               9.3.2020

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 76/206

      P8_TA(2018)0227
      Liibüa
      Euroopa Parlamendi 30. mai 2018. aasta soovitus nõukogule, komisjonile ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale Liibüa kohta (2018/2017(INI))
      (2020/C 76/25)

         Euroopa Parlament,

                  —

                  võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2259 (2015) ja sellele järgnevaid resolutsioone,

                  —

                  võttes arvesse Liibüa poliitilist kokkulepet,

                  —

                  võttes arvesse ÜRO peasekretäri 22. augusti 2017. aasta aruannet ÜRO Liibüa toetusmissiooni kohta,

                  —

                  võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1973 (2011) ja kõiki sellele järgnevaid julgeolekunõukogu resolutsioone Liibüa kohta, sealhulgas 2380 (2017),

                  —

                  võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2312 (2016) alusel esitatud ÜRO peasekretäri aruannet,

                  —

                  võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku 14. novembri 2017. aasta avaldust rändajate kannatuste kohta Liibüas, mis väärivad inimkonna südametunnistuse hukkamõistu,

                  —

                  võttes arvesse ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti 2018. aasta aprilli aruannet „Abuse Behind Bars: Arbitrary and unlawful detention in Libya“ (väärkohtlemine trellide taga: omavoliline ja õigusvastane kinnipidamine Liibüas),

                  —

                  võttes arvesse oma 18. septembri 2014. aasta (1), 15. jaanuari 2015. aasta (2) ning 4. veebruari 2016. aasta (3) resolutsioone olukorra kohta Liibüas,

                  —

                  võttes arvesse AKV ja ELi parlamentaarse ühisassamblee kaaspresidentide 20. detsembri 2017. aasta deklaratsiooni rändajate olukorra kohta Liibüas,

                  —

                  võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni,

                  —

                  võttes arvesse ELi üldist lähenemisviisi rände ja liikuvuse suhtes,

                  —

                  võttes arvesse komisjoni ja komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 25. jaanuari 2017. aasta ühisteatist „Ränne Vahemere keskosa rändeteel. Rändevoogude haldamine ja inimelude päästmine“ (JOIN(2017)0004),

                  —

                  võttes arvesse 3. veebruari 2017. aasta Malta deklaratsiooni,

                  —

                  võttes arvesse Aafrika ja ELi ühisstrateegiat ja selle tegevuskava,

                  —

                  võttes arvesse Aafrika Liidu ja ELi 2017. aasta tippkohtumisel kokku lepitud ühisavaldust rändajate olukorra kohta Liibüas ja kõrgetasemelise kolmepoolse Aafrika Liidu–ELi–ÜRO töörühma loomist,

                  —

                  võttes arvesse nõukogu 17. juuli 2017. aasta järeldusi Liibüa kohta,

                  —

                  võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 19. oktoobri 2017. aasta järeldusi,

                  —

                  võttes arvesse kodukorra artiklit 113,

                  —

                  võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A8-0159/2018),

                  A.

                  arvestades, et olukord Liibüas on äärmiselt habras ning riik seisab mitme keerulise ja omavahel seotud probleemi ees, mis on seotud poliitilise stabiilsuse, majandusarengu ja julgeolekuga;

                  B.

                  arvestades, et Liibüa kriisil on tohutu mõju Liibüa rahvale ja see mõjutab kogu ümbritsevat piirkonda ja ELi ning seetõttu on Liibüa rahva ja samuti naaberriikide ning Sahara-taguse ja Vahemere piirkonna huvides oluline tagada Liibüa stabiilsus, mis on põhieeldus riigi majandusliku ja sotsiaalse olukorra parandamiseks;

                  C.

                  arvestades, et stabiilsus Liibüa lõunaosas valmistab erilist muret, arvestades Liibüa naaberriikide habrast olukorda, kusjuures potentsiaalselt džihadistlik mässuliikumine ohustab nõrgenenud valitsusi Saheli–Sahara piirkonnas;

                  D.

                  arvestades, et EL peaks teavitama ettevaatavamalt oma diplomaatilistest jõupingutustest ja oma suurest finantspanusest julgeoleku ja sotsiaalmajandusliku olukorra kindlustamisse Liibüas;

                  E.

                  arvestades, et konflikti Liibüas on võimalik lahendada ainult sidusa, tervikliku ja kaasava lähenemisviisi abil, millesse on kaasatud kõik rahvusvahelised osapooled ja sidusrühmad, sealhulgas erinevate kohalike kogukondade esindajad, hõimupealikud ja kodanikuühiskonna aktivistid, ning tagades Liibüa isevastutuse ja kaasatuse rahuprotsessis;

                  F.

                  arvestades, et Liibüa poliitiline kokkulepe ning ÜRO Liibüa tegevuskava pakuvad hetkel ainsa toimiva raamistiku kriisi lahendamiseks;

                  G.

                  arvestades, et EL abistab diplomaatiliste meetmete ja konkreetse toe abil Liibüa poliitilist üleminekut stabiilseks, toimivaks riigiks, ning toetab selles suhtes ÜRO juhitavaid vahendusjõupingutusi;

                  H.

                  arvestades, et on äärmiselt oluline, et kõik liikmesriigid väljendaksid ühtset seisukohta, tõhustaksid ELi vahendustegevust ning rõhutaksid ÜRO ja ÜRO tegevuskava keskset rolli; arvestades, et liikmesriikide üksikalgatused on kõikidel juhtudel tervitatavad, kui neid rakendatakse ELi raamistikus ja need on täielikult kooskõlas ELi välispoliitikaga;

                  I.

                  arvestades, et ELi meetmed näitavad rände valdkonnas tulemusi, võttes arvesse, et arvud vähenesid 2017. aasta lõpuks 2016. aastaga võrreldes ühe kolmandiku võrra, ja arvestades, et 2018. aasta esimeste kuude näitajad on möödunud aasta sama perioodiga võrreldes vähenenud 50 %;

                  J.

                  arvestades, et Liibüa on Euroopasse jõuda soovivate rändajate jaoks oluline transiidi- ja lähtekoht, eeskätt Sahara-tagusest Aafrikast pärit rändajate puhul; arvestades, et tuhanded Liibüa vägivalla eest põgenevad rändajad ja pagulased on hukkunud, üritades ületada Vahemerd, et Euroopasse jõuda;

                  K.

                  arvestades, et rändajad on nende seas, kes kannatavad Liibüa julgeolekuprobleemide tagajärjel kõige rohkem, sest nad on tihti valitsusväliste osalejate poolse põhjendamatu vägivalla, vahistamise ja kinnipidamise ohvrid ning kogevad väljapressimist, röövimist, mille eesmärk on lunaraha saamine, ja ekspluateerimist;

                  L.

                  arvestades, et erinevad riigis tegutsevad relvarühmitused on paljusid rändajaid, eriti Sahara-tagusest Aafrikast pärit rändajaid meelevaldselt kinni pidanud;

                  M.

                  arvestades, et UNHCRilt abi saanud vähemalt 132 sudaanlase sunniviisiline tagasisaatmise Nigerist Liibüasse põhjustab suurt muret;

                  N.

                  arvestades, et sisepõgenike probleem on jätkuvalt aktuaalne; arvestades, et sellised isikud peavad tulema toime väga suurte ohtudega, nagu konfliktipiirkondade läbimine, maamiinide ja lõhkemata seadiste olemasolu ja mitmesuguste sõjaliste rühmituste vägivald;

                  O.

                  arvestades, et Liibüast on saanud inimkaubanduse transiidiriik; arvestades, et Liibüas viibib endiselt sadu tuhandeid rändajaid ja varjupaigataotlejaid muudest riikidest, kellest paljud elavad kohutavates tingimustes ja on seetõttu inimkaubitsejate sihtrühmaks; arvestades, et on väidetud, et Liibüas esineb orjust;

                  P.

                  arvestades, et tavaliste liibüalaste igapäevaelu iseloomustavad aina raskemad elutingimused, mida veelgi raskendavad sularahakriis, veekärped ja sagedased elektrikatkestused ning riigi tervishoiusüsteemi üldiselt katastroofiline olukord;

                  Q.

                  arvestades, et poliitilist kliimat Liibüas iseloomustab sügav umbusk eri piirkondade peamiste poliitiliste ja sõjaliste osalejate vahel;

                  R.

                  arvestades, et rahvusvaheliselt tunnustatud rahvusliku kokkuleppe valitsus tugineb oma julgeolekus üha enam mitmesugustele relvarühmitusele; arvestades, et need relvarühmitused on saavutanud Tripolis asuvate riigi institutsioonide üle enneolematu mõju, seades sellega ohtu ÜRO käimasolevad püüdlused luua riigis toimivam poliitiline raamistik;

                  S.

                  arvestades, et sellistel riikidel nagu Türgi, Katar, Egiptus ja Araabia Ühendemiraadid on märkimisväärne mõju sõdivate fraktsioonide eri rühmitustele;

                  T.

                  arvestades, et mitmesuguste Liibüa kogukondade, hõimude ja etniliste rühmade riigi tasandist allapoole jääv identiteet on alati moodustanud Liibüa aluseks oleva sotsiaal-kultuurilise struktuuri ning sellel on oluline osa riigi sotsiaalses ja poliitilises dünaamikas ja julgeolekuküsimustes; arvestades, et Liibüa ühiskonnas eksisteerib linnade, hõimude ja etniliste kogukondade vahel vaidluste lahendamise mitteametlike menetluste tugev traditsioon;

                  U.

                  arvestades, et praegu ei ole riigis valimissüsteemiga seoses selget ja laialdaselt tunnustatud õigusraamistikku; arvestades, et põhiseadust ei ole vastu võetud, mistõttu puudub riigil vajalik õigusraamistik uute valimiste korraldamiseks; arvestades, et praegune karistamatuse õhkkond, laialt levinud ebaseaduslikkus ja korruptsioon, relvastatud rühmitused ning hõimude vaheliste ja piirkondlike pingete levik Liibüas aitavad kaasa usalduse edasisele vähenemisele juba niigi nõrga avaliku sektori ja valitsusasutuste suhtes;

                  V.

                  arvestades, et Liibüas sagenevad pidevalt kohtuvälised hukkamised, piinamised, meelevaldsed kinnipidamised ning valimatud elupiirkondade ja taristu ründamised, samuti esineb aina enam vihakõnet ja vägivallale õhutamist;

                  W.

                  arvestades, et salafistlik madkhalistide äärmusrühmitus on muutumas nii Liibüa ida- kui ka lääneosas tugevamaks ja olulisemaks; arvestades, et madkhalistid on valimiste vastu, soovivad säilitada praeguse olukorra, keelduvad täielikult mis tahes demokraatia mudelist ja on tugevalt relvastatud ning kujutavad endast seega konkreetset ohtu äärmusluse ja vägivalla levikuks riigis;

                  X.

                  arvestades, et kriminaalkohtusüsteemi kokkuvarisemine suurendab karistamatust riigis ning vähendab ohvrite võimalusi taotleda kaitset ja hüvitusmeetmeid; arvestades, et mitmes piirkonnas on isegi juhtudel, kui pärast kuritegu on esitatud politseiraport, järgnenud vähe meetmeid, et avada viivitamatu, põhjalik, tõhus, erapooletu ja sõltumatu uurimine ning tuua toimepanijad kohtu ette; arvestades, et alates 2011. aastast ei ole Liibüas süüdi mõistetud mitte ühtegi relvarühmitusse kuuluvat süüteo toimepanijat;

                  Y.

                  arvestades, et vägivallatsüklit Liibüas on pidevalt tagant tõuganud üldine karistamatus inimõiguste raskete rikkumiste eest; arvestades, et kui seda küsimust asjakohaselt ei käsitleta, muudab õigusriigi jätkuv puudumine rahuliku kooseksisteerimise ja vägivaldse ekstremismi vastu võitlemise narratiivi elanike jaoks mõttetuks;

                  Z.

                  arvestades, et kümned poliitilised aktivistid ja inimõiguslased, meediatöötajad ja muud avaliku elu tegelased on röövitud või neid on ähvardatud; arvestades, et ÜRO on saanud teateid mõlema poole toime pandud meelevaldsetest kinnipidamistest, piinamistest ja väärkohtlemisest;

                  AA.

                  arvestades, et eskaleeruvad rünnakud kohtusüsteemi liikmete, kohalike kodanikuühiskonna organisatsioonide, inimõiguste kaitsjate ja meediatöötajate vastu – ning samuti pagulaste ja rändajate vastu – on kiirendanud kõigi tsiviilelanike inimõiguste olukorra halvenemist Liibüa territooriumil; arvestades, et õigusriigi puudumine ja karistamatus inimõiguste ränkade rikkumiste eest, nagu piinamine, meelevaldne kinnipidamine, kohtuväline hukkamine ning tsiviilelanike ja taristu valimatu ründamine, õhutavad jätkuvalt vägivallatsüklit riigis;

                  AB.

                  arvestades, et Liibüa piiride nõrk valve soodustab ebaseaduslikku piiriületamist; arvestades, et relvastatud rühmituste levik piirialadel on hiljuti süvendanud konflikti rivaalitsevate smugeldajate vahel, et saada kontroll ja juurdepääs piiriülestele ressurssidele; arvestades, et riiki saabuvad nn välisvõitlejad ja mitmesugused kuritegelikud võrgustikud saavad jätkuvalt kasu relvade kontrollimatust levikust;

                  AC.

                  arvestades, et poliitiline ebakindlus ja ebastabiilsus on muutnud Liibüa soodsaks pinnaseks äärmusrühmituste tegevusele; arvestades, et Fezzani piirkond on struktuuriliselt ebastabiilne ja on ajalooliselt olnud Euroopasse liikumise koht pagulaste ja rändajate jaoks ning nafta, kulla, relvade ja narkootikumide smugeldamiseks ja inimkaubanduseks; arvestades, et pärast seda, kui kukutati kolonel Muammar Gaddafi ja algas võitlus riigi ressursside üle kontrolli saavutamise pärast, suurenesid piirkonnas etniliste rühmade ja hõimude vahelised pinged; arvestades, et Fezzani stabiliseerimine on väga oluline kogu riigi stabiliseerimiseks;

                  AD.

                  arvestades, et Liibüa kohalikel ametiasutustel on tähtis roll konfliktide ennetamises ja kodanikele oluliste avalike teenuste pakkumises;

                  AE.

                  arvestades, et Derna linnas on alates 7. maist 2018 pandud toime üha enam maa-, õhu- ja suurtükirünnakuid; arvestades, et tapetud on palju tsiviilisikuid, samas kui abi- ja meditsiinitöötajate juurdepääs on olnud väga piiratud ja humanitaarolukord on väga raske;

                  AF.

                  arvestades, et Euroopa Parlamendi ametlik delegatsioon käis 20.–23. mail 2018 Liibüas lähetusel;

                  1.

                  soovitab nõukogul, komisjonil ning komisjoni asepresidendil ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal:

                              a)

                              tagada suurim võimalik toetus 2017. aasta septembris ÜRO eriesindaja Ghassan Salamé esitatud ÜRO Liibüa tegevuskavale, mille eesmärk on Liibüa stabiliseerida ning saavutada poliitiline ja kaasav riiklik lepitusprotsess, mis võimaldab kõigil Liibüa osapooltel, sealhulgas kõigil hõimudel jõuda stabiilse ja pikaajalise poliitilise kokkuleppeni, pööratesseejuures tähelepanu naiste ja vähemuste kaasamisele; võtta arvesse ÜRO Julgeolekunõukogule 21. mail 2018 esitatud kaasavate konsulteerimisprotsesside tulemusi; mõista kindlalt hukka kõik katsed õõnestada ÜRO juhitud rahuprotsessi; jätkata tihedat koostööd ÜRO Liibüa toetusmissiooniga (UNSMIL);

                              b)

                              suurendada diplomaatilisi jõupingutusi selleks, et toetada ÜRO tegevuskava ja aidata tõhustada Liibüa valitsuse pingutusi, et saavutada poliitiline nõusolek, tagada julgeolek ja laiendada võimu kogu Liibüa territooriumile, väljapoole rahvusvaheliselt tunnustatud rahvusliku kokkuleppe valitsuse kontrolli all olevat kitsast territooriumi, kuna see on vajalik eeltingimus kaasavale poliitilisele lahendusele, mis edendab riigis stabiliseerimist, rekonstruktsiooni ja leppimist, ning riigi ülesehitamisele ja mis tahes rahuvalveoperatsioonile, võttes aluseks demokraatia, õigusriigi ja inimõigused; tagada, et stabiliseerimisprotsessi juhtimine ja otsus tulevase riigivormi kohta kuulub liibüalastele; toetada vahendamise, vaidluste lahendamise ja relvarahu valdkonnas riigi kohalike mehhanismide ja suutlikkuse tugevdamist ning liita need ÜRO tegevuskavaga kui osa sidusast ja terviklikust lähenemisviisist, mis viib konkreetsete ja püsivate tulemusteni;

                              c)

                              toetada avalikke koosolekuid, mis toimuvad ÜRO egiidi all mitmes omavalitsuses, sest see on tõhus alt üles suunatud leppimisalgatus, mille eesmärk on soodustada eri kogukondade vahelist dialoogi, aidates seega konkreetselt kaasa Liibüa kriisile jätkusuutliku ja toimiva lahenduse väljatöötamisele ning kodanikukultuuri loomisele riigis;

                              d)

                              töötada vahendite nimel, millega edendada institutsioonide väljakujundamist, tõelise kodanikuühiskonna rajamist ja käivitada majandus, ning eemalduda ülemäära laiaulatuslikust avalikust teenusest ja edendada jätkusuutliku erasektori arengut, mis on vajalik riigi pikaaegse stabiilsuse ja jõukuse tagamiseks;

                              e)

                              toetada Liibüa jõupingutusi uue põhiseadusliku korra vallas, mis peaks hõlmama naftarikkuse õiglase jaotamise valemit ja samuti ühelt poolt ajalooliste piirkondade ning teiselt poolt tulevase riikliku valitsuse ülesannete ja kohustuste selget jaotust; tuletada meelde, et selline uus põhiseadus, mida võiksid inspireerida muudetud 1963. aasta põhiseaduse elemendid, aitaks jõupingutustes jõuda üleriigiliste valimisteni, mis peaksid toimuma alles siis, kui uus põhiseadus on vastu võetud ja kõik vajalikud tingimused on täidetud, et tagada suur valimisaktiivsus ning üldsuse heakskiit ja legitiimsus;

                              f)

                              seada veelgi rohkem ELi institutsioonides prioriteediks kaalutlused selle üle, kuidas Liibüa kriisi kõigi aspektidega paremini tegeleda ja millised instrumendid ja sektorid kaasata, sealhulgas pöörates rohkem tähelepanu kohalikule dünaamikale, et võtta selle riigi suhtes kasutusele tulemuslik laiahaardeline käsitus ning et kõik institutsioonid ja liikmesriigid oleksid eesmärkides ja algatustes ühtsed, nii et kõigi kaasatud osapoolte meetmed oleksid sidusad ja osa laiemast piirkondlikust strateegiast;

                              g)

                              suurendada oma kohalolekut, märgatavust ja olukorra keerulisuse mõistmist riigis, moodustades uuesti ELi delegatsiooni Tripolis ja suunates delegatsiooni tagasi ELi alalised töötajad;

                              h)

                              jätkata rõhutamist, et Liibüa kriisi lahendus ei saa olla sõjaline, ning kinnitada veel kord, et kõigil osapooltel ja relvastatud rühmitustel Liibüas tuleb võtta kohustuseks Liibüa poliitilise kokkuleppe artikli 42 täitmine, austada rahvusvahelise humanitaarõiguse ja rahvusvahelise inimõigustealase õiguse põhimõtteid ning samuti hoiduda vägivaldsest retoorikast ja vägivalla kasutamisest ning demobiliseeruda ja püüda leida konfliktile rahumeelne lahendus, et vältida täiendava kahju tekitamist ja inimohvreid; on seisukohal, et kõik läbirääkimised peaksid teenima eesmärki ühendada Liibüa kõigi piirkondade julgeolekujõud, et luua kaasava, rahvusvaheliselt tunnustatud Liibüa valitsuse alluvuses tsiviilvõimu kontrolli all olev riiklik julgeolekustruktuur, mille puhul on tagatud läbipaistvuse ja aruandekohustuse ning Liibüa rahvusvaheliste inimõigustealaste kohustuste järgimine, samuti peaks läbirääkimised viima sellise protokolli allkirjastamiseni, mis kohustab kõiki relvastatud rühmitusi jõu ja vägivalla kasutamisest loobuma sidusa ja tervikliku desarmeerimise, demobiliseerimise ja taasintegreerimise protsessi raames, mille eesmärk on relvastatud rühmituste liikmete ühiskonda taasintegreerimine ning julgeolekusüsteemi reform, mis juhindub Skhirati mittediskrimineerimise ja läbipaistvuse põhimõtetest; on veendunud, et sellise protokolli allkirjastamine peaks võimaldama rahuleppe rakendamist, mis sillutab teed vabade ja õiglaste valimiste korraldamisele, peaks tekitama majanduslikke ja rahalisi stiimuleid ning ergutama allakirjutanuid töötama uue riigi asutuste ülesehitamise nimel;

                              i)

                              pidada meeles vajadust töötada välja spetsiaalselt kohandatud programmid, et taasintegreerida relvarühmitustesse kuuluvaid üksikisikuid, mitte rühmi, tavapärastesse julgeolekusüsteemidesse, piirates niiviisi lojaalsuse jagunemist;

                              j)

                              toetada ÜRO jõupingutusi, mille eesmärk on korraldada Liibüas 2018. aasta lõpus valimised, kuid vaid pärast uue põhiseaduse vastuvõtmist; toetada eelkõige jõupingutusi valijad registreerida, kuna praegu on registreeritud ainult ligikaudu 50 % hääleõiguslikest valijatest; kindlustada, et enne valimisi võetakse vastu kokkulepe üleminekukorra kohta, et taastada usaldus ning tugevdada seega uue valitsuse rahvusvahelist ja rahvuslikku legitiimsust; toetada, sh tehniliste vahenditega, usaldusväärse põhiseadusliku raamistiku kehtestamise protsessi ja kogu valimisprotsessi, muutes mis tahes Euroopa rahalised toetused sõltuvaks valimisseaduse vastuvõtmisest, mis on võimalikult suures ulatuses nii vormilt kui sisult vastavuses Veneetsia komisjoni sätestatud rahvusvaheliste põhimõtetega;

                              k)

                              survestada neid, kes tõkestavad poliitilisi rahuläbirääkimisi, ja jõustada tulemuslikult Liibüa vastu kehtestatud ÜRO relvaembargo; kaaluda uute sanktsioonide kehtestamist neile, kes toetavad ebaseaduslikke naftatehinguid;

                              l)

                              tugevdada koostööd kõigi rahvusvaheliste organisatsioonide ja teiste kohapealsete osalistega, et suurendada rahvusvahelise tegevuse sidusust ja konvergentsi; suurendada diplomaatilisi jõupingutusi kõigi piirkondlike osaliste ja naaberriikidega, et kindlustada nende panus Liibüa kriisile positiivse lahenduse leidmisel kooskõlas ÜRO tegevuskavaga, mis on kriisi lahendamiseks hetkel ainuke võimalik raamistik; toetada riikliku konverentsi jätkuvat protsessi Liibüas eesmärgiga saavutada Liibüa eri osaliste vahel kokkulepe ülemineku lõpuleviimiseks tehtavate järgmiste sammude kohta; hoiatada piirkondlikke osalejaid mis tahes ühe- või mitmepoolse sõjalise sekkumise eest, millel ei ole juriidilist alust ega Liibüa valitsuse poliitilist nõusolekut;

                              m)

                              toetada Liibüa seadusandjate, kohtunikke ja spetsialiseerunud prokuröride kaasamist, kes saavad abistada Liibüa terrorismivastaste seaduste läbivaatamisel, samuti tagada, et nad on nõuetekohaselt ette valmistatud terrorismivastase võitluse alaste kohtuasjade juhtimiseks ja uurimiseks õigusriigi põhimõttest lähtudes;

                              n)

                              käsitleda Liibüa kriisi laiemas, piirkondlikus ja üleaafrikalises kontekstis, pidades silmas, et Liibüa on Põhja-Aafrika, Saheli ja Vahemere piirkonna stabiilsuse jaoks ülitähtis; edendada ja hõlbustada Liibüa koostööd Saheli piirkonna naaberriikidega; kaaluda selle käsitluse osana Liibüa olukorra mõju dünaamikale ja väljakutsetele, millega EL silmitsi seisab; töötada välja terviklik Liibüa-suunaline poliitika, milles võetakse arvesse piirkondlikku ja üleaafrikalist mõõdet, mis hõlmab laiemat arengu-, julgeoleku- ja rändepoliitikat, inimõiguste ja põhivabaduste kaitset ning võitlust terrorismi, orjuse ja ekspluateerimise vastu; tagada selle poliitika elluviimiseks asjakohane ja piisav rahastamine, sealhulgas järgmises mitmeaastases finantsraamistikus, et saavutada konkreetseid tulemusi; jätkata ja süvendada võimaluse korral koostööd NATO merevalveoperatsiooni Sea Guardian ja EUNAVFOR Med operatsioon Sophia vahel;

                              o)

                              tagada püsiv ja aktiivne osalemine terrorismi- ja inimkaubandusevastase võitluse jõupingutustes mitte üksnes luure integreerimise, finantskoostöö ja taktikalise toetuse kaudu, vaid ka tervishoiu- ja haridusvaldkonna sotsiaal- ja haridusprogrammidega, mis toetavad sotsiaalsete osalejate ja peamiste arvamuse kujundajate koolitamist ja rakendamist, et võidelda vägivaldse äärmuslusega ning edendada kooseksisteerimise ja rahuliku koostöö sõnumit;

                              p)

                              pidada meeles, et kuigi Daesh/IS võib olla Liibüas oluliselt nõrgenenud, on riigis tõusuteel äärmusluse uued vormid, näiteks see, mida esindavad madkhalistid; tuletada meelde, et kõige tõhusam vastus radikaalsetele sõjalistele rühmistustele riigis on lõppkokkuvõttes selliste kaasavate siseriiklike institutsioonide loomine, mis suudavad kaitsta õigusriigi põhimõtet, osutada avalikke teenuseid, tagada kohaliku julgeoleku ning võidelda tõhusalt rühmitustega, kes ohustavad riigi ja laiema piirkonna stabiilsust;

                              q)

                              tagada kooskõlas 25. juuli 2017. aasta Pariisi deklaratsiooniga ELi rahaliste vahendite tulemuslik kasutamine, et kindlustada valitsustevaheline koordineerimine avaliku taristu taastamisel ELi stabiliseerimisvahendite abil; seada esmatähtsaks selliste projektide ja algatuste rahastamine, mis toetavad aruandluskohustust ja demokraatiale üleminekut edendavaid osalisi ning edendavad kohalikul tasandil dialoogi, leppimist ja konfliktide lahendamise mehhanisme, kaasates seejuures naised ja töötades noortega, et takistada nende sattumist kuritegevusse ja liitumist rühmitustega, mis tegelevad smugeldamise ja salakaubaveoga; tugevdada jätkuvalt Liibüa kodanikuühiskonda, sealhulgas inimõiguste kaitsjaid, ning toetada poliitilist protsessi, julgeolekut ja vahendustegevust Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi ning stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahendi kaudu; soodustada representatiivse valitsemise elluviimist kohalikul ja riiklikul tasandil, et vastata paremini lepitamise, stabiliseerimise ja julgeoleku taastamisega seotud probleemidele; tagada, et ELi hädaolukorra usaldusfondist antakse rahalisi vahendeid ainult juhul, kui fond jääb oma esialgsete eesmärkide juurde ning kui kohalikke ametiasutusi ja toetuse saajaid on põhjalikult analüüsitud ja neid toetuse saamise järel hinnatakse;

                              r)

                              toetada omavalitsusi esmaste teenuste pakkumisel ja kohaliku valitsustasandi ülesehitamisel; kindlustada elanikkonnale baaselatustase, pidades silmas, et kohaliku poliitilise ja majandussüsteemi parem mõistmine on hädavajalik, et viia lepitamisprotsess inimesteni ja võidelda ebaseadusliku kauplemisega; tagada ELi rahaliste vahendite kasutamine tulemuslikult projektides, mis aitavad Liibüa elanikke ja kodanikuühiskonda; edendada suhtlust kodanikuühiskonna organisatsioonide ja kohalike omavalitsusasutuste vahel;

                              s)

                              toetada selliseid algatusi, mida soodustab näiteks Misrata ja Tawergha lepituskomitee – selle raames saavutasid Misrata ja Tawergha linn kokkuleppe, mis tugineb rahumeelse kooseksisteerimise põhimõttele, luues sellega Tawerghast lahkuma sunnitud elanikkonnale võimaluse oma linna tagasi pöörduda;

                              t)

                              ergutada Liibüa institutsioone töötama veelgi tõhusamalt ja läbipaistvamalt kõigi liibüalaste elutingimuste parandamise nimel, muu hulgas esmatähtsate avalike teenuste taastamise ja avalike taristute ülesehitamise kaudu, tõhustama riigi majandusjuhtimist, lahendama likviidsuskriisi ning rakendama rahvusvaheliste finantsinstitutsioonide nõutud vajalikke finants- ja majanduslikke reforme, et aidata majandusel taastuda ja stabiliseeruda; aidata Liibüa ametivõimudel luua turupõhine majandus, mis suudab vastata kõigi liibüalaste vajadustele; nõuda tungivalt, et Liibüa ametivõimud tagaksid loodusvaradest saadud tulude ja neist tulenevate hüvede kasutamise kogu elanikkonna heaks, kaasa arvatud kohalikul tasandil; paluda Liibüa ametivõimudel võtta kohustus järgida riigisiseses kaevandussektoris rangeid läbipaistvuse standardeid ning eeskätt hakata võimalikult kiiresti järgima mäetööstuse läbipaistvuse algatuse nõudeid; aidata Liibüa ametiasutustel võidelda ebaseadusliku tegevuse vastu, mis kahjustab riigi majandust, nagu hiljuti teatati resolutsiooni 1973 (2011) kohaselt loodud ekspertide rühma vahearuandes Liibüa kohta;

                              u)

                              mõista jätkuvalt otsustavalt hukka inimõiguste kuritarvitamised ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumised ning tugevdada jõupingutusi abivajavale elanikkonnale ja riigi kõigis osades humanitaarabi pakkumiseks, eeskätt tervishoiu ja energiaseadmete valdkonnas; tõsta rahalise humanitaarabi tõhusust ning suurendada toetust kohapealsetele humanitaarabi organisatsioonidele ja tõhustada nendega koostööd; taunida arvukaid, aina sagenevaid püüdlusi ahendada kodanikuühiskonna tegutsemisruumi, eeskätt repressiivset õigusraamistiku kasutades, ning rünnakuid inimõiguste kaitsjate ja kohtusüsteemi vastu; nõuda, et Aafrika Liit, ÜRO ja EL jätkaksid koostööd ning võtaksid jõulisi meetmeid nimetatud inimõiguste rikkumiste koheseks lõpetamiseks; tugevdada kodanikuühiskonda ja toetada kohaliku meedia arengut ja sõltumatust;

                              v)

                              kiirendada jõupingutusi seoses ELi rahastatud ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti erakorralise evakueerimise mehhanismiga, mis on võimaldanud ligikaudu tuhande kõige haavatavama kaitset vajava pagulase evakueerimist Liibüast; ergutab Liibüa asjaomaseid asutusi suurendama nende kodakondsusriikide arvu, kellega Liibüa praegu võimaldab ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametil töötada;

                              w)

                              tegeleda ebaseadusliku rändega Liibüast ja Liibüa kaudu, pidades silmas vajadust pikaajaliste, tõhusate ja toimivate lahenduste järele, mis peaksid olema suunatud rände algpõhjustele Aafrikas päritolu- ja transiidiriikides ning määratlema õigusliku aluse rahvusvahelise rände protsessidele, mis praegu piirduvad ümberasustamisega erakorralise transiidi mehhanismi kaudu ja otseste ümberasustamistega; suunata ELi jõupingutused sisserännanute kaitsmisele Liibüas; aidata Liibüa ametiasutustel tagada riigisiseste põgenike kodudesse tagasipöördumine ja toetada kohalikke kogukondi probleemidega toimetulekul, tagades samas, et riigisiseste põgenike tagasipöördumine ei tähenda üksnes rahalise hüvitise andmist, mis soosib mitmesuguseid relvarühmitusi ja õigust naasta; anda rahvusvahelisele üldsusele teada vajadusest võtta meetmeid arengu- ja julgeolekuprobleemide lahendamiseks Liibüa ja Saheli-Sahara piirkonnas, kaasa arvatud vahendid inimkaubanduse ning rändajate salaja üle piiri toimetamise vastu võitlemiseks; tagada, et meetmed võitluseks inimeste ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse vastu ei takista liikumisvabadust, mis on vajalik piirkonna majanduslikuks arenguks;

                              x)

                              tõhustada ELi, Aafrika Liidu ja ÜRO ühiseid jõupingutusi parandada Liibüas rändajate ja pagulaste kaitset, pöörates erilist tähelepanu haavatavatele isikutele; uurida põhjalikult ja viivitamata väidetavat rändajate ja pagulaste kuritarvitamist ja ebainimlikku kohtlemist kuritegelike rühmituste poolt ja väidetavat orjapidamist Liibüas; kavandada algatused, vältimaks selliste juhtumite kordumist tulevikus; parandada kinnipidamiskeskustes hoitavate pagulaste ja rändajate tingimusi ning nõuda, et Liibüa ametivõimud sulgeksid võimalikult kiiresti need asutused, mis ei vasta rahvusvahelistele standarditele; jätkata ja tõhustada koostöös ÜRO ja Aafrika Liiduga tehtavaid jõupingutusi toetatud vabatahtliku tagasipöördumise soodustamiseks ja ümberasustamiseks, toonitades sellega seoses, kui oluline on kaotada Liibüa nn väljasõiduviisa nõue; ergutada Liibüa ametivõime lõpetama meelevaldsed kinnipidamised ja hoiduma haavatavate isikute, eeskätt laste kinnipidamisest; tagada, et rändajaid koheldakse kooskõlas asjakohaste rahvusvaheliste inimõigusealaste standarditega ning eraldada selleks ELi eelarvest vajalikud vahendid; paluda Liibüal allkirjastada ja ratifitseerida 1951. aasta Genfi pagulasseisundi konventsioon ja selle 1967. aasta protokoll; tagada, et ELi piirihalduse abimissioon (EUBAM) Liibüas, EUNAVFOR Med operatsioon Sophia ja Frontexi operatsioon Themis keskenduvad ühiselt sellele, kuidas takistada ebaseaduslikku tegevust, sealhulgas rändajate ebaseaduslikku üle piiri toimetamist, inimkaubandust ja terrorismi Vahemere keskosas; tagada, et EUBAM on kooskõlas oma volitustega jätkuvalt aktiivselt seotud Liibüa ametivõimudega ja abistab neid piirihalduse, õiguskaitse ja laiema kriminaalõigussüsteemiga seotud prioriteetsetes valdkondades;

                              y)

                              teha veelgi suuremaid jõupingutusi Liibüa territooriumilt ning Liibüa rannikult ning nende kaudu toimuva inimeste mis tahes ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse vastu, mis õõnestab Liibüa stabiliseerimisprotsessi ja seab ohtu tuhandete inimeste elu; tagada sellega seoses ELi kaasabi järjepidevus nende probleemidega võitlemises, aidates Liibüa asjaomastel asutustel suurendada ammu vajalikku suutlikkust kindlustada oma maa- ja merepiirid ning tehes koostööd Liibüa ametivõimudega, et kehtestada terviklik piirihalduse strateegia;

                              z)

                              toetada püsivat lahendust Liibüa enam kui 180 000 riigisisese põgeniku, sealhulgas hinnanguliselt 40 000 Tawergha endise elaniku jaoks, luues ümberasumise võimalusi või hõlbustades ohutut kodudesse tagasi pöördumist ning suurendades selleks toetust ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametile ja Rahvusvahelisele Migratsiooniorganisatsioonile;

                              aa)

                              tegeleda rahvusvaheliste kuritegelike rühmituste ja terrorirühmituste tegevuste segunemisega, korraldades põhjalikke uuringuid, eeskätt inimkaubanduse ja konflikti ajal toime pandud seksuaalse vägivalla kohta;

                              ab)

                              toetada koostööd Liibüa rannikuvalvega, mis võimaldas ajavahemikul 2017. aasta jaanuarist ja oktoobri lõpuni päästa Liibüa territoriaalvetest ligikaudu 19 000 rändajat; aidata Liibüa ametivõimudel teavitada ametlikult oma otsingu- ja päästetööde piirkonda, kehtestada pardalt lahkumise selge standardne töökord ning tagada Liibüa rannikuvalve toimiv järelevalvesüsteem, et luua selge ja läbipaistev register kõigi Liibüa rannikul pardalt lahkunud isikute kohta, tagades, et nende eest on vastavalt rahvusvahelise humanitaarõiguse normidele nõuetekohaselt hoolitsetud; teha Liibüa ametivõimudega veelgi suuremat koostööd, et tõhustada Liibüa merepääste koordineerimiskeskusega seotud ettevalmistustöid eesmärgiga parandada nende otsingu- ja päästealast suutlikkust; tagada, et jätkub Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni ja ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti poolt Liibüa rannikuvalvele pakutav erikoolitus rahvusvahelise kaitse, pagulasõiguse ja inimõiguste teemal;

                              ac)

                              tõhustada humanitaar- ja tsiviilabi, et leevendada Liibüa elanikkonna olukorda ja vastata nende isikute kõige tungivamatele vajadustele, keda Liibüa konflikt tõsiselt mõjutab, eeskätt kõige suuremal määral kahjustatud piirkondades, ning olla valmis reageerima olukorra igasugusele halvenemisele; nõuab tungivalt, et Euroopa Liit toetaks kodanikuühiskonna organisatsioonide, eriti naisorganisatsioonide tugevdamist, mille eesmärk on leida riiki tabanud mitmele kriisile vägivallavabad lahendused;

                              ad)

                              teha kättesaadavaks kõik rahalised ja inimressursid, et aidata pagulasi ja anda humanitaarabi, mida on kohandatud ümberasunud isikute vajadustega, et astuda vastu Liibüa humanitaarkriisile, mis on sundinud tuhandeid inimesi riigist lahkuma;

                              ae)

                              suurendada rahvusvahelisi jõupingutusi rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse võrgustike likvideerimiseks ning tõhustada jõupingutusi selle kuriteo vastu võitlemiseks ning süüdlaste vastutusele võtmiseks; jätkata ja tõhustada EUNAVFOR Med operatsiooni Sophia tööd, et murda inimkaubitsejate ja smugeldajate ärimudel, arendada Liibüa rannikuvalve suutlikkust ning toetada relvaembargot ja ebaseaduslikku naftatransporti käsitlevate ÜRO julgeolekunõukogu resolutsioonide rakendamist; jätkata Liibüa toetamist ÜJKP tsiviilmissioonide kaudu; suurendada merehädas olevate inimeste otsingu- ja päästesuutlikkust ja kõikide riikide vastavat panust ning tunnustada erasektori osalejate ja valitsusväliste organisatsioonide tuge päästeoperatsioonides merel ja maal, võttes arvesse praegust rahvusvahelist õigusraamistikku ja julgeolekukaalutlusi;

                              af)

                              kinnitada uuesti oma täielikku toetust Rahvusvahelise Kriminaalkohtu volitustele inimõiguste jätkuvate rikkumiste osas Liibüas, tuletades meelde, et rahvusvahelised vastutusele võtmise mehhanismid, nagu Rahvusvaheline Kriminaalkohus ja universaalne jurisdiktsioon täidavad olulist rolli rahuplaani rakendamises raamistikus, milles kehtestatakse sammud vastutavuse ja inimõiguste austamise saavutamiseks Liibüas; toetada Rahvusvahelist Kriminaalkohut jõupingutustes võtta jõhkrate massikuritegude toimepanijad vastutusele; toetada ÜRO eriesindajat Liibüas tema 2017. aasta novembri üleskutses rahvusvahelisele üldsusele aidata Liibüal võidelda sõjakuritegude karistamatusega ning kaaluda ühiste tribunalide loomise võimalusi; palub ELil ja liikmesriikidel aidata rahvusvahelistel mehhanismidel pakkuda riiklikule õigussüsteemile kõiki vajalikke vahendeid, et algatada varasemate ja praeguste ränkade rikkumiste uurimine ning aidata Liibüa tulevastel seaduslikel ametivõimudel täita seda ülesannet ise; arvestada, et õiglased kohtumenetlused tagaksid õigluse kõigile inimõiguste rikkumiste ohvritele Liibüa territooriumil ning see sillutaks teed jätkusuutlikule leppimisele ja rahule;

                              ag)

                              väljendada muret Daeshi ja muude terrorirühmituste suureneva kohaloleku pärast Liibüas, mis destabiliseerib riiki ja ohustab nii naaberriike kui ka ELi;

                              ah)

                              kutsuda eeskätt Liibüa ametivõime ja relvarühmitusi üles tagama väline juurdepääs kinnipidamisasutustele, eelkõige rändajatele mõeldud asutustele;

                              ai)

                              täpsustada, milline on olukord seoses aktsiadividendide, võlakirjatulude ja intressimaksete maksmisega Liibüa investeerimisameti külmutatud varadelt ELis; esitada üksikasjalik aruanne intresside kogusumma kohta, mis on saadud Muammar Gaddafi varadest alates nende külmutamisest 2011. aastal, ning neist intressimaksetest kasu saanud isikute ja üksuste nimekiri; tegeleda esmajärjekorras sellest probleemist tingitud võimalike lünkadega ELi sanktsioonirežiimis;

                              aj)

                              edendada projekte, mille eesmärk on saavutada Fezzani piirkonna majanduslik areng ja seaduslik majandustegevus tiheda koostöö kaudu mitmesuguste omavalitsustega, eelkõige nendega, mis asuvad rändeteede ääres, et võidelda kuritegelike võrgustike ebaseadusliku tegevuse ja terrorirühmituste vägivaldse äärmusluse vastu, luues alternatiivsed sissetuleku allikad, eelkõige noorte jaoks;

                              ak)

                              jätkata Liibüa suhtes kehtestatud relvaembargot, ennetades seega relvade sattumist äärmuslaste ja relvastatud rühmituste kätte, mis suurendaks veelgi kogu Liibüa ebakindlust ja ebastabiilsust;

                              al)

                              võtta kiiresti diplomaatilisi meetmeid, et kaitsta tsiviilisikuid ja tegeleda Derna humanitaarolukorraga;

                  2.

                  teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev soovitus nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ning teavitamise eesmärgil Liibüa rahvusliku kokkuleppe valitsusele.

         (1)  ELT C 234, 28.6.2016, lk 30.

         (2)  ELT C 300, 18.8.2016, lk 21.

         (3)  ELT C 35, 31.1.2018, lk 66.


title: Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus, 27. mai 2020, väljamaksete piiramise kohta COVID-19 pandeemia ajal (ESRN/2020/7) 2020/C 212/01

text:
                  26.6.2020

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  C 212/1

         EUROOPA SÜSTEEMSETE RISKIDE NÕUKOGU SOOVITUS,
         27. mai 2020,
         väljamaksete piiramise kohta COVID-19 pandeemia ajal
         (ESRN/2020/7)
         (2020/C 212/01)
         EUROOPA SÜSTEEMSETE RISKIDE NÕUKOGU HALDUSNÕUKOGU,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1092/2010, 24. november 2010, finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve kohta Euroopa Liidus ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutamise kohta, (1) eelkõige selle artikli 3 lõike 2 punkte b, d ja f ning artikleid 16 kuni 18,
         võttes arvesse Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu otsust ESRN/2011/1, 20. jaanuar 2011, millega võetakse vastu Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu töökord, (2) eelkõige selle artikli 15 lõike 3 punkti e ning artikleid 18 kuni 20,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Koroonaviiruse haiguse (COVID-19) kriis on dramaatilisest meditsiinilisest hädaolukorrast kiiresti arenenud tõsiseks majandusšokiks, millest võib kujuneda süsteemne finantskriis. Kindlalt ei saa hinnata kriisi kestust ega raskust. On selge, et finantseerimisasutused peavad hoidma piisavalt suurt kapitali, et leevendada süsteemset riski ja aidata kaasa majanduse taastumisele.

                     (2)

                     Mitmed Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (ESRN) liikmeks olevad institutsioonid, nimelt Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA), (3) Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (4) (EIOPA), Euroopa Keskpank (5) (EKP) ning paljud liikmesriikide ametiasutused on soovitanud liidu pankadel, kindlustusandjatel ja edasikindlustusandjatel mitte teha vabatahtlikke väljamakseid (nt dividendid, boonused ja aktsiate tagasiostmine aktsionäridele tasu maksmiseks). Need meetmed võivad suurendada finantssektori vastupidavusvõimet, kuna tugevneb võime anda stressiolukorras reaalmajandusele laene ja väheneb finantseerimisasutuste maksejõuetuse risk COVID-19ga seotud riskide tõttu.

                     (3)

                     ESRN vastutab finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve eest liidus ja peaks aitama kaasa siseturu sujuvale toimimisele, mis tagaks finantssektori jätkusuutliku panuse majanduskasvu. Kuigi ESRN toetab täielikult liikmesinstitutsioonide algatusi, peab ta vajalikuks esitada soovituse esmärgiga tagada, et kogu finantssektori finantseerimisasutused, mis võivad ohustada finantsstabiilsust, säilitaksid kapitali kõrge taseme.

                     (4)

                     Käesolev soovitus konstateerib pankade protsüklilist käitumist ning asjaolu, et neil on majanduses kriitiline roll. Soovituse eesmärk on piirata pankade kasumi ja kapitali jaotamist, et suurendada nende vastupanuvõimet kriisi ajal ja soodustada vajalikku laenuandmist reaalmajandusele. Samuti on selle eesmärk vähendada riski, mille puhul aktsionärid ja kõrgem juhtkond kasutavad enda huvides ära valitsuse poolt pankadele kriisi ajal antud toetust. Lisaks, kui pangad kasutavad dividendimakseid oma tugevuse demonstreerimiseks turule, võib see tegevus kahjustada konservatiivsemate finantseerimisasutuste suhtelist positsiooni neid stigmatiseerides. See argument näitab laiapõhjalise, kooskõlastatud ja kohustusliku tegevuse vajadust. Investeerimisühingud on lisatud käesolevas soovituses esitatud finantseerimisasutuste loetellu, kuna neil on oluline roll turu toimimises ja neil võivad esineda sarnased riskid nagu ka pankadel.

                     (5)

                     Käesolev soovitus võtab arvesse riski, mida praegune kriis põhjustab kindlustusandjate ja edasikindlustusandjate maksevõimele. On tõenäoline, et uuest äritegevusest tulenevad rahavood vähenevad koos suuremate kohustustega, mis tulenevad pikemast väga madalate intressimäärade perioodist ja varade väiksemast tootlusest tulevikus. Arvestades, et kindlustusandjatel ja edasikindlustusandjatel on finantssektoris oluline roll, on olemas ka samaaegse riskide vähendamise strateegia risk, näiteks suurema tootlusega äriühingute võlakirjade müük, mida võimendaks reitingute tuntav alandamine. Lisaks puudutab kindlustusandjaid ja edasikindlustusandjaid ka pankade osas esitatud argument, mille kohaselt demonstreeritakse turule tugevust dividendimaksetega, ja sellega seotud stigma.

                     (6)

                     Käesoleva soovituse eesmärk on hõlmata kesksed vastaspooled, arvestades nende süsteemselt olulist rolli finantsturu tehingute töötlemisel. Täiendavate omavahendite säilitamisega suudaksid kesksed vastaspooled katta makseviivitusega mitteseotud kahjumi, mis on eriti oluline seoses operatsiooniriskiga, mida kesksed vastaspooled katavad pigem omavahenditest kui töötlevate liikmete osamaksetega. Käesolev soovitus tagab kooskõla finantseerimisasutuste vahel ajal, mil kesksete vastaspoolte tulud võiksid tõusta seoses turutehingute suurema mahuga ning asjakohastel juhtudel võimaldatakse kesksetel vastaspooltel soovi korral suurendada oma riski kaskaadiohu korral, võttes arvesse üldiselt suurenenud riske, mis tulenevad turu suuremast volatiilsusest. Lõpuks nähakse ette, et omavahendite säilitamine kesksetes vastaspooltes vähendaks tõenäosust, et maksumaksja raha kasutatakse kahjumi korral (mis võib olla seotud makseviivitustega või mitte), ajal, mil eelarvekulutused on juba niigi eriti suure surve all. Üldiselt on oluline, et kesksed vastaspooled säilitaksid lisaks alustamise tagatisele ja tagatisfondidele piisavad eelrahastatud omavahendid.

                     (7)

                     Käesoleva soovituse eesmärk on hõlmata meetmed, mille tulemusena väheneb COVID-19ga seotud kriisi ajal finantseerimisasutuste omavahendite summa ja kvaliteet või nende kahjumikatmisvõime. See hõlmab dividendide maksmist, lihtaktsiate tagasiostmist ja muutuvtasu maksmist. Kui finantseerimisasutus soovib asendada lihtaktsiaid, on see käesoleva soovitusega kooskõlas.

                     (8)

                     Käesolev soovitus tunnustab ühtse turu põhimõtteid ning kapitali vaba liikumise ja riskijagamise majanduskasvu soodustavat rolli liidus. Selle eesmärk on võtta arvesse võimalikke negatiivseid välismõjusid, mis tulenevad finantseerimisasutuste piiriülestest otsustest raskuste korral. Sageli finantsraskuste ajal toimuv ohutusse tagasitõmbumine või päritolumaa eelistamine võib avaldada negatiivset mõju kohalikule majandusele. Käesolevas soovituses soovitatakse asjaomastel asutustel alustada dialoogi, kui nad kaaluvad väljamaksepiirangute kehtestamist liidu finantseerimisasutuste tütarettevõtjatele.

                     (9)

                     Õiguskord on sektorites ja liikmesriikides erinev ning asjaomased asutused peaksid kaaluma neile liidu ja riigisisese õiguse alusel võimalike järelevalvevahendite, näiteks soovituste või suuniste, kasutamist, et saavutada käesoleva soovituse eesmärgid seadusega lubatud ulatuses.

                     (10)

                     Käesolevas soovituses esitatakse loetelu finantseerimisasutustest, mille suhtes tuleks miinimummeetmena kehtestada piirangud. Ametiasutustel on õigus kehtestada piiranguid muudele finantsasutustele, kes annavad laenu reaalmajandusele, näiteks kapitalirendiettevõtetele.

                     (11)

                     Käesoleva soovituse eesmärk on toetada EKP, EBA, EIOPA ja liikmesriikide ametiasutuste varasemaid algatusi ning rõhutada vajadust ühtse lähenemisviisi järele kogu liidus ja finantssektori eri segmentides, võttes samal ajal arvesse nende segmentide olulist rolli reaalmajanduses kriisi ajal. Lõppeesmärk on säilitada finantseerimisasutustes piisav kapitalitase ja kahjumikatmisvõime, et leevendada praeguse kriisi mõju ja aidata seeläbi kaasa üle-euroopalise majanduse sujuvamale taastumisele tervikuna.

                     (12)

                     Käesolev soovitus ei mõjuta liidu keskpankade rahapoliitika pädevust.

                     (13)

                     ESRNi soovitused avaldatakse pärast adressaatide teavitamist ning pärast seda, kui haldusnõukogu on teavitanud Euroopa Liidu Nõukogu oma kavatsusest seda teha ja andnud nõukogule võimaluse vastata,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:
         1. JAGU

            SOOVITUS

            Soovitus A – väljamaksete piiramine

         Asjaomastel asutustel soovitatakse vähemalt kuni 1. jaanuarini 2021 nõuda, et nende järelevalve alla kuuluvad finantseerimisasutused hoiduksid (6) mis tahes järgmisest tegevusest:

                     a)

                     dividendide väljamaksed või dividendide väljamaksete tegemise tühistamatu kohustuse võtmine;

                     b)

                     lihtaktsiate tagasiostmine;

                     c)

                     olulisele riskivõtjale muutuvtasu maksmise kohustuse võtmine,

               mis vähendab omavahendite kvantiteeti või kvaliteeti ELi konsolideerimisgrupi tasandil (või individuaalsel tasandil, kui finantseerimisasutus ei kuulu ELi konsolideerimisgruppi) ja vajaduse korral allkonsolideeritud või individuaalsel tasandil.
         2. JAGU

            RAKENDAMINE

         1.   Mõisted

                     1)

                     Käesolevas soovituses kasutatakse mõisteid järgmises tähenduses:

                                 a)

                                 „asjaomane asutus“ (relevant authority) –

                                             i)

                                             pädev asutus;

                                             ii)

                                             asutus, kellele on tehtud ülesandeks võtta vastu ja/või algatada makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmeid, sealhulgas (kuid mitte ainult) järgmised asutused:

                                                         1)

                                                         määratud asutus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL (7) VII jaotise 4. peatüki või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 (8) artikli 458 lõike 1 kohaselt;

                                                         2)

                                                         makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutus, mille eesmärgid, korraldus, ülesanded, volitused, instrumendid, aruandlusnõuded ja muud kirjeldused on sätestatud soovituses ESRN/2011/3 (9).

                                 b)

                                 „pädev asutus“ (competent authority) – määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 40, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/138/EÜ (10) artikli 13 lõikes 10 või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 (11) artiklis 22 määratletud pädev asutus või järelevalveasutus;

                                 c)

                                 „finantseerimisasutus“ (financial institution) – järgmised ettevõtjad, kelle peakontor või registrijärgne asukoht on liidus:

                                             i)

                                             „krediidiasutus ja investeerimisühing“ (institution) – määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 3 määratletud tähenduses;

                                             ii)

                                             „kindlustusandja“ (insurance undertaking) – direktiivi 2009/138/EÜ artikli 13 punktis 1 määratletud tähenduses;

                                             iii)

                                             „edasikindlustusandja“ (reinsurance undertaking) – direktiivi 2009/138/EÜ artikli 13 punktis 4 määratletud tähenduses;

                                             iv)

                                             „keskne vastaspool“ (central counterparty) –määruse (EL) nr 648/2012 artikli 2 punktis 1 määratletud tähenduses;

                                 d)

                                 „olulise riski võtja“ – isik töötajate kategoorias, mille ametialane tegevus mõjutab oluliselt finantseerimisasutuse riskiprofiili, sealhulgas isikud töötajate kategoorias, mis on osutatud direktiivi 2013/36/EL artikli 92 lõikes 2 või komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/35 (12) artikli 275 lõike 1 punktis c, või määruse (EL) nr 648/2012 artikli 2 punktis 29 määratletud keskse vastaspoole kõrgem juhtkond;

                                 e)

                                 „kriisilahendusasutus“ (resolution authority) - direktiivi 2014/59/EL (13) artikli 2 lõike 1 punktis 18 määratletud tähenduses;

               2.   Erandid

         Asjaomased asutused võivad vabastada finantseerimisasutuse soovituse A punktides a kuni c osutatud meetmete võtmise piirangust, kui finantseerimisasutusel on seaduslik kohustus neid meetmeid võtta.
         3.   Rakendamise kriteeriumid

                     1)

                     Käesoleva soovituse rakendamisel kohaldavad asjaomased asutused järgmisi kriteeriume:

                                 a)

                                 nõuetekohaselt tuleks arvesse võtta proportsionaalsuse põhimõtet, võttes eelkõige arvesse finantseerimisasutuste olemust ja nende võimet aidata leevendada finantsstabiilsuse süsteemset riski, mis tuleneb COVID-19 kriisist ja majanduse taastumisest;

                                 b)

                                 vältida tuleb õigussüsteemide erinevuste ärakasutamist;

                                 c)

                                 asjaomased asutused peaksid regulaarselt hindama nende poolt käesoleva soovituse eesmärke silmas pidades kehtestatud väljamaksepiirangute mõju.

                     2)

                     Soovituse A punktide a ja b rakendamisel kohaldatakse järgmisi erikriteeriume. Allkonsolideeritud või individuaalsel tasandil piirangute kohaldamise asjakohasuse hindamiseks soovitatakse asjaomastel asutustel järgida järgmisi põhimõtteid:

                                 a)

                                    1. põhimõte: Võttes arvesse vajadust ennetada või leevendada süsteemset riski finantsstabiilsusele oma liikmesriigis ja liidus, peaksid asjaomased asutused toetama siseturu sujuvat toimimist ja lähtuma finantssektori jätkusuutliku panuse vajadusest majanduskasvu liikmesriikides ja liidus tervikuna.

                                 b)

                                    2. põhimõte: Asjaomased asutused peaksid tagama, et ühelgi piirangul ei oleks ebaproportsionaalset kahjulikku mõju teiste liikmesriikide finantssüsteemile osaliselt või tervikuna või liidu finantssüsteemile tervikuna.

                                 c)

                                    3. põhimõte: Asjaomased asutused peaksid tegema tihedat koostööd omavahel ja asjaomaste kriisilahendusasutustega, sealhulgas kohastel juhtudel kolleegiumides.

               4.   Edasine ajakava

         Määruse (EL) nr 1092/2010 artikli 17 lõike 1 kohaselt peavad adressaadid teavitama Euroopa Parlamenti, nõukogu, komisjoni ja ESRNi meetmetest, mis on võetud käesoleva soovituse rakendamiseks, või põhjendama meetmete võtmata jätmist. Teatised tuleb esitada lisas toodud vormil hiljemalt 31. juuliks 2020.
         5.   Käesoleva soovituse muutmine

         ESRNi haldusnõukogu otsustab, kas ja kuidas on käesolevat otsust vaja muuta. Soovitust A võib eelkõige võib muuta selle kohaldamise tähtaja pikendamiseks.
         6.   Jälgimine ja hindamine

                     1)

                     Haldusnõukogu hindab adressaatide meetmeid ja põhjendusi ning võib asjakohastel juhtudel otsustada, et käesolevat soovitust ei ole järgitud ning et adressaadi põhjendused tegevusetuse kohta ei ole piisavad.

                     2)

                     ESRNi soovitustele vastavuse hindamise käsiraamatus sätestatud metoodikat, milles kirjeldatakse ESRNi soovitustele vastavuse hindamise menetlust, ei kohaldata.

            Frankfurt Maini ääres, 27. mai 2020

                  ESRNi Sekretariaadi Juhataja,

                  ESRNi Haldusnõukogu Nimel

               Francesco MAZZAFERRO

            (1)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 1.

            (2)  ELT C 58, 24.2.2011, lk 4.

            (3)  https://eba.europa.eu/eba-provides-additional-clarity-on-measures-mitigate-impact-covid-19-eu-banking-sector.

            (4)  https://www.eiopa.europa.eu/content/eiopa-statement-dividends-distribution-and-variable-remuneration-policies-context-covid-19_en.

            (5)  Euroopa Keskpanga 27. märtsi 2020. aasta soovitus EKP/2020/19 dividendide jaotamise kohta COVID-19 pandeemia ajal ja soovituse EKP/2020/1 kehtetuks tunnistamise kohta (ELT C 102 I, 30.3.2020, lk 1).

            (6)  See ei hõlma finantseerimisasutuste filiaale.

            (7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338).

            (8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1).

            (9)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu 22. detsembri 2011. aasta soovitus ESRN/2011/3 riigi ametiasutuste makrotasandi usaldatavusjärelevalve pädevuse kohta (ELT C 41, 14.2.2012, lk 1).

            (10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II) (ELT L 335, 17.12.2009, lk 1).

            (11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrus (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (ELT L 201, 27.7.2012, lk 1).

            (12)  Komisjoni delegeeritud 10. oktoobri 2014. aasta määrus (EL) 2015/35, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II) (ELT L 12, 17.1.2015, lk 1).

            (13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 190).

            LISA
            Käesoleva soovituse alusel võetud meetmetest teavitamine
            1.   Adressaadi andmed

                        Soovitus

                        Adressaadi riik

                        Asutus

                        Volituse alus (*1)

                        Teate esitaja nimi ja kontaktandmed

                        Teate esitamise kuupäev

                  2.   Meetmetest teavitamine

                        Soovitus

                        Kas soovitust on järgitud? (jah/ei/ei kohaldata)

                        Kirjeldada soovituse järgimiseks võetud meetmeid

                        Esitada piisavad põhjendused, kui soovitust ei täideta osaliselt või tervikuna

                        Käesoleva soovituse alusel võetud meetme üksikasjad (nt link, valitsuse ametlik väljaanne, avaldamisnumber)

                        Soovitus A(a)

                        Soovitus A(b)

                        Soovitus A(c)

                  3.   Märkused

                        1.

                        Käesolevat vormi kasutatakse määruse (EL) nr 1092/2010 artikli 17 lõikes 1 nõutud teabe edastamiseks.

                        2.

                        Kõik adressaadid peavad esitama täidetud vormi ESRNile ESRNi sekretariaadi kaudu elektrooniliselt selleks ettenähtud DARWINi kausta kaudu või e-postiga aadressil notifications@esrb.europa.eu. (ESRNi sekretariaat korraldab teatiste ühise edastamise Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile).

                        3.

                        Adressaadid peavad esitama kogu asjakohase teabe ja dokumentatsiooni, mis on seotud käesoleva soovituse ja selle rakendamise kriteeriumide rakendamisega, sealhulgas teabe võetud meetmete sisu (näiteks meetme õiguslik vorm ja hõlmatud finantseerimisasutuste liik) ja ajakava kohta.

                        4.

                        Kui adressaat täidab nõudeid ainult osaliselt, peab ta esitama täieliku selgituse mittevastavuse ulatuse kohta ning muud üksikasjad osalise vastavuse kohta. Selgituses tuleks selgelt täpsustada soovituse asjakohased osad, mida adressaat ei järgi.

               (*1)  Märkida teate esitamise volituse alus, st pädev asutus või järelevalveasutus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 40 ja direktiivi 2009/138/EÜ artikli 13 lõike 10 alusel, pädev asutus määruse (EL) nr 648/2012 artikli 22 alusel või makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutus.


title: Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus, 2. juuni 2020, millega muudetakse soovitust ESRN/2015/2 piiriülese mõju hindamise ja makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vabatahtliku kõigipoolsuse kohta (ESRN/2020/9) 2020/C 217/01

text:
               1.7.2020

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 217/1

      EUROOPA SÜSTEEMSETE RISKIDE NÕUKOGU SOOVITUS,
      2. juuni 2020,
      millega muudetakse soovitust ESRN/2015/2 piiriülese mõju hindamise ja makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vabatahtliku kõigipoolsuse kohta
      (ESRN/2020/9)
      (2020/C 217/01)
      EUROOPA SÜSTEEMSETE RISKIDE NÕUKOGU HALDUSNÕUKOGU,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrust (EL) nr 1092/2010 finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve kohta Euroopa Liidus ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutamise kohta, (1) eelkõige selle artiklit 3 ning artikleid 16 kuni 18,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiivi 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ, (2) eelkõige selle artikli 134 lõiget 4,
      võttes arvesse Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu 20. jaanuari 2011. aasta otsust ESRN/2011/1, millega võetakse vastu Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu töökord, (3) eelkõige selle artikleid 18–20,
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Tõhusate ja ühtsete riigisiseste makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete huvides tuleb täiustada liidu õiguses nõutavat kohustuslikku kõigipoolsust vabatahtliku kõigipoolsusega.

                  (2)

                  Vabatahtliku kõigipoolsuse raamistik makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete kohta, mis on sätestatud Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovituses ESRN/2015/2, (4) tagab, et kõik liikmesriigis kasutusele võetud riskipositsioonil põhinevad makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmed võetakse kõigipoolselt üle teistes liikmesriikides.

                  (3)

                  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu muutis 24. juunil 2016 soovitust ESRN/2015/2 soovitusega ESRN/2016/4, (5) et soovitada Eesti Panga poolt Eestis tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste riigisiseste riskipositsioonide suhtes kohaldatava 1-protsendilise süsteemse riski puhvri määra kõigipoolsust kooskõlas direktiivi 2013/36/EL artikliga 133.

                  (4)

                  Seoses Eesti Panga 6. aprilli 2020. aasta otsustega vähendada alates 1. maist 2020 süsteemse riski puhvri määra 0 protsendile, otsustas Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (ESRN) haldusnõukogu kõnealuse Eesti meetme välja jätta makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete nimekirjast, mille suhtes soovitatakse kõigipoolsust soovituse ESRN/2015/2 kohaselt,

                  (5)

                  Seetõttu tuleb soovitust ESRN/2015/2 muuta,

            ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

         MUUDATUSED

      Soovitust ESRN/2015/2 muudetakse järgmiselt.

                  1)

                  1. jao soovituse C punkt 1 asendatakse järgmisega:

                              „1.

                              Asjaomastel asutustel soovitatakse kõigipoolselt üle võtta muu asjaomase asutuse vastu võetud ning ESRNi poolt kõigipoolseks vastuvõtmiseks soovitatud makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmed. Kõigipoolselt soovitatakse üle võtta lisas täpsemalt kirjeldatud järgmised meetmed:

                                          Soome:

                                                      —

                                                      Soomes tegevusloa alusel tegutsevate ja kohustusliku kapitalinõude arvutamiseks sisereitingu meetodit (IRB) kasutavate krediidiasutuste suhtes kohaldatav 15 % alampiir Soomes asuva eluasemega tagatud hüpoteeklaenude keskmisele riskikaalule kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktiga vi;

                                          Belgia:

                                                      —

                                                      Belgias tegevusloa alusel tegutsevate ja kohustusliku kapitalinõude arvutamiseks sisereitingu meetodit (IRB) kasutavate krediidiasutuste suhtes kohaldatav järgmine riskikaalu lisand Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide puhul kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktiga vi, mis hõlmab:

                                                                  a)

                                                                  riskikaalu kindlamääraline lisand 5 protsendipunkti ja

                                                                  b)

                                                                  riskikaalu proportsionaalset lisandit, mis on riskipositsioonidega kaalutud keskmiste riskikaalude osa (33 protsenti), Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide portfelli osas;

                                          Prantsusmaa:

                                                      —

                                                      suure võlakoormusega suurtele mittefinantsettevõtetele (registreeritud asukohaga Prantsusmaal) määruse (EL) nr 575/2013 artikli 395 lõikes 1 ette nähtud riskide kontsentreerumise piirmäära karmistamine 5 % tasemele nende aktsepteeritud kapitalist, mida kohaldatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktile ii globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate ja muude süsteemselt oluliste ettevõtjate suhtes nende panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel;

                                          Rootsi:

                                                      —

                                                      Rootsis tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad kohustusliku kapitalinõude arvutamiseks IRB meetodit, krediidiasutustele suunatud 25 protsendi alampiiri kohaldamine riskipositsiooni kaalutud keskmise riskikaalu osas, mida kohaldatakse Rootsis resideeruvate võlgnike kinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide portfelli suhtes, kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunkiga vi.“

                  2)

                  Lisa asendatakse käesoleva soovituse lisaga.

         Frankfurt Maini ääres, 2. juuni 2020

               ESRNi haldusnõukogu nimel

               ESRNi sekretariaadi juhataja

            Francesco MAZZAFERRO

         (1)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 1.

         (2)  ELT L 176, 27.6.2013, lk 338.

         (3)  ELT C 58, 24.2.2011, lk 4.

         (4)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu 15. detsembri 2015. aasta soovitus ESRN/2015/2 piiriülese mõju hindamise ja makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vabatahtliku kõigipoolsuse kohta (ELT C 97, 12.3.2016, lk 9).

         (5)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus ESRN/2016/4, 24. juuni 2016, millega muudetakse soovitust ESRN/2015/2 piiriülese mõju hindamise ja makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vabatahtliku kõigipoolsuse kohta (ELT C 290, 10.8.2016, lk 1).

         LISA
         Suunise ESRN/2015/2 lisa asendatakse järgmisega:

                  „LISA

                     Soome

                        Kohustusliku kapitalinõude arvutamiseks sisereitingu meetodit (IRB) kasutavate krediidiasutuste (edaspidi „IRB krediidiasutused“) suhtes kohaldatav 15 % alampiir Soomes asuva eluasemega tagatud hüpoteeklaenude keskmisele riskikaalule kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktiga vi.

                  I.   Meetme kirjeldus

                              1.

                              Soome meetme kohaselt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunkti vi alusel kohaldatakse krediidiasutustele kehtivat keskmise riskikaalu alampiiri 15 % IRB krediidiasutuste suhtes portfelli tasemel Soomes asuva eluasemega tagatud hüpoteeklaenude suhtes.

                        II.   Kõigipoolsus

                              2.

                              Kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõikega 5 soovitatakse asjaomaste liikmesriikide ametiasutustel võtta kõnealune Soome meede kõigipoolselt üle ja kohaldada seda IRB krediidiasutuste Soomes asuva eluaseme hüpoteegiga tagatud väikelaenude portfelli suhtes, mille on väljastanud Soomes asuvad ja seal antud tegevusloa alusel tegutsevad filiaalid. Käesoleva punkti osas kohaldatakse soovituse C punktis 3 osutatud tähtaega.

                              3.

                              Asjaomastel asutustel soovitatakse võtta kõnealune Soome meede kõigipoolselt üle ja kohaldada seda IRB krediidiasutuste Soomes asuva eluaseme hüpoteegiga tagatud väikelaenude portfelli suhtes, mille on piiriüleselt väljastanud muudes jurisdiktsioonides asuvad krediidiasutused. Käesoleva punkti osas kohaldatakse soovituse C punktis 3 osutatud tähtaega.

                              4.

                              Kooskõlas soovituse C punktiga 2 soovitatakse asjaomastel asutustel pärast ESRNiga konsulteerimist kohaldada oma jurisdiktsioonis kättesaadavat makrotasandi usaldatavuspoliitika meedet, millel on kõigipoolsusega samaväärne mõju, k.a järelevalvemeetmete ja pädevuste kehtestamine vastavalt direktiivi 2013/36/EL VII jaotise 2. peatüki IV jaole. Asjaomastel asutustel soovitatakse samaväärne meede vastu võtta nelja kuu jooksul.

                        III.   Olulisuse piirmäär

                              5.

                              Võimaliku kõigipoolsuse kohaldamiseks liikmesriikides de minimis põhimõttel täiendab meedet olulisuse piirmäär, mis on Soome eluasemega tagatud hüpoteeklaenude turu osas 1 miljard eurot.

                              6.

                              Kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 võivad asjaomased liikmesriikide ametiasutused teha erandi IRB krediidiasutustele, kelle Soomes asuva eluaseme hüpoteegiga tagatud väikelaenude portfell jääb alla 1 miljardi euro olulisuse piirmäära. Sellisel juhul peaksid asjaomased ametiasutused jälgima riskipositsioonide olulisust ja neil soovitatakse rakendada kõigipoolsust, kui IRB krediidiasutus ületab 1 miljardi euro piiri.

                              7.

                              Kui liikmesriigis puuduvad IRB krediidiasutused, kellel on filiaalid Soomes või kes ise osutavad finantsteenuseid Soomes 1 miljardi euro suuruse riskipositsiooniga Soome hüpoteekturul, võivad asjaomased liikmesriikide ametiasutused vastavalt soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktile 1 kõigipoolsust mitte rakendada. Sellisel juhul peaksid asjaomased ametiasutused jälgima riskipositsioonide olulisust ja neil soovitatakse rakendada kõigipoolsust, kui IRB krediidiasutus ületab 1 miljardi euro piiri.

                     Belgia

                        Tegevusloa alusel Belgias tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad kohustusliku kapitalinõude arvutamiseks sisereitingu meetodit (IRB), kohaldatav riskikaalu lisand Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide puhul kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktiga vi. Lisand koosneb kahest osast:

                              a)

                                    riskikaalu kindlamääraline lisand 5 protsendipunkti ja

                              b)

                                    riskikaalu proportsionaalne lisand, mis on riskipositsioonidega kaalutud keskmiste riskikaalude osa (33 protsenti), Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide portfelli osas.

                        I.   Meetme kirjeldus

                              1.

                              Belgia meetme kohaselt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunkti vi alusel kohaldatakse tegevusloa alusel Belgias tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad kohustusliku kapitalinõude arvutamiseks sisereitingu meetodit (IRB), riskikaalu lisandit Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide puhul, mis koosneb kahest osast:

                                          a)

                                          esimene osa on riskikaalu suurendamine 5 protsendipunkti võrra Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide puhul, mis saadakse pärast teise riskikaalu lisandi osa arvutamist kooskõlas punktiga b.

                                          b)

                                          Teine riskikaalu osa on riskipositsioonidega kaalutud keskmiste riskikaalude osa suurendamine 33 protsenti, mida kohaldatakse Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide portfelli osas. Riskipositsioonidega kaalutud keskmine on individuaalsete laenude, mida arvutatakse kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 154, riskikaalude keskmine, mida kaalutakse vastava riskipositsiooni väärtuses.

                        II.   Kõigipoolsus

                              2.

                              Kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõikega 5 soovitatakse asjaomaste liikmesriikide ametiasutustel võtta Belgia meede kõigipoolselt üle ja kohaldada seda riigis tegevusluba omavate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad a sisereitingu meetodit, Belgias asuvate filiaalide suhtes soovituse C punktis 3 osutatud tähtaja jooksul.

                              3.

                              Asjaomastel ametiasutustel soovitatakse kõigipoolselt Belgia meede üle võtta ja kohaldada seda riigis tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad sisereitingu meetodit ja kellel on Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuded. Kooskõlas soovituse C punktiga 2 soovitatakse asjaomastel asutustel kohaldada soovituse C punktis 3 määratletud tähtaegadega samu meetmeid, mida on Belgias kohaldanud meetme algatanud asutus.

                              4.

                              Kui samaväärne makrotasandi usaldatavusjärelevalve meede jurisdiktsioonis puudub, soovitatakse asjaomastel asutustel pärast ESRNiga konsulteerimist kohaldada oma jurisdiktsioonis kehtivat makrotasandi usaldatavuspoliitika meedet, millel on kõigipoolsusega samaväärne mõju, k.a järelevalvemeetmete ja pädevuste kehtestamine vastavalt direktiivi 2013/36/EL VII jaotise 2. peatüki IV jaole. Asjaomastel ametiasutustel soovitatakse samaväärne meede vastu võtta hiljemalt nelja kuu jooksul pärast käesoleva soovituse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

                        III.   Olulisuse piirmäär

                              5.

                              Meetmele on lisatud asutusest sõltuv olulisuse piirmäär 2 miljardit eurot, et võimaldada meedet kõigipoolselt ülevõtvatel asjaomastel ametiasutustel kohaldada de minimis põhimõtet.

                              6.

                              Kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 võivad asjaomased liikmesriikide ametiasutused teha erandi riigis tegevusluba omavate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad sisereitingute meetodit ja kelle Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuded on väikesed ja jäävad alla 2 miljardi euro olulisuse piirmäära. Olulisuse piirmäära kohaldamisel peaksid asjaomased ametiasutused jälgima riskipositsioonide olulisust ja neil soovitatakse kohaldada Belgia meedet erandi saanud riigisisese tegevusloa alusel tegutsevatele krediidiasutustele 2 miljardi euro olulisuse piirmäära ületamisel.

                              7.

                              Kui liikmesriigis puuduvad seal tegevusloa alusel tegutsevad krediidiasutused filiaalidega Belgias või kellel oleksid Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonid, kes kasutavad sisereitingute meetodit ja kelle riskipositsioon Belgia elamuskinnisvara turul oleks 2 miljardit eurot või rohkem, võivad asjaomaste liikmesriikide ametiasutused otsustada kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 Belgia meedet kõigipoolselt üle mitte võtta. Sellisel juhul peaksid asjaomased ametiasutused jälgima riskipositsioonide olulisust ja järgima Belgia meetme kõigipoolsuse soovitust, kui sisereitingute meetodit kasutav krediidiasutus ületab 2 miljardi euro piiri.

                              8.

                              Kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 soovitatakse olulisuse ülempiiriks 2 miljardit eurot. Seetõttu võivad asjaomased ametiasutused kohaldada kohastel juhtudel oma jurisdiktsioonis soovitusest madalamat piirmäära või kohaldada meedet kõigipoolselt ilma olulisuse piirmäärata.

                     Prantsusmaa

                        Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 395 lõikes 1 ette nähtud riskide kontsentreerumise piirmäära karmistamine 5 % tasemele aktsepteeritud kapitalist seoses Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate suure võlakoormusega suurte mittefinantsettevõtetega, mida kohaldatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktile ii globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate ja muude süsteemselt oluliste ettevõtjate suhtes nende panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel.

                  I.   Meetme kirjeldus

                              1.

                              Prantsuse meetme kohaselt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunkti ii alusel kohaldatakse globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate ja muude süsteemselt oluliste ettevõtjate suhtes nende panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel (mitte allkonsolideeritud tasemel), riskide kontsentreerumise piirmäära karmistamist 5 % tasemele aktsepteeritud kapitalist Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate suure võlakoormusega suurte mittefinantsettevõtete osas.

                              2.

                              Mittefinantsettevõte on määratletud kui füüsiline või juriidiline isik, mille registreeritud asukoht on Prantsusmaal ja mis kuulub oma kõrgeimal konsolideerimistasemel mittefinantsettevõtete sektorisse vastavalt määratlusele Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 549/2013(*) A lisa punktis 2.45.

                        (*) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrus (EL) nr 549/2013 Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta, (ELT L 174, 26.6.2013, lk 1).

                              3.

                              Meedet kohaldatakse Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate mittefinantsettevõtetega seotud riskipositsioonide suhtes ning seotud mittefinantsettevõtete rühmadega seotud riskipositsioonide suhtes järgmiselt:

                                          a)

                                          kõrgeimal konsolideerimistasemel Prantsusmaal registreeritud asukohta omavasse seotud mittefinantsettevõtete rühma kuuluvate mittefinantsettevõtete osas kohaldatakse seda meedet rühma ja kõikide tema seotud üksustega seotud neto riskipositsioonide summale määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 39 tähenduses;

                                          b)

                                          kõrgeimal konsolideerimistasemel väljaspool Prantsusmaad registreeritud asukohta omavasse seotud mittefinantsettevõtete rühma kuuluvate mittefinantsettevõtete osas kohaldatakse seda meedet riskipositsioonide summale, mis on seotud:

                                                      i)

                                                      nende mittefinantsettevõtetega, mille registreeritud asukoht on Prantsusmaal;

                                                      ii)

                                                      Prantsusmaal või välismaal asuvate üksustega, mille üle punktis i viidatud mittefinantsettevõtted omavad otsest või kaudset kontrolli määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 39 tähenduses, ja

                                                      iii)

                                                      Prantsusmaal või välismaal asuvate üksustega, mis on majanduslikult sõltuvad punktis i viidatud mittefinantsettevõtetest määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 39 tähenduses.

                                    Seega ei kuulu selle meetme kohaldamisalasse mittefinantsettevõtted, mille registreeritud asukoht ei ole Prantsusmaal ja mis ei ole Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate mittefinantsettevõtete tütarettevõtjad ega neist majanduslikult sõltuvad üksused ega nende poolt otseselt või kaudselt kontrollitavad.
                              Kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 395 lõikega 1 kohaldatakse seda meedet pärast krediidiriski maandamise mõju ja erandite arvessevõtmist vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 399 kuni 403.

                              4.

                              Globaalne süsteemselt oluline ettevõtja või muu süsteemselt oluline ettevõtja peab käsitlema Prantsusmaal registreeritud asukohta omavat mittefinantsettevõtet suurena, kui tema algne riskipositsioon mittefinantsettevõtte või seotud mittefinantsettevõtete rühma suhtes punkti 3 tähenduses võrdub 300 miljoni euroga või on sellest suurem. Algse riskipositsiooni väärtus arvutatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 389 ja 390 enne määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 399 kuni 403 ette nähtud krediidiriski maandamise mõju ja erandite arvessevõtmist, mis esitatakse vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 680/2014(**) artiklile 9.

                        (**) Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 680/2014, 16. aprill 2014, millega sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses krediidiasutuste ja investeerimisühingute järelevalvelise aruandlusega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 575/2013 (ELT L 191, 28.6.2014, lk 1).

                              5.

                              Mittefinantsettevõtte võlakoormus loetakse suureks, kui tema finantsvõimenduse määr on suurem kui 100 % ja finantsnõuete kattekordaja on alla kolme; need näitajad arvutatakse rühma kõrgeimal konsolideerimistasemel järgmiselt:

                                          a)

                                          finantsvõimenduse määr on sularahas netovõlgnevuse ja omavahendite vahe ja

                                          b)

                                          finantsnõuete kattekordaja on ühelt poolt lisandväärtus pluss tegevustoetuste, millest on maha arvatud: i) palgafond; ii) tegevusmaksud ja -lõivud; iii) muud neto tavalised tegevuskulud, välja arvatud neto intressid ja samalaadsed nõuded, ja iv) allahindlused ja kulum, ning teiselt poolt intressi ja samalaadsete nõuete vahe.

                                    Need näitajad arvutatakse kohaldatavate standardite kohaselt määratletud raamatupidamislike koondnäitajate alusel, mis on esitatud mittefinantsettevõtte finantsaruannetes ja kohalduvatel juhtudel audiitori poolt kinnitatud.

                        II.   Kõigipoolsus

                              6.

                              Asjaomastel ametiasutustel soovitatakse kõnealune Prantsusmaa meede kõigipoolselt üle võtta ja kohaldada seda riigis tegevusloa alusel tegutsevate globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate ja muude süsteemselt oluliste ettevõtjate suhtes nende jurisdiktsiooni panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel

                              7.

                              Kui samaväärne makrotasandi usaldatavusjärelevalve meede nende jurisdiktsioonis puudub, soovitatakse asjaomastel asutustel kooskõlas soovituse C punktiga 2 pärast ESRNiga konsulteerimist kohaldada oma jurisdiktsioonis kehtivat makrotasandi usaldatavuspoliitika meedet, millel on kõigipoolsusega samaväärne mõju. Asjaomastel ametiasutustel soovitatakse samaväärne meede vastu võtta hiljemalt kuue kuu jooksul pärast käesoleva soovituse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

                        III.   Olulisuse piirmäär

                              8.

                              Meedet täiendab kombineeritud olulisuse piirmäär, mille eesmärk on võimaldada meedet kõigipoolselt ülevõtvatel asjaomastel ametiasutustel kohaldada de minimis põhimõtet ning mis seisneb järgmises:

                                          a)

                                          algsete riskipositsioonide kogumahu 2 miljardi euro suurune piirmäär riigisisese tegevusloa alusel tegutsevatele globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjatele ja muudele süsteemselt oluliste ettevõtjatele nende panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel seoses Prantsusmaa mittefinantsettevõtete sektoriga;

                                          b)

                                          300 miljoni euro suurune piirmäär, mis on kohaldatav riigisisese tegevusloa alusel tegutsevatele globaalsetele süsteemselt olulistele ettevõtjatele ja muudele süsteemselt olulistele ettevõtjatele ja mis võrdub punktis a nimetatud piirmääraga või ületab seda, seoses:

                                                      i)

                                                      üksiku algse riskipositsiooniga Prantsusmaal registreeritud asukohta omava mittefinantsettevõtte suhtes;

                                                      ii)

                                                      punkti 3 alapunkti a alusel arvutatud algsete riskipositsioonide kogusummaga kõrgeimal konsolideerimistasemel Prantsusmaal registreeritud asukohta omava seotud mittefinantsettevõtete rühma suhtes;

                                                      iii)

                                                      vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 VIII lisa vormidele C 28.00 ja C 29.00 esitatud algsete riskipositsioonide kogusummaga selliste Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate mittefinantsettevõtete suhtes, mis kuuluvad kõrgeimal konsolideerimistasemel väljaspool Prantsusmaad registreeritud asukohta omavasse seotud mittefinantsettevõtete rühma;

                                          c)

                                          5 % piirmäär globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate ja muude süsteemselt oluliste ettevõtjate aktsepteeritud kapitalist kõrgeimal konsolideerimistasemel punktis b määratletud riskipositsioonide osas pärast krediidiriski maandamise mõju ja erandite arvessevõtmist vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 399 kuni 403.

                                    Punktides b ja c nimetatud piirmäärasid kohaldatakse olenemata sellest, kas asjaomane üksus või mittefinantsettevõte on suure võlakoormusega või mitte.
                              Punktides a ja b viidatud algse riskipositsiooni väärtus arvutatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 389 ja 390 enne määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 399 kuni 403 ette nähtud krediidiriski maandamise mõju ja erandite arvessevõtmist, mis esitatakse vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 artiklile 9.

                              9.

                              Kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 võivad liikmesriigi asjaomased asutused teha erandi riigisisese tegevusloa alusel tegutseva panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel globaalse süsteemselt olulise ettevõtja või muu süsteemselt olulise ettevõtja suhtes, mis ei riku punktis 8 osundatud kombineeritud olulisuse piirmäära. Olulisuse piirmäära kohaldamisel jälgivad asjaomased asutused riigisisese tegevusloa alusel tegutsevate globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate või muude süsteemselt oluliste ettevõtjate riskipositsioonide olulisust seoses Prantsuse mittefinantsettevõtete sektoriga ning samuti kõnealuste ettevõtjate riskikontsentratsiooni Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate suurte mittefinantsettevõtete suhtes ning neil soovitatakse kohaldada asjaomast Prantsuse meedet varem sellest vabastatud kõnealuste ettevõtjate suhtes nende panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel, kui rikutakse punktis 8 nimetatud kombineeritud olulisuse piirmäära. Asjaomastel asutustel soovitatakse samuti teavitada oma jurisdiktsiooni teisi turuosalisi süsteemsetest riskidest, mis on seotud Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate suurte mittefinantsettevõtete suurenenud finantsvõimendusega.

                              10.

                              Kui liikmesriigis puuduvad panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad või muud süsteemselt olulised ettevõtjad, millel on Prantsuse mittefinantsettevõtete sektori suhtes riskipositsioone, mis ületavad punktis 8 nimetatud olulisuse piirmäära, võivad asjaomased asutused vastavalt soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktile 1 kõnealust Prantsuse meedet kõigipoolselt mitte üle võtta. Sellisel juhul jälgivad asjaomased asutused riigisisese tegevusloa alusel tegutsevate globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate või muude süsteemselt oluliste ettevõtjate riskipositsioonide olulisust seoses Prantsuse mittefinantsettevõtete sektoriga ning samuti kõnealuste ettevõtjate riskikontsentratsiooni Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate suurte mittefinantsettevõtete suhtes, ning neil soovitatakse asjaomane Prantsuse meede kõigipoolselt üle võtta, kui kõnealune ettevõtja ületab oma panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel punktis 8 nimetatud kombineeritud olulisuse piirmäära. Asjaomastel asutustel soovitatakse samuti teavitada oma jurisdiktsiooni teisi turuosalisi süsteemsetest riskidest, mis on seotud Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate suurte mittefinantsettevõtete suurenenud finantsvõimendusega.

                              11.

                              Kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 on punktis 8 nimetatud kombineeritud olulisuse piirmäär soovitatav maksimaalne lävi. Seetõttu võivad asjaomased ametiasutused kohaldada kohastel juhtudel oma jurisdiktsioonis soovitusest madalamat piirmäära või kohaldada meedet kõigipoolselt ilma olulisuse piirmäärata.

                     Rootsi

                        Tegevusloa alusel Rootsis tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad kohustusliku kapitalinõude arvutamiseks IRB meetodit, krediidiasutustele suunatud 25 protsendi alampiiri kohaldamine riskipositsiooni kaalutud keskmise riskikaalu osas, mida kohaldatakse Rootsis resideeruvate võlgnike kinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide portfelli suhtes, kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunkiga vi.

                  I.   Meetme kirjeldus

                              1.

                              Rootsi meetme kohaselt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunki vi alusel kohaldatakse Rootsis tegevusloa alusel tegutsevate, IRB meetodit kasutavate krediidiasutuste suhtes krediidiasutustele suunatud 25 protsendi alampiiri riskipositsiooni kaalutud keskmise riskikaalu osas Rootsis resideeruvate võlgnike kinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide portfelli suhtes.

                              2.

                              Riskipositsioonidega kaalutud keskmine on individuaalsete riskipositsioonide, mida arvutatakse kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 154, riskikaalude keskmine, mida kaalutakse vastava riskipositsiooni väärtuses.

                        II.   Kõigipoolsus

                              3.

                              Kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõikega 5 soovitatakse asjaomaste liikmesriikide ametiasutustel võtta Rootsi meede kõigipoolselt üle ja kohaldada seda riigis tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste, kes kasutavad sisereitingu meetodit, Rootsis asuvate filiaalide suhtes soovituse C punktis 3 osutatud tähtaja jooksul.

                              4.

                              Asjaomastel ametiasutustel soovitatakse kõigipoolselt Rootsi meede üle võtta ja kohaldada seda riigis tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad sisereitingu meetodit ja kellel on Rootsis resideeruvate võlgnike elamukinnisvaraga tagatud jaenõuetega seoses riskipositsioonid. Kooskõlas soovituse C punktiga 2 soovitatakse asjaomastel asutustel kohaldada sama meedet, mida kohaldab meetme algatanud ametiasutus Rootsis soovituse C punktis 3 osutatud tähtaja jooksul.

                              5.

                              Kui samaväärne makrotasandi usaldatavusjärelevalve meede nende jurisdiktsioonis puudub, soovitatakse asjaomastel asutustel pärast ESRNiga konsulteerimist kohaldada oma jurisdiktsioonis kehtivat makrotasandi usaldatavuspoliitika meedet, millel on kõigipoolsusega samaväärne mõju. Asjaomastel ametiasutustel soovitatakse samaväärne meede vastu võtta hiljemalt nelja kuu jooksul pärast käesoleva soovituse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

                        III.   Olulisuse piirmäär

                              6.

                              Meetmele on lisatud asutusest sõltuv olulisuse piirmäär 5 miljardit SEK, et võimaldada meedet kõigipoolselt ülevõtvatel asjaomastel ametiasutustel kohaldada de minimis põhimõtet.

                              7.

                              Kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 võivad asjaomased liikmesriikide ametiasutused teha erandi riigisisese tegevusloa alusel tegutsevatele krediidiasutustele, kes kasutavad sisereitingute meetodit ja kelle kinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonid seoses Rootsis resideeruvate võlgnikega jäävad alla 5 miljardi SEK olulisuse piirmäära. Olulisuse piirmäära kohaldamisel peaksid asjaomased ametiasutused kontrollima riskipositsioonide olulisust ja neil soovitatakse kohaldada Rootsi meedet riigis tegevusloa alusel tegutsevate, varem erandi saanud krediidiasutuste suhtes 5 miljardi SEK olulisuse piirmäära ületamise korral.

                              8.

                              Kui liikmesriigis puuduvad tegevusloa alusel tegutsevad krediidiasutused Rootsis asuvate filiaalidega või kellel on Rootsis resideeruvate võlgnike elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonid, kes kasutavad sisereitingute meetodit ja kellel oleksid Rootsis resideeruvate võlgnike elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonid üle 5 miljardi SEK, võivad asjaomaste liikmesriikide ametiasutused otsustada kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 Rootsi meedet kõigipoolselt mitte üle võtta. Sellisel juhul peaksid asjaomased ametiasutused jälgima riskipositsioonide olulisust ja järgima Rootsi meetme kõigipoolsuse soovitust, kui sisereitingute meetodit kasutav krediidiasutus ületab 5 miljardi SEK piiri.

                              9.

                              Kooskõlas ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 soovitatakse maksimaalseks olulisuse piirmääraks 5 miljardit SEK. Seetõttu võivad kõigipoolsust kohaldavad asjaomased ametiasutused kohastel juhtudel kohaldada oma jurisdiktsioonis soovitatud piirmäära asemel soovitusest madalamat piirmäära või kohaldada meedet kõigipoolselt ilma olulisuse piirmäärata.

            “