandi erakondadele. Erakondade ürituste, näiteks liikmesriikide erakondade kongresside ja valimiskampaaniate korraldamine on asjakohane ja tõhus lisameetod, kuidas anda sellest seotusest teada ja muuta see selgelt märgatavaks.

               (15)

               Kui Euroopa Parlamendi valimiskampaania algab eelmiste aastatega võrreldes palju varem ja enne kampaania algust antakse teada, milliste Euroopa tasandi erakondadega on seotud osalevad liikmesriikide erakonnad, siis peaks suurenema kõnealuste valimiste Euroopa mõõde.

               (16)

               Võttes arvesse liikmesriikide erakondade poliitilise konteksti eripärasid, kutsutakse Euroopa tasandi erakondi üles teatama enne kampaania algust ja eelistatavalt siis, kui nad teatavad oma kandidaadid komisjoni presidendi ametikohale, millise Euroopa Parlamendi fraktsiooniga nad kavatsevad järgmisel ametiajal ühineda või millise fraktsiooni nad kavatsevad luua. See suurendaks liikmesriikide erakondade, Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa Parlamendi fraktsioonide vahelise seose läbipaistvust.

               (17)

               Kui liikmesriigid julgustavad ja soodustavad liikmesriikide erakondade seotuse kohta Euroopa tasandi erakondadega valijatele teabe esitamist Euroopa Parlamendi valimiskampaaniate ajal ning võimaluse korral ka nende kampaaniate käigus kasutatavatel hääletussedelitel, siis suurendavad nad Euroopa tasandi erakondade ja nende poolt välja pakutud platvormide märgatavust kogu Euroopa valimiste protsessi käigus.

               (18)

               Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 22 lõikele 2, mida rakendatakse nõukogu direktiiviga 93/109/EÜ, (5) on liidu kodanikel õigus hääletada ja esitada oma kandidatuur Euroopa Parlamendi valimistel oma elukohaliikmesriigis.

               (19)

               Selleks et toetada kodanike osalemist Euroopa Parlamendi valimistel ja nende valimiste Euroopa mõõdet, soovitatakse teha kindlaks parimad tavad ja meetmed, mida liikmesriigid on rakendanud kõnealusteks valimisteks ettevalmistumisel ja nende korraldamisel, sealhulgas seoses teises liikmesriigis elavate Euroopa Liidu kodanike hääleõigusega ning alaesindatud rühmade, näiteks puudega inimeste seas valimisõiguste kasutamise edendamisega, ning neid levitama.

               (20)

               Võttes arvesse küberrünnete ja väärinfo esitamise tõttu valimisprotsessi ohustavaid riske, millest andsid tunnistust hiljutised valimised ja kampaaniad, tuleks julgustada liikmesriike jagama selles valdkonnas saadud kogemusi.

               (21)

               Liikmesriigid ning Euroopa tasandi ja liikmesriikide erakonnad kannavad erilist vastutust Euroopa Parlamendi valimiste demokraatlikuma ja tõhusama elluviimise eest,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

      Euroopa Liidu kodanikega suhtlemine enne Euroopa Parlamendi valimisi Euroopa küsimuste teemal peetavate arutelude käigus

               1.

               Alates 23. veebruaril 2018 toimuvast juhtide kohtumisest ja võttes arvesse vastavaid riiklikke poliitilisi struktuure ja tavasid, peaksid liikmesriigid korraldama teavitusüritusi, et kaasata kodanikud avalikesse aruteludesse Euroopa Liidu küsimuste ja Euroopa tuleviku üle. Neid teavitusüritusi tuleks korraldada kuni vahetult enne Euroopa Parlamendi valimisi 9. mail 2019 Sibius toimuva juhtide kohtumiseni.
               Euroopa tasandi ja liikmesriikide erakonnad peaksid sama ajavahemiku vältel aitama suurendada kodanike teadlikkust liidu tasandil olulistest küsimustest ja viisidest, kuidas nad kavatsevad nendega järgmise ametiaja jooksul tegeleda.

      Euroopa Komisjoni presidendi kandidaadi toetamine

               2.

               Iga Euroopa tasandi erakond peaks piisavalt varakult enne Euroopa Parlamendi valimisi ja parimal juhul 2018. aasta lõpuks andma teada, keda nad toetavad kandidaadina Euroopa Komisjoni presidendi ametikohale. Nad peaksid parimal juhul 2019. aasta alguseks teatama ka selle kandidaadi valimisplatvormi.
               Euroopa tasandi erakondi ja nende liikmeserakondi liikmesriikides kutsutakse valima oma esikandidaadid avatud, kaasaval ja läbipaistval viisil.
               Liikmesriikide erakonnad peaksid tagama, et nad kasutavad oma poliitilist teabevahetust, sealhulgas Euroopa Parlamendi valimistega seotud poliitilisi esinemisi, et teavitada kodanikke ka kandidaadist, kelle valimist nad Euroopa Komisjoni presidendi kohale toetavad, ja et tutvustada oma kandidaadi valimisplatvormi.

      Valijate teavitamine liikmesriikide erakondade ja Euroopa tasandi erakondade vahelisest seotusest

               3.

               Võttes arvesse liikmesriikide erakondade poliitilise konteksti eripärasid, peaksid Euroopa Parlamendi valimistel osalevad liikmesriikide erakonnad enne neid valimisi ja enne valimiskampaania algust andma avalikkusele teada, kas nad on seotud mõne Euroopa tasandi poliitilise erakonnaga, ja kui jah, siis millisega, ning millist esikandidaati nad toetavad.
               Liikmesriikide erakonnad peaksid võimaluste piires kuvama seda teavet, ja kui see on asjakohane, siis ka Euroopa tasandi erakonna logo, nähtavalt kõikidel kampaaniamaterjalidel ning teadete ja poliitiliste esinemiste korral.
               Euroopa tasandi erakondi kutsutakse üles teatama enne kampaania algust ja eelistatavalt siis, kui nad teatavad oma kandidaadid komisjoni presidendi ametikohale, millise Euroopa Parlamendi fraktsiooniga nad kavatsevad järgmisel ametiajal ühineda või millise fraktsiooni nad kavatsevad luua.

      Valijatele liikmesriikide erakondade ja Euroopa tasandi erakondade vahelise seotuse kohta teabe esitamise toetamine ja lihtsustamine

               4.

               Liikmesriigid peaksid toetama ja lihtsustama valijaskonnale teabe esitamist liikmesriikide ja Euroopa tasandi erakondade vahelise seotuse ning nende esikandidaatide kohta enne Euroopa Parlamendi valimisi ja valimiste ajal, näiteks lubades see seotus märkida kõnealustel valimistel kampaaniamaterjalile, riiklike ja piirkondlike liikmeserakondade veebisaitidele ja võimaluse korral hääletussedelitele ning kutsudes erakondi üles seda tegema.

      Tõhus rakendamine

               5.

               Selleks, et tagada teises liikmesriigis elavatele Euroopa Liidu kodanikele võimalus kasutada oma õigust hääletada selles liikmesriigis, et edendada alaesindatud rühmade, näiteks puudega inimeste seas valimisõiguse kasutamist ning toetada kokkuvõttes valimiste demokraatlikku läbiviimist ja suurt osalemisprotsenti, julgustatakse liikmesriikide ametiasutusi kohtuma komisjoni toetusel 2018. aasta kevadel, et vahetada parimaid tavasid ja praktilisi meetmeid.
               Liikmesriikide pädevaid asutusi kutsutakse ka tegema liikmesriikide saadud kogemuste põhjal kindlaks küberrünnete ja väärinfo esitamise tõttu valimisprotsessi ohustavate riskide kindlakstegemise, maandamise ja haldamise parimad tavad.

      Soovitus on adresseeritud liikmesriikidele ning Euroopa tasandi ja liikmesriikide erakondadele.
      Brüssel, 14. veebruar 2018

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Komisjoni 12. märtsi 2013. aasta soovitus 2013/142/EL Euroopa Parlamendi valimiste demokraatlikuma ja tõhusama läbiviimise kohta (ELT L 79, 21.3.2013, lk 29).

      (2)  Komisjoni 31. jaanuari 2018. aasta otsus Euroopa Komisjoni liikmete käitumisjuhendi kohta (C(2018) 700 final)

      (3)  Euroopa Parlamendi 7. veebruari 2018. aasta otsus Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkuleppe läbivaatamise kohta (2017/2233(ACI)).

      (4)  Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1141/2014, mis käsitleb Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste põhikirja ning rahastamist – COM(2017) 481, 13. september 2017.

      (5)  Nõukogu 6. detsembri 1993. aasta direktiiv 93/109/EÜ, millega sätestatakse üksikasjalik kord, mille alusel liikmesriigis elavad, kuid selle riigi kodakondsuseta liidu kodanikud saavad kasutada õigust hääletada ja kandideerida Euroopa Parlamendi valimistel (EÜT L 329, 30.12.1993, lk 34).


title: Nõukogu soovitus, 20. veebruar 2018, Euroopa Keskpanga asepresidendi ametisse nimetamise kohta

text:
               22.2.2018

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 67/1

         NÕUKOGU SOOVITUS,
   20. veebruar 2018,
   Euroopa Keskpanga asepresidendi ametisse nimetamise kohta
   (2018/C 67/01)
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 283 lõiget 2 ja artikli 139 lõiget 2,
   võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja käsitlevat protokolli nr 4, eriti selle artiklit 11.2,
   SOOVITAB KÄESOLEVAGA EUROOPA ÜLEMKOGUL
   nimetada Luis DE GUINDOS JURADO Euroopa Keskpanga asepresidendina ametisse kaheksa aasta pikkuseks ametiajaks alates 1. juunist 2018.

      Brüssel, 20. veebruar 2018

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         V. GORANOV


title: Nõukogu soovitus, 22. mai 2018, milles käsitletakse ühiste väärtuste, kaasava hariduse ja õpetamise Euroopa mõõtme edendamist

text:
               7.6.2018

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 195/1

         NÕUKOGU SOOVITUS,
   22. mai 2018,
   milles käsitletakse ühiste väärtuste, kaasava hariduse ja õpetamise Euroopa mõõtme edendamist
   (2018/C 195/01)
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 165 ja 166,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Liit rajaneb sellistel ühistel väärtustel ja üldpõhimõtetel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 2. Kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 3 on liidu eesmärk kaitsta ja edendada oma väärtusi.

               (2)

               Inspireerituna neist väärtustest on liidul korda läinud ühendada riigid, kogukonnad ja inimesed ainulaadse poliitilise projekti alla, mis on teinud võimalikuks Euroopa pikima rahuperioodi, mis omakorda on suurendanud ühiskonna stabiilsust ja majanduslikku õitsengut. Aluslepingus sätestatud väärtuste omaksvõtmine liikmesriikide poolt on loonud ühise aluse, mille põhjal on välja kujunenud Euroopale omane eluviis ja identiteet ning mis on aidanud määrata liidu kohta maailmas.

               (3)

               Euroopa Liidu ja liikmesriikide ees on palju probleeme, nende hulgas populism, ksenofoobia, lõhestav natsionalism, diskrimineerimine, võltsuudiste ja valeteabe levik ning radikaliseerumine, mis viib vägivaldse ekstremismini. Need nähtused võivad kujutada tõsist ohtu meie demokraatia alustaladele, vähendada usaldust õigusriigi ja demokraatlike institutsioonide suhtes ning olla takistuseks ühtekuuluvustunde kujunemisel Euroopa ühiskondade sees ja vahel.

               (4)

               Teadmiste puudumine Euroopa Liidu tekkeloo, loomise põhjuste ja toimimise põhialuste kohta soodustab valede levikut ja takistab liidu tegevuse kohta informeeritud arvamuste kujunemist. Liidu ja selle liikmesriikide mitmekesisuse tundmine toetab vastastikust austust, mõistmist ja koostööd liikmesriikide sees ning vahel.

               (5)

               Igas vormis ja tasandil ning alates varasest east antaval haridusel on otsustav roll ühiste väärtuste edendamisel. See aitab tagada sotsiaalset kaasatust, pakkudes igale lapsele võrdseid tingimusi ja võimalusi elus hästi toime tulemiseks. Samuti pakub see igaühele olla aktiivne ja kriitiliselt mõtlev kodanik ning aitab mõista Euroopa identiteeti.

               (6)

               2017. aasta novembris Göteborgis toimunud Euroopa juhtide tegevuskava kohtumisel arutasid Euroopa juhid hariduse ja kultuuri tähtsust Euroopa tuleviku jaoks. Arutelu lähtepunktina esitas komisjon oma visiooni Euroopa haridusruumist ning tegi teatises „Euroopa identiteedi tugevdamine hariduse ja kultuuri kaudu“ (1) ettepanekuid mitme algatuse loomise kohta. Teatises on öeldud, et „meie Euroopa identiteedi tugevdamine [on] ikka veel oluline ning haridus ja kultuur on parimad suunanäitajad selle saavutamiseks“.

               (7)

               Pärast Göteborgis toimunud juhtide kohtumist rõhutas Euroopa Ülemkogu oma 14. detsembri 2017. aasta järeldustes, et haridus ja kultuur on kaasava ja sidusa ühiskonna ehitamiseks ja meie konkurentsivõime säilitamiseks võtmetähtsusega (2).

               (8)

               Hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö strateegilise raamistiku (HK 2020) (3) üks eesmärk, nimelt võrdsuse, sotsiaalse sidususe ja kodanikuaktiivsuse edendamine, kehtestati just selleks, et haridus aitaks juurutada kultuuridevahelisi pädevusi ja demokraatlikke väärtusi ja põhiõiguste austamist, vältida igal kujul esinevat diskrimineerimist ja rassismi ja sellega võidelda ning anda lastele, noortele ja täiskasvanutele vahendid positiivseks suhtlemiseks eri taustaga eakaaslastega.

               (9)

               Pariisi deklaratsioonis, mille Euroopa Liidu liikmesriikide haridusministrid võtsid vastu 17. märtsil 2015, märgiti, et liikmesriigid kohustuvad propageerima ühiseid väärtuseid, väärtustama kriitilist mõtlemist ja meediapädevust, edendama kaasavat haridust ja kultuuridevahelist dialoogi. Kogu ELi hõlmanud avaliku konsultatsiooni (4) käigus saadud vastused näitavad selgelt kaasava hariduse edendamise vajalikkust. Vaid 16 % vastanutest leiab, et haridus aitab praegu seda eesmärki saavutada; 95 % vastanutest arvab, et haridus peaks aitama noortel mõista ühiste väärtuste tähtsust, ja 98 % vastanutest leiab, et liit peaks aitama liikmesriikidel seda ülesannet täita.

               (10)

               2017. aasta Eurydice uurimus kodanikuhariduse kohta Euroopa koolides näitab, et kodanikuharidus on praegu mitmes Euroopa riigis tähelepanu keskmes. Samal ajal puuduvad peaaegu pooltel riikidel siiski poliitilised põhimõtted selles osas, kuidas integreerida kodanikuharidus õpetajate põhikoolitusse. Seepärast tuleks toetada õpetajaid ja pakkuda neile vajalikke vahendeid, mis aitavad luua avatud õppekultuuri ja -keskkonna ning tulla toime erineva taustaga õpilastest koosnevate klassidega, et õpetada kodanikupädevusi, edastada Euroopa ühist pärandit, edendada ühiseid väärtusi ja olla õpilastele eeskujuks.

               (11)

               Vägivaldse äärmusluseni viiv radikaliseerumine on endiselt terav probleem mitmes liikmesriigis. Ühiste väärtuste edendamine sotsiaalse sidususe ja integratsiooni läbiva teemana, sealhulgas hariduspoliitika kaudu, on probleemide lahenduse vältimatu osa. Liikmesriikide jõupingutuste toetamiseks moodustas Euroopa Komisjon 2017. aasta juulis kõrgetasemelise radikaliseerumise vastu võitlemise eksperdirühma, (5) kelle ülesandeks on kindlaks määrata toetusmeetmed, sealhulgas haridusalased meetmed.

               (12)

               Viimase PISA uuringu tulemustes ning hariduse ja koolituse valdkonna 2017. aasta ülevaates on rõhutatud haridusliku ebavõrdsuse ja õpilaste sotsiaal-majandusliku tausta seotust. PISA andmed näitavad, et vaesematest leibkondadest pärit õpilaste puhul on koolis halvasti hakkama saamine kolm korda tõenäolisem kui jõukamate õpilaste puhul ning et sisserändaja taustaga õpilaste puhul on üle kahe korra tõenäolisem, et nende õpitulemused jäävad teiste õpilaste omadest allapoole. Noorte marginaliseerumise vältimisel on väga olulisel kohal kaasav ja võrdsetel võimalustel põhinev haridussüsteem, mis soodustab ühiskonna sidusust, paneb aluse kodanikuaktiivsusele ja suurendab tööalast konkurentsivõimet.

               (13)

               Rahvusvahelise Haridustulemuslikkuse Hindamise Assotsiatsiooni 2016. aasta rahvusvaheline kodanikuhariduse uuring näitab, et rahvuslik identiteet ja Euroopa identiteet saavad positiivselt koos eksisteerida ega lähe üksteisega vastuollu. Samuti ilmneb uuringust, et suuremate kodanikuteadmistega õpilased on tõenäolisemalt ka sallivama suhtumisega õpilased.

               (14)

               Eurobaromeetri uuringud näitavad, et teadmised Euroopa Liidust on erakordselt halvad. 2014. aasta arvamusuuringu põhjal arvas 44 % inimestest, et neil on puudulik arusaamine sellest, kuidas EL toimib, samas kui 2011. aasta arvamusuuring näitas, et suhteliselt suur osa vastanutest arvas, et nad ei ole Euroopa Liidu asjadega hästi kursis. Sama uuring näitas ka, et kolmandik inimestest ei teadnud täpselt, mitu liikmesriiki liidus on. Eurobaromeetri 2017. aasta uuring näitas, et 89 % noortest eurooplastest on nõus sellega, et riikide valitsused peaksid pöörama koolihariduses rohkem tähelepanu nende õigustele ja kohustustele liidu kodanikena. Lisaks sellele on viimases Eurobaromeetri uuringus rõhutatud, et 35 % vastanutest leiavad, et võrreldavad haridusstandardid aitavad tuleviku Euroopat kõige enam.

               (15)

               Selle taustal on määrav, et liikmesriigid suurendaksid oma jõupingutusi 2015. aasta Pariisi deklaratsiooni kõigi eesmärkide saavutamiseks. Eriti oluline on jätkata ühiste väärtuste kui sidususe ja kaasavuse suunanäitajate edendamist, toetada osaluspõhise õpikeskkonna rakendamist hariduse kõigil tasanditel, parandada õpetajate koolitust kodanikuks olemise ja mitmekesisuse teemal ning suurendada kõigi õppijate meediapädevust ja täiendada nende kriitilise mõtlemise oskusi.

               (16)

               Kvaliteetse ja kaasava hariduse tegelik ja võrdne kättesaadavuse tagamine kõigi õppijate, sh sisserändajate järeltulijate, ebasoodsa sotsiaal-majandusliku tausta, erivajaduste ja puudega isikute jaoks – kooskõlas puuetega inimeste õiguste konventsiooniga – on sidusamate ühiskondade arenguks vältimatu. Selles tegevuses võiks liikmesriikidele kasuks tulla juba olemasolevate liidu vahendite, eelkõige programmi „Erasmus+“, Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide, programmi „Loov Euroopa“, programmi „Kodanike Euroopa“, õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse programmi, Euroopa solidaarsuskorpuse ja programmi „Horisont 2020“ vahendite kasutamine, samuti Euroopa Eriõppe ja Kaasava Hariduse Agentuuri juhised ja teadmised.

               (17)

               Programm „Erasmus+“ näitab, et liikuvus ja piiriülesed kontaktid on tõhus viis Euroopa identiteedi kogemiseks. On väga tähtis, et iga kategooria õppijad üle Euroopa saaksid selle programmiga pakutavast võrdselt kasu, eelkõige liikmesriikidevahelise õpilasvahetuse kaudu. Virtuaalne liikuvus, eelkõige eTwinningu võrgustik, on suurepärane vahend õpilastevaheliste otsekontaktide loomiseks ja seda hakatakse järgmistel aastatel riikidevahelise tegeliku liikuvuse kõrval rohkem kasutama.

               (18)

               Euroopa mõõtme lisamine õpetamisse aitaks õpilastel kogeda Euroopa identiteeti kogu selle mitmekesisuses ning tugevdada Euroopa positiivset ja kaasavat ühtekuuluvustunnet, mis täiendab nende kohalikku, piirkondlikku ja riiklikku identiteeti ja traditsioone. See on oluline ka Euroopa Liidu ja liikmesriikide parema mõistmise edendamise seisukohast.

               (19)

               Käesolevas soovituses austatakse täielikult subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet. Soovituse sisu ei mõjuta nimetatud valdkondade riiklike algatuste sisu, eelkõige riikliku kodanikuhariduse valdkonnas,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

      Liikmesriigid peaksid:

      Ühiste väärtuste edendamine

               1.

               tõhustama Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 sätestatud ühiste väärtuste jagamist alates varasest east ning iga tasandi ja igat liiki hariduses ja koolituses elukestvas perspektiivis, et tugevdada sotsiaalset sidusust ning positiivset ja kaasavat kohalikku, piirkondlikku ja liidu tasandi ühtekuuluvustunnet;

               2.

               jätkama Pariisi deklaratsiooniga võetud kohustuste täitmist, eelkõige järgmiselt:

                           a)

                           edendama kodanikuaktiivsust ja eetikaalast haridust, samuti avatud klassiruumi õhkkonda, et soodustada sallivust ja demokraatlikku hoiakut ning sotsiaalseid, kodaniku- ja kultuuridevahelisi pädevusi;

                           b)

                           arendama kriitilist mõtlemist ja meediapädevust, eelkõige interneti ja sotsiaalmeedia kasutamisel, et suurendada teadlikkust infoallika usaldusväärsusega seonduvatest ohtudest ja aidata teha põhjendatud otsuseid;

                           c)

                           kasutama olemasolevaid struktuure või töötama vajaduse korral välja uued struktuurid, millega edendada õpetajate, lapsevanemate, õpilaste ja üliõpilaste ning laiemate kogukondade aktiivset osalemist koolielus; ning

                           d)

                           toetama seda, et noortele luuakse võimalusi osaleda demokraatias ning võtta aktiivselt, kriitiliselt mõeldes ja vastutustundlikult osa kogukonnaelust;

               3.

               kasutama tõhusalt kodanikuhariduse edendamise olemasolevad vahendeid, näiteks Euroopa Nõukogu demokraatliku kultuuri pädevuste raamistikku;

      Kaasava hariduse andmine

               4.

               edendama kaasavat haridust kõigi õppijate hulgas, eelkõige järgmiselt:

                           a)

                           kaasates kõik õppijad kvaliteetsesse haridusse alates varasest lapseeast ja läbi kogu elu/kogu eluea jooksul;

                           b)

                           pakkudes kõikide õppijate konkreetsetele vajadustele vastavat tuge, sealhulgas pidades silmas ebasoodsa sotsiaal-majandusliku taustaga, sisserändaja taustaga, erivajadustega ja kõige andekamate õpilaste vajadusi;

                           c)

                           muutes ülemineku ühelt haridusteelt teisele lihtsamaks ning võimaldades pakkuda asjakohast haridus- ja karjäärinõustamist;

               5.

               kasutama tõhusalt vabatahtlikkuse alusel Euroopa Eriõppe ja Kaasava Hariduse Agentuuri pakutavaid võimalusi, et rakendada ja jälgida edukaks osutunud kaasavaid lähenemisviise oma haridussüsteemides;

      Euroopa mõõtme edendamine õpetamises

               6.

               edendama õpetamises Euroopa mõõdet, innustades tegema järgmist:

                           a)

                           parandama Euroopa konteksti ja ühise pärandi ja ühiste väärtuste mõistmist ning suurendama teadlikkust liidu ja liidu liikmesriikide ühtsusest ja mitmekesisusest, sotsiaalsest, kultuurilisest ja ajaloolisest taustast;

                           b)

                           suurendama arusaamist liidu tekkeloost, väärtustest ja toimimisest;

                           c)

                           suurendama õpilaste ja õpetajate osalemist eTwinningu võrgustikus, piiriüleses liikuvuses ja riikidevahelistes projektides, eriti koolide puhul;

                           d)

                           algatama rohujuuretasandi projekte, et suurendada teadlikkust ja parandada arusaamist Euroopa Liidust õpikeskkondades, eelkõige noortevaheliste otsekantaktide kaudu, nagu näiteks Euroopa Liidu päeva iga-aastane tähistamine õpikeskkonnas vabatahtlikkuse alusel;

      Haridustöötajate ja õpetamise toetamine

               7.

               võimaldama haridustöötajatel propageerida ühiseid väärtusi ja pakkuda kaasavat haridust järgmisel viisil:

                           a)

                           võttes meetmeid, mis aitavad haridustöötajatel edastada ühiseid väärtusi ja soodustada kodanikuaktiivsust, arendades samas ühtekuuluvustunnet ja arvestades õppijate mitmesuguste vajadustega; ning

                           b)

                           soodustades formaalharidust ja täiskasvanuharidust, vahetus- ning vastastikuse õppe ja vastastikuse nõustamise tegevust ning haridustöötajate juhendamist ja mentorlust;

      Rakendusmeetmed

               8.

               vaatama läbi olemasolevad hariduse, koolituse ja mitteformaalse õppe valdkonna poliitilised põhimõtted ja tavad ning vajaduse korral neid parandama, et eespool esitatud soovitused ellu viia;

               9.

               määrama kindlaks vajadused ja tugevdama avalikkuse kaasalöömist, kasutades olemasolevaid andmeid või vajaduse korral kogudes uusi andmeid, eesmärgiga parandada tõenditel põhineva poliitika kujundamist hariduse ja koolituse sotsiaalse ja ühiskondliku mõõtme puhul;

               10.

               jätkama koostööd ELi hariduse ja koolituse, noorte, spordi ja kultuuri strateegilise koostöö raamistike kaudu, kasutades selleks vastastikust õppimist ja vastastikust nõustamist ning heade tavade vahetamist eesmärgiga edendada ühiseid väärtusi;

               11.

               kasutama tõhusalt ELi rahastamisvahendeid, eelkõige programmi „Erasmus+“, Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde, programme „Loov Euroopa“ ja „Kodanike Euroopa“, õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse programm ning programmi „Horisont 2020“, eesmärgiga eespool esitatud soovitusi rakendada;

         AVALDAB HEAMEELT KOMISJONI KAVATSUSE ÜLE

               12.

               toetada liikmesriike käesoleva soovituse sätete rakendamisel olemasolevate vahendite ja rahastamisvahendite, näiteks programmi „Erasmus+“ abil, eelkõige õpiliikuvuse kaudu hariduse kõigil tasanditel, rõhuasetusega koolidel, riikidevahelistel projektidel, eTwinningu võrgustikul ja Jean Monnet’ meetmetel;

               13.

               toetada riiklikke ja piirkondlikke poliitilisi reforme ja tavade parandamist, kasutades selleks hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö raamistikku (HK 2020) ja muid sellele järgnenud raamistikke;

               14.

               töötada vajaduse korral välja kasutatavad võrdlusvahendid ja koostada juhendid poliitikakujundajatele ja poliitika elluviijatele ja vaadata need regulaarselt läbi ning toetada uurimis- ja teadustegevust ning huvirühmade kaasatust teadmisvajaduste rahuldamiseks;

               15.

               hinnata käesoleva soovituse alusel võetud meetmete rakendamist, eelkõige HK 2020 raamistikus ning hariduse ja koolituse valdkonna ülevaate raames.

      Brüssel, 22. mai 2018

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         K. VALCHEV

      (1)  COM(2017) 673 final.

      (2)  EUCO 19/1/17 REV 1

      (3)  Nõukogu ja komisjoni 2015. aasta ühisaruanne hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö strateegilise raamistiku (HK 2020) rakendamise kohta. Hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö uued prioriteedid (ELT C 417, 15.12.2015, lk 25).

      (4)  SWD(2018)13 final

      (5)  Komisjoni 27. juuli 2017. aasta otsus, millega moodustatakse kõrgetasemeline radikaliseerumise vastu võitlemise töörühm (ELT C 252, 3.8.2017, lk 3).


title: Nõukogu soovitus, 22. juuni 2018, mis esitatakse eesmärgiga korrigeerida Ungaris oluline kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast

text:
               27.6.2018

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 223/1

         NÕUKOGU SOOVITUS,
   22. juuni 2018,
   mis esitatakse eesmärgiga korrigeerida Ungaris oluline kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast
   (2018/C 223/01)
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 4,
   võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 10 lõike 2 teist lõiku,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Aluslepingu artikli 121 kohaselt peavad liikmesriigid selleks, et vältida valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi teket, edendama majanduspoliitika koordineerimise ja mitmepoolse järelevalve kaudu keskpikas perspektiivis riigi rahanduse usaldusväärsust.

               (2)

               Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, mis on vajalik hinnastabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva ja jätkusuutliku majanduskasvu tagamiseks.

               (3)

               12. juulil 2016 esitas nõukogu Ungarile soovituse saavutada 2017. aastal aastane eelarvekohandus 0,6 % SKPst, v.a juhul, kui keskpika perioodi eelarve-eesmärgini jõutaks väiksema jõupingutusega (2).

               (4)

               Komisjoni 2018. aasta kevadprognoosist ja Eurostati kontrollitud 2017. aasta arvandmetest nähtub, et valitsemissektori kulude kasv, milles ei ole arvesse võetud vabalt valitud tulumeetmeid ega ühekordseid meetmeid, oli 2017. aasta kulude kasvu eesmärgist tunduvalt kiirem, mis osutab sellele, et nõutavast struktuursest kohandamisest kaldutakse märkimisväärselt kõrvale (kõrvalekalle 2,4 % SKPst). Struktuurne eelarvepositsioon 2017. aastal halvenes ja oli –3,1 % SKPst (2016. aastal –1,8 % SKPst), mis osutab samuti märkimisväärsele kõrvalekaldele (nimelt kõrvalekalle 1,4 % SKPst). Üldine hindamine osutas sellele, et kulude kasvu eesmärgi saavutamist mõjutasid negatiivselt kolm elementi, sealhulgas liiga madal potentsiaalne keskpika perioodi kasvumäär ja kulude kasvu eesmärgi aluseks olev SKP deflaator, samuti alaline mõju tuludele. Pärast nende teguritega korrigeerimist tundub kulude kasvu eesmärk asjakohaselt kajastavat eelarvekohandust ja osutab märkimisväärsele kõrvalekaldele. Seda järeldust kinnitab struktuurse eelarvepositsiooni hindamine, mis pärast vähenevate intressikulude, investeeringute volatiilsuse ja tulude ülelaekumise arvessevõtmist osutab jätkuvalt märkimisväärsele kõrvalekaldele. Seega võib üldise hindamise põhjal järeldada, et täheldatud kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgist on 2017. aastal märkimisväärne.

               (5)

               Pärast üldist hindamist leidis komisjon 23. mail 2018, et Ungaris esineb märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, ning esitas kooskõlas alusartikli 121 lõikega 4 ja määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 10 lõike 2 esimese lõiguga Ungarile hoiatuse.

               (6)

               Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 10 lõike 2 teise lõigu peaks nõukogu ühe kuu jooksul pärast hoiatuse vastuvõtmist esitama asjaomasele liikmesriigile soovituse vajalike poliitikameetmete võtmiseks. Määrusega (EÜ) nr 1466/97 on ette nähtud, et soovituses seatakse liikmesriigile kõrvalekaldega tegelemiseks mitte rohkem kui viie kuu pikkune tähtaeg. Seda arvestades tundub Ungarile kõrvalekaldega tegelemise tähtajaks määratud 15. oktoober 2018 asjakohane. Selle aja jooksul peaks Ungari teatama meetmetest, mille ta on võtnud kõnealuse soovituse täitmiseks.

               (7)

               2017. aastal jäi Ungari struktuurse eelarvepositsiooni puhul keskpika perioodi eelarve-eesmärgist (struktuurne puudujääk –1,5 % SKPst) hinnanguliselt puudu 1,6 % SKPst. Komisjoni 2018. aasta kevadprognoosi kohaselt vastab SKP lõhe 2018. aastal Ungaris tavapärastele majandustingimustele. Valitsemissektori võla suhe SKPsse ületab Ungaris künnist, milleks on 60 % SKPst. Määruse (EÜ) nr 1466/97 kohaselt ja stabiilsuse ja kasvu pakti raames ühiselt kokku lepitud eelarvekohanduste maatriksi kohaselt ning majanduse üldist olukorda ja võimalikke jätkusuutlikkusega seotud probleeme arvestava kohandamiste tabeli alusel nõutud minimaalsed struktuursed jõupingutused on 2018. aastal kokku vähemalt 1 % SKPst. Komisjoni 2018. aasta kevadprognoosi kohaselt halveneb 2018. aastal struktuurne eelarvepositsioon veel 0,5 % SKPst. Seega on 2018. aastal, et saavutada minimaalne struktuurne paranemine 1 % SKPst, vaja vastu võtta meetmed, mis on komisjoni praeguse 2018. aasta kevadprognoosi lähteväärtusega võrreldes kokku 1,5 % SKPst. Minimaalseks kohandamiseks nõutavate struktuurse konsolideerimise jõupingutuste märkimisväärset ulatust arvestades on asjakohane, et nõudele saavutada minimaalselt 1 % SKPst ei lisandu muid kohandamismäärasid.

               (8)

               2018. aastal struktuurse eelarvepositsiooni nõutav paranemine mahus 1 % SKPst on kooskõlas valitsemissektori esmaste netokulude nominaalse kasvumääraga, mis 2018. aastal ei ületa 2,8 %.

               (9)

               Käesolevat soovitus on vaja avalikustada.

               (10)

               Soovitatud eelarve-eesmärkide saavutamiseks on oluline, et Ungari võtaks vastu ja rakendaks järjekindlalt vajalikud meetmed ning jälgiks tähelepanelikult jooksvate kulude arengut,

         SOOVITAB UNGARIL:

               1)

               võtta vajalikud meetmed, millega tagada, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär ei ületa 2018. aastal 2,8 %, mis vastab struktuursele kohandusele vähemalt 1 % SKPst aastas, asudes seega ellu viima riigi keskpika perioodi eelarve-eesmärgi täitmiseks sobivat kohandamiskava.

               2)

               kasutada kogu juhuslik kasum puudujäägi vähendamiseks. Eelarve konsolideerimise meetmed peaksid tagama valitsemissektori struktuurse eelarvepositsiooni püsiva paranemise majanduskasvu soodustaval viisil.

               3)

               teatada 15. oktoobriks 2018 nõukogule meetmetest, mis ta on võtnud käesoleva soovituse täitmiseks; aruanne peaks sisaldama piisavalt täpselt kirjeldatud ja usutavalt esitatud meetmeid, nende kõigi mõju eelarvele ning 2018. aasta ajakohastatud ja üksikasjalikke eelarveprognoose.

      Käesolev soovitus on adresseeritud Ungarile.
      Luxembourg, 22. juuni 2018

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         V. GORANOV

      (1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

      (2)  Nõukogu 12. juuli 2016. aasta soovitus, milles käsitletakse Ungari 2016. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Ungari 2016. aasta lähenemisprogrammi kohta (ELT C 299, 18.8.2016, lk 49).


title: Nõukogu soovitus, 22. juuni 2018, mis esitatakse eesmärgiga korrigeerida Rumeenias oluline kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast

text:
               27.6.2018

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 223/3

         NÕUKOGU SOOVITUS,
   22. juuni 2018,
   mis esitatakse eesmärgiga korrigeerida Rumeenias oluline kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast
   (2018/C 223/02)
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 4,
   võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 10 lõike 2 teist lõiku,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 121 kohaselt peavad liikmesriigid selleks, et vältida valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi teket, edendama majanduspoliitika koordineerimise ja mitmepoolse järelevalve kaudu keskpikas perspektiivis riigi rahanduse usaldusväärsust.

               (2)

               Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, mis on vajalik hinnastabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva jätkusuutliku majanduskasvu tagamiseks.

               (3)

               16. juunil 2017 soovitas nõukogu (2) Rumeenial võtta vajalikud meetmed tagamaks, et valitsemissektori esmaste netokulude (3) nominaalne kasvumäär ei ületa 2017. aastal 3,3 %, mis vastab aastasele struktuursele kohandusele 0,5 % SKPst, ning hakata seega viima ellu riigi keskpika perioodi eelarve-eesmärgi täitmiseks nõutavat kohandamiskava. 5. detsembril 2017 leidis nõukogu, et Rumeenia ei olnud võtnud nõukogu 16. juuni 2017. aasta soovituse alusel tulemuslikke meetmeid. Selle alusel esitas nõukogu 5. detsembril 2017 Rumeeniale läbivaadatud soovituse (4) võtta vajalikud meetmed tagamaks, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär ei ületa 2018. aastal 3,3 %, mis vastab aastasele struktuursele kohandusele 0,8 % SKPst.

               (4)

               Komisjoni 2018. aasta kevadprognoosist ja Eurostati kontrollitud 2017. aasta arvandmetest nähtub, et valitsemissektori esmaste netokulude kasv oli 2017. aastal kulude kasvu eesmärgist tunduvalt kiirem, osutades märkimisväärsele kõrvalekaldele (3,3 % SKPst). Struktuurne eelarvepositsioon halvenes ja oli –3,3 % SKPst (2016. aastal –2,1 % SKPst), mis osutab samuti märkimisväärsele kõrvalekaldele (nimelt 1,7 % SKPst) soovitatud struktuursest kohandusest. Selle kõrvalekalde suurust, mida struktuurne eelarvepositsioon näitab, mõjutab negatiivselt potentsiaalse SKP kasvu suurem punkthinnang võrreldes kulude kasvu eesmärgi aluseks oleva keskpika perioodi keskmisega, ning avaliku sektori investeeringute vähenemine, mis on kulude kasvu eesmärgis tasandatud. Sellest erinevusest hoolimata kinnitavad mõlemad näitajad, et 2017. aastal kalduti stabiilsuse ja kasvu pakti ennetusliku osa nõuetest oluliselt kõrvale.

               (5)

               Pärast üldist hindamist leidis komisjon 23. mail 2018, et Rumeenias esineb oluline kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, ning esitas kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 121 lõikega 4 ja määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 10 lõike 2 esimese lõiguga Rumeeniale hoiatuse.

               (6)

               Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 10 lõike 2 teise lõiguga peab nõukogu ühe kuu jooksul pärast hoiatuse vastuvõtmist esitada asjaomasele liikmesriigile soovitus vajalike poliitikameetmete võtmiseks. Määrusega (EÜ) nr 1466/97 on nähtud ette, et soovituses seatakse liikmesriigile kõrvalekaldega tegelemiseks mitte rohkem kui viie kuu pikkune tähtaeg. Seda arvestades tundub Rumeeniale kõrvalekaldega tegelemise tähtajaks määratud 15. oktoober 2018 asjakohane. Selle aja jooksul peaks Rumeenia teatama meetmetest, mis ta on võtnud kõnealuse soovituse täitmiseks.

               (7)

               Komisjoni 2017. aasta kevadprognoosis esitatud SKP lõhe prognooside põhjal on Rumeenias 2018. ja 2019. aastal tavapärane majanduslik olukord. Valitsemissektori võla suhe SKPsse on Rumeenias väiksem kui kontrollväärtus 60 %. Määruse (EÜ) nr 1466/97 kohaselt ning stabiilsuse ja kasvu pakti raames ühiselt kokku lepitud eelarvekohanduste maatriksi majanduse üldist olukorda ja võimalikke jätkusuutlikkusega seotud probleeme arvestava nõuete tabeli alusel nõutud minimaalne struktuurne kohandus on nii 2018. kui ka 2019. aastal 0,5 % SKPst.

               (8)

               Rumeenia struktuurne eelarvepuudujääk suurenes 2016. aastal 2,1 % SKPst ja 2017. aastal 1,2 % SKPst ning oli 2017. aastal 3,3 % SKPst. Minimaalse kohanduse nõuet peaks täiendama püsiv lisakohandus, mida on vaja kumulatiivse kõrvalekalde korrigeerimiseks ja selleks, et Rumeenia asuks pärast 2016. ja 2017. aasta kõrvalekaldeid jälle asjakohast kohandamiskava järgima. Pidades silmas keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks vajalikust soovitatud kohandamiskavast toimunud olulise kõrvalekalde suurust, tundub lisakohandus 0,3 % SKPst sobiv ja kiirendab uuesti eelarve-eesmärgi suunas liikuma asumist.

               (9)

               Nii 2018. kui ka 2019. aastal nõutav struktuurse eelarvepositsiooni paranemine 0,8 % SKPst on kooskõlas valitsemissektori esmaste netokulude nominaalse kasvumääraga, mis 2018. aastal ei ületa 3,3 % ja 2019. aastal 5,1 %.

               (10)

               Komisjoni 2018. aasta kevadprognoosi kohaselt halveneb struktuurne eelarvepositsioon 2018. aastal veel 0,4 % SKPst ja 2019. aastal 0,4 % SKPst. Selleks et saavutada nii 2018. kui ka 2019. aastal struktuurne paranemine 0,8 % SKPst, on vaja vastu võtta meetmed, mille struktuurne mõju on 2018. aastal kokku 1,2 % SKPst, ja lisameetmed, mille mõju on 2019. aastal 1,2 % SKPst võrreldes komisjoni 2018. aasta kevadprognoosi kohase praeguse lähtestsenaariumiga.

               (11)

               Komisjoni 2018. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarvepuudujääk 2018. aastal 3,4 % SKPst ja 2019. aastal 3,8 % SKPst, mis on suurem kui aluslepingus sätestatud kontrollväärtus 3 % SKPst. Nõutav struktuurne kohandamine tundub ühtlasi olevat sobiv, et tagada, et Rumeenia järgib 2018. ja 2019. aastal kindlalt aluslepingukohast kontrollväärtust, milleks on 3 % SKPst.

               (12)

               Kuna varasemaid soovitusi korrigeerida oluline kõrvalekalle ja kõrvaldada aluslepingukohase 3 % kontrollväärtuse ületamise oht ei ole täidetud, on vaja kiiresti võtta meetmeid, et muuta Rumeenia eelarvepoliitika taas konservatiivseks.

               (13)

               Käesolev soovitus on vaja avalikustada.

               (14)

               Soovitatud eelarve-eesmärkide saavutamiseks on äärmiselt oluline, et Rumeenia võtaks vastu ja rakendaks järjekindlalt vajalikud meetmed ning jälgiks tähelepanelikult jooksvate kulude arengut,

         SOOVITAB RUMEENIAL:

               1)

               võtta vajalikud meetmed tagamaks, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär ei ületa 2018. aastal 3,3 % ja 2019. aastal 5,1 %, mis vastab mõlemal aastal aastasele struktuursele kohandusele 0,8 % SKPst, ning asuma seega viima ellu liikmesriigi keskpika perioodi eelarve-eesmärgi täitmiseks nõutavat kohandamiskava.

               2)

               kasutada kogu juhuslik kasum puudujäägi vähendamiseks. Eelarve konsolideerimise meetmed peaksid tagama valitsemissektori struktuurse eelarvepositsiooni püsiva paranemise majanduskasvu soodustaval viisil.

               3)

               teatada 15. oktoobriks 2018 komisjonile meetmetest, mis ta on võtnud käesoleva soovituse täitmiseks. Aruanne peaks sisaldama piisavalt täpselt kirjeldatud ja usutavalt teatanud meetmeid, nende kõigi mõju eelarvele ning 2018.–2019. aasta ajakohastatud ja üksikasjalikke eelarveprognoose.

      Käesolev soovitus on adresseeritud Rumeeniale.
      Luxembourg, 22. juuni 2018

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         V. GORANOV

      (1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

      (2)  Nõukogu 16. juuni 2017. aasta soovitus, mis esitatakse eesmärgiga korrigeerida märkimisväärne kõrvalekalle, mis tuvastati Rumeenias keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamise kohandamiskavas (ELT C 216, 6.7.2017, lk 1).

      (3)  Valitsemissektori esmased netokulud saadakse, kui valitsemissektori kogukuludest arvatakse maha intressikulud, liidu programmidele tehtavad kulutused, mis korvatakse täielikult liidu fondide tuludest, ja kaalutlusõigusevälised muudatused töötuskindlustushüvitise kuludes. Valitsemissektori rahastatud kapitali kogumahutus põhivarasse on jaotatud nelja aasta peale. Kaalutlusõigusel põhinevaid tulumeetmeid või õigusaktide kohast tulude suurenemist võetakse arvesse. Ühekordseid tulu- ja kulumeetmeid arvesse ei võeta.

      (4)  Nõukogu 5. detsembri 2017. aasta soovitus, mis esitatakse eesmärgiga korrigeerida Rumeenias oluline kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast (ELT C 439, 20.12.2017, lk 1).


title: Euroopa Keskpanga soovitus, 6. juuli 2018, Euroopa Liidu Nõukogule, Banka Slovenije välisaudiitorite kohta (EKP/2018/18)

text:
               24.7.2018

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 260/1

      EUROOPA KESKPANGA SOOVITUS,
      6. juuli 2018,
      Euroopa Liidu Nõukogule, Banka Slovenije välisaudiitorite kohta
      (EKP/2018/18)
      (2018/C 260/01)
      EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
      võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artiklit 27.1,
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Euroopa Keskpanga (EKP) ja eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide keskpankade raamatupidamist auditeerivad sõltumatud välisaudiitorid, keda soovitab EKP nõukogu ja kiidab heaks Euroopa Liidu Nõukogu.

                  (2)

                  Banka Slovenije praeguste välisaudiitorite (Ernst & Young revizija, poslovno svetovanje, d.o.o) volitused lõpevad pärast 2017. majandusaasta auditeerimist. Seetõttu tuleb määrata välisaudiitorid alates 2018. majandusaastast.

                  (3)

                  Banka Slovenije on majandusaastateks 2018 kuni 2020 valinud oma välisaudiitoriks Ernst & Young revizija, poslovno svetovanje, d.o.o,

            ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:
      Banka Slovenije välisaudiitoriks soovitatakse majandusaastateks 2018 kuni 2020 Ernst & Young revizija, poslovno svetovanje, d.o.o.

         Frankfurt Maini ääres, 6. juuli 2018

               EKP president

            Mario DRAGHI