               8.4.2020

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 118/165

      P8_TA(2018)0312
      Soovitus nõukogule Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee 73. istungjärgu kohta
      Euroopa Parlamendi 5. juuli 2018. aasta soovitus nõukogule, mis käsitleb Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee 73. istungjärku (2018/2040(INI))
      (2020/C 118/26)

         Euroopa Parlament,

                  —

                  võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja,

                  —

                  võttes arvesse ÜRO Peaassamblee poolt 3. aprillil 2006. aastal vastu võetud resolutsiooni, millega loodi Inimõiguste Nõukogu,

                  —

                  võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikleid 21, 34 ja 36,

                  —

                  võttes arvesse ELi aastaaruannet inimõiguste ja demokraatia kohta maailmas 2016. aastal ja Euroopa Liidu poliitika kohta selles valdkonnas,

                  —

                  võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, selle preambulit ja artiklit 18 ning ÜRO inimõiguste konventsioone ja nende fakultatiivprotokolle,

                  —

                  võttes arvesse oma 5. juuli 2017. aasta soovitust nõukogule Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee 72. istungjärgu kohta (1),

                  —

                  võttes arvesse ÜRO Peaassamblee poolt 3. mail 2011. aastal vastu võetud resolutsiooni Euroopa Liidu osalemise kohta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni töös, millega antakse ELile õigus ÜRO Peaassambleel sekkuda, et esitada suulisi ettepanekuid ja muudatusettepanekuid, mis pannakse liikmesriigi taotlusel hääletusele, ning kasutada vastulause esitamise õigust,

                  —

                  võttes arvesse nõukogu 17. juuli 2017. aasta järeldusi ELi prioriteetide kohta ÜRO Peaassamblee 72. istungjärgul,

                  —

                  võttes arvesse 19. septembril 2016. aastal vastu võetud pagulasi ja rändajaid käsitlevat New Yorgi deklaratsiooni,

                  —

                  võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 1325 (2000), 1820 (2009), 1888 (2009), 1889 (2010), 1960 (2011), 2106 (2013), 2122 (2013) ning 2242 (2015) naiste, rahu ja julgeoleku kohta,

                  —

                  võttes arvesse 2016. aasta juuni Euroopa Liidu üldise välis- ja julgeolekupoliitika strateegias sätestatud peamisi põhimõtteid, eeskätt riikide suveräänsust, territoriaalset terviklikkust ja riigipiiride puutumatust käsitlevaid põhimõtteid, mida peavad võrdselt austama kõik osalevad riigid,

                  —

                  võttes arvesse oma 13. detsembri 2017. aasta resolutsiooni ühise välis- ja julgeolekupoliitika rakendamise aastaaruande kohta (2),

                  —

                  võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ja kestliku arengu eesmärke,

                  —

                  võttes arvesse kodukorra artiklit 113,

                  —

                  võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A8-0230/2018),

                  A.

                  arvestades, et EL ja liikmesriigid on jätkuvalt pühendunud täiel määral mitmepoolsusele, ülemaailmsele juhtimisele, ÜRO põhiväärtuste edendamisele ELi välispoliitika lahutamatu osana ja ÜRO süsteemi kolmele sambale: inimõigused, rahu ja julgeolek ning areng; arvestades, et kriiside, probleemide ja ohtudega tegelemiseks sobib kõige paremini mitmepoolne süsteem, mis põhineb universaalsetel normidel ja väärtustel; arvestades, et mitmepoolse süsteemi tuleviku suhtes on enneolematud kahtlused;

                  B.

                  arvestades, et Euroopa Liidu üldine välis- ja julgeolekupoliitika strateegia kajastab praeguste üleilmsete probleemide taset, mis eeldab tugevat ja tõhusamat ÜROd ning koostöö süvendamist liikmesriikide tasandil nii ELis kui ka ÜROs;

                  C.

                  arvestades, et ELi liikmesriigid peavad tegema kõik endast oleneva, et koordineerida oma tegevust ÜRO süsteemi organites ja üksustes ning olla seisukohtades ühtsed, tuginedes rahvusvahelisele inimõigustealasele õigusele ja ELi põhiväärtustele; arvestades, et see koostöö peab põhinema ühistel püüdlustel ennetada jätkuvate konfliktide süvenemist ja toetada nende lahendamist, edendada tulemuslikku desarmeerimist ja relvastuskontrolli, eeskätt kui tegemist on tuumarelvadega, täita kestliku arengu eesmärke ja kliimamuutusi käsitlevat Pariisi kokkulepet ning aidata kaasa reeglitel põhinevale rahvusvahelisele korrale, lähtudes ELi lepingu artikli 34 lõikes 1 antud mandaadist;

                  D.

                  arvestades, et üleilmne poliitiline kord ja julgeolekukeskkond arenevad kiiresti ning eeldavad üleilmseid vastuseid; arvestades, et ÜRO on jätkuvalt oma liikmesriikide vahelise koostöö mitmepoolse süsteemi keskmes, et vastata neile probleemidele, ja see sobib üleilmsete kriiside, probleemide ja ohtudega tegelemiseks kõige paremini;

                  E.

                  arvestades, et maailm peab tulema toime mitmesuguste ülemaailmsete probleemidega, mis on seotud jätkuvate ja tekkivate konfliktide ja nende tagajärgedega, nagu kliimamuutused ja terrorism, millega tuleb võidelda maailma tasandil; arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu praegune struktuur põhineb endiselt vananenud poliitilisel stsenaariumil ja selle otsustamisprotsess ei kajasta asjakohaselt muutuvat ülemaailmset tegelikkust; arvestades, et EL ja selle liikmesriigid aitasid kaasa ÜRO kestliku arengu tegevuskava 2030 kujundamisele ja EL pühendub jätkuvalt sellele, et on kõigi rakendamisvahendite ning tugeva järelmeetmete, järelevalve- ja läbivaatamismehhanismi kasutamises esirinnas, et tagada areng ja vastutus; arvestades, et see kajastub kõigis ELi rahastamisvahendites ELi välistegevuse ja muude poliitikavaldkondade jaoks;

                  F.

                  arvestades, et ÜRO kolm sammast – rahu ja julgeolek, areng ning inimõigused ja õigusriik – on lahutamatud ja üksteist tugevdavad; arvestades, et jätkuvad keerulised kriisid on seadnud ohtu ÜRO algse rahu säilitamise eesmärgi;

                  G.

                  arvestades, et ÜRO koormavad bürokraatlikud menetlused ning keerukas ja jäik struktuur on mõnikord takistanud institutsiooni nõuetekohast toimimist ja selle võimekust reageerida kiiresti kriisidele ja ülemaailmsetele probleemidele;

                  H.

                  arvestades, et edukas reageerimine ülemaailmsetele kriisidele, ohtudele ja probleemidele nõuab tõhusat mitmepoolset süsteemi, mis põhineb universaalsetel normidel ja väärtustel;

                  I.

                  arvestades, et mitmed natsionalistlikud ja protektsionistlikud liikumised kõikjal maailmas seavad koostööl, dialoogil ja inimõigustel põhineva rahvusvahelise korra kahtluse alla;

                  J.

                  arvestades, et ÜRO süsteemi aina kasvavad ülesanded nõuavad selle asjakohast rahastamist selle liikmesriikide poolt; arvestades, et lõhe organisatsiooni vajaduste ja eraldatud vahendite vahel aina suureneb; arvestades, et USA kavatsuse tõttu kärpida oma panust ÜRO eelarvesse on EL ja tema liikmesriigid kokku jätkuvalt ÜRO suurim rahastaja ja nad peaksid toetama aktiivselt ÜRO peasekretäri püüdlusi tagada ÜRO nõuetekohane toimimine ja rahastamine; arvestades, et ÜRO esmased eesmärgid on kaotada vaesus, edendada pikaajalist rahu ja stabiilsust, kaitsta inimõigusi, võidelda sotsiaalse ebavõrdsuse vastu ning anda humanitaarabi elanikele, riikidele ja piirkondadele, kes peavad tulema toime kõikvõimalike kriisidega, nii looduslike kui ka inimtekkelistega; arvestades, et ELi toetus ÜRO-le peaks olema nähtavam; arvestades, et ÜRO asutused, sealhulgas ÜRO Palestiina Põgenike Abi- ja Tööorganisatsioon Lähis-Idas (UNRWA), on kannatanud olulisi finantskärpeid; arvestades, et ÜRO rahastamise praegune üldine tase on jätkuvalt ebapiisav, et võimaldada organisatsioonil viia ellu oma mandaati ja astuda vastu praegustele ülemaailmsetele probleemidele;

                  K.

                  arvestades, et demokraatia, inimõigused ja õigusriik on maailma eri piirkondades aina suuremas ohus ja kodanikuühiskonna tegutsemisruum aheneb paljudes ÜRO liikmesriikides; arvestades, et inimõiguste kaitsjad ja kodanikuühiskonna aktivistid peavad kõikjal maailmas tulema oma seaduslikku tööd tehes toime aina suuremate ohtude ja riskidega;

                  L.

                  arvestades, et inimõiguste edendamine ja kaitsmine on mitmepoolsuse keskne element ning ÜRO süsteemi peamine sammas; arvestades, et EL toetab kindlalt kõiki inimõigusi, mis on universaalsed, jagamatud, vastastikuses sõltuvuses ja omavahel seotud; arvestades, et EL on üks kõige kindlameelsem inimõiguste, põhivabaduste, kultuuriväärtuste ja mitmekesisuse, demokraatia ja õigusriigi kaitsja ning edendaja; arvestades, et need väärtused on maailma eri piirkondades aina suuremas ohus; arvestades, et inimõiguste kaitsjad ja kodanikuühiskonna aktivistid peavad oma seaduslikku tööd tehes tulema toime aina suuremate ohtude ja riskidega ning neile avaldatakse ÜRO organite ja mehhanismidega suhtlemise tõttu üha rohkem survet; arvestades, et rahvusvaheline üldsus ja EL peavad suurendama oma jõupingutusi inimõiguste kaitsjate kaitsmiseks ja toetamiseks ning nad peavad seisma demokraatia, inimõiguste ja õigusriigi rahvusvaheliste normide järgimise eest, seda eelkõige vähemusrühmadesse kuuluvate või kaitsetus olukorras olevate isikute, sealhulgas naiste, laste, noorte, etniliste, rassi- ja usuvähemuste, rändajate, pagulaste ja riigisiseste põgenike, puudega isikute, lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste inimeste (LGBTI-inimesed) ning põlisrahvaste puhul;

                  1.

                  soovitab nõukogul:

                        ÜRO süsteemi, sealhulgas Julgeolekunõukogu reform

                              a)

                              toetada aktiivselt ÜRO peasekretäri kolme samba reformikava eesmärgiga muuta ÜRO süsteem tõeliselt kooskõlastatuks, tõhusaks, tulemuslikuks, lõimituks, läbipaistvaks ja vastutavaks; toetada rahu ja julgeoleku struktuuri ühtlustamist, mis peab olema tõhusam, sihipärasem, piisavalt rahastatud ja operatiivne, kus võim on jagunenud tasakaalustatumal viisil ning kus piirkondlikku esindatust kõikides organites iseloomustab tulemuslikum mitmekesisus;

                              b)

                              toetada vähendatud bürokraatiat, lihtsustatud menetlusi ja detsentraliseeritud otsustamist ning suuremat läbipaistvust ja vastutust seoses ÜRO töötajate lähetuste ja tööga, eeskätt nende kohapealsete operatsioonide puhul;

                              c)

                              toetada ÜRO peasekretäri püüdlusi oluliste muudatuste tegemisel, et viia ÜRO arengusüsteem kooskõlla kestliku arengu tegevuskava 2030 prioriteetide, kestliku arengu eesmärkide ja kaitsmise kohustusega ning muuta see nende elluviimise parema toetamise jaoks sobivaks;

                              d)

                              kutsuda ÜRO liikmesriike üles suurendama ÜRO juhtimissüsteemi ühtlustamise protsessis nii ÜRO peasekretäri kui ka asepeasekretäri ja nende vastavate ametite õigusi, et edendada ÜRO ja selle asutuste suuremat tõhusust, paindlikkust, reageerimisvalmidust ja rahale vastavat väärtust;

                              e)

                              tuletada kõigile ÜRO liikmesriikidele meelde nende kohustust jätkata raha eraldamist, et toetada kõiki ÜRO asutusi ja täita oma arenguabikohustusi, suurendades samal ajal tulemuslikkust ja tõhusust ning hoides valitsused ülemaailmsete kestliku arengu eesmärkide täitmise eest vastutavana;

                              f)

                              aidata ÜRO peasekretäril viia ellu ÜRO soolise tasakaalu strateegiat kui olulist vahendit, millega tagada naiste võrdne esindatus ÜRO süsteemis; nimetada ÜRO peakorteri tasandil kõrgeima juhtkonna ametipostidele rohkem naisi ja eelkõige vähemusrühmadesse kuuluvaid naisi ning võtta omaks soolise aspekti arvestamise ja sooteadliku eelarvestamise idee; paluda, et EL ja ÜRO määraksid missioonidele ja operatsioonidele rohkem naissoost politseiametnikke ja sõdureid; nõuda valdkondadevaheliste soonõustajate määramist üksikmissioonidele ja -operatsioonidele ning konkreetseid tegevuskavasid, milles kirjeldatakse, kuidas järgitakse iga missiooni ja operatsiooni tasandil ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 1325 ja 2242; tagada, et kõigil ÜRO jõududel on samad minimaalsed haridus- ja pädevusnõuded ning et need peavad sisaldama selget soo- ja LGBTI-mõõdet ning rassismivastast mõõdet ning nulltolerantsi seksuaalse ärakasutamise ja vägivalla kõigi vormide suhtes ja hõlmama ÜRO raames tõhusat rikkumisest teatamise funktsiooni, et teatada anonüümselt süütegudest, mille on toime pannud ÜRO töötajad nii teiste ÜRO töötajate kui ka kohalike vastu;

                              g)

                              rõhutada, et ELi liikmesriigid peavad tähtsaks oma tegevuse kooskõlastamist ÜRO süsteemi organites ja üksustes;

                              h)

                              nõuda ÜRO Julgeolekunõukogu terviklikku reformi, et suurendada selle esinduslikkust ulatusliku konsensuse põhjal, tagamaks, et see reageerib kiiremini ja tulemuslikumalt rahvusvahelist rahu ja julgeolekut ohustavatele teguritele; edendada ÜRO Peaassamblee töö taaselustamist ning kõigi ÜRO institutsioonide tegevuse koordineerimist ja sidusust;

                              i)

                              suurendada pingutusi ÜRO Julgeolekunõukogu reformimiseks, piirates või reguleerides otsustusprotsessi takistanud vetoõiguse kasutamist eelkõige juhtudel, kus on olemas tõendid sõja- ja inimsusvastaste kuritegude kohta, ning muutes selle koosseisu, et kajastada paremini praegust maailmakorda, muu hulgas Euroopa Liidule alalise liikmekoha tagamise kaudu;

                              j)

                              nõuda, et EL ja selle liikmesriigid oleksid oma seisukohtades ühtsed; toetada Euroopa välisteenistuse, ELi New Yorgis ja Genfis olevate delegatsioonide ja liikmesriikide püüdlusi parandada ELi seisukohtade kooskõlastamist ning jõuda hääletamistel ühisele ELi seisukohale, et suurendada ELi ühtsust ja usaldusväärsust ÜROs;

                              k)

                              väljendada veel kord toetust ÜRO erimenetluste esindajate, sealhulgas eriraportööride tööle, ning muudele temaatilistele ja riigipõhistele inimõigusalastele mehhanismidele, ning korrata oma üleskutset ÜRO kõigile osalisriikidele laiendada avalikke kutseid oma riikide külastamiseks kõikidele eriraportööridele;

                              l)

                              toetada ÜRO 75. aastapäeva puhul toimuva ÜRO 2020. aasta tippkohtumise avatud ja kaasava valitsustevahelise ettevalmistusprotsessi algatamist ÜRO Peaassamblee egiidi all, võttes arvesse põhjalikke reformimeetmeid ÜRO uuendamiseks ja tugevdamiseks;

                              m)

                              toetada ÜRO parlamentaarse assamblee asutamist ÜRO süsteemis, et suurendada ülemaailmse juhtimise demokraatlikku iseloomu, demokraatlikku vastutust ja läbipaistvust, ning võimaldada kodanike paremat osalemist ÜRO tegevuses ja eeskätt aidata kaasa ÜRO kestliku arengu tegevuskava 2030 ja kestliku arengu eesmärkide edukale elluviimisele;

                        Rahu ja julgeolek

                              n)

                              kutsuda ELi ja ÜROd üles täitma üksteist täiendavat ja tugevdavat rolli iga kord, kui rahu ja julgeolek on ohus; algatada ELi ja ÜRO struktureeritud poliitiline koostöö;

                              o)

                              edendada liikmesriikide suuremat pühendumust rahule ja julgeolekule nii rahvusvahelisel kui ka riikide tasandil; toetada ÜRO peasekretäri tema püüdlustes suurendada ÜRO osalust rahuläbirääkimistes; kutsuda ÜROd üles seadma prioriteetsele kohale konfliktide ennetamine, vahendamine ja poliitilised lahendused, tegeledes samas nende algpõhjuste ja käivitajatega; toetada jätkuvalt ÜRO erisaadikute tegevust, meetmeid ja algatusi, mille eesmärk on need konfliktid lahendada; suurendada liikmesriikide toetust ÜRO rahuvalve- ja rahu kindlustamise operatsioonidele, eriti personali ja varustuse näol, ning tugevdada sellega seoses ELi abistavat rolli; tagada toetuse ja abi parem nähtavus; tagada, et kõigil ÜRO rahuvalve- ja rahu kindlustamise operatsioonidel oleks inimõigustealased volitused ja selle ülesande täitmiseks piisavalt töötajaid;

                              p)

                              süvendada ÜROga koostööd rahuvalve ja kriisiohje strateegilises partnerluses; ergutada ELi ja ÜRO koostööd julgeolekusektori reformi valdkonnas; kutsuda ÜROd üles muutma rahuvalveoperatsioonid usaldusväärsemaks ja läbipaistvamaks, luues tõhusad mehhanismid ja tugevdades neid, et ennetada ÜRO töötajate poolset võimalikku kuritarvitamist ja võtta süüdlased vastutusele; võtta kogu missioonide protsessi vältel kasutusele mitmepoolne lähenemisviis; tõhustada suhtlust kohalike kogukondadega, kindlustades neile kaitse ja abi; tagada, et tsiviilelanike kaitsmine on rahuvalvemandaadis kesksel kohal; tugevdada kohalike osalejate toetamist, võimaldades kõige kaitsetumatel rühmadel tegutseda muudatuste elluviijatena, ja luua kohad nende kaasamiseks humanitaar- ja rahu kindlustamise töö kõigis etappides; kutsuda ÜROd üles vähendama ÜRO rahutagamisoperatsioonide üldist keskkonnamõju ja saavutama paremat kulutõhusust, ohutust ja julgeolekut nii vägedele kui ka vastuvõtvate riikide tsiviilelanikele;

                              q)

                              rõhutada, et üleilmsed ja piirkondlikud ohud ja ühised üleilmsed probleemid eeldavad kiiremat vastust ja vastutust kogu rahvusvaheliselt üldsuselt; toonitada, et juhul kui riik ei suuda või ei soovi täita oma kohustust kaitsta, langeb see kohustus rahvusvahelisele üldsusele, sealhulgas kõigile ÜRO Julgeolekunõukogu alalistele liikmetele, kaasates ka teisi suuremaid tärkava turumajandusega ja arenguriike, ning nõuda, et rahvusvahelise õiguse rikkujad antaks kohtu alla; tugevdada sinikiivrite suutlikkust; nõuda, et EL ergutaks tärkava turumajandusega ja arenguriike ühinema rahvusvahelise üldsusega, kui liit võtab kaitsmise kohustuse raames meetmeid;

                              r)

                              toetada ELi, ÜRO ja muude valitsusvaheliste organisatsioonide koostööd, nt Aafrika Liidu, ELi ja ÜRO kolmepoolset koostööd, sest see on hea vahend mitmepoolsuse ja ülemaailmse juhtimise tugevdamiseks ning rahvusvahelist kaitset vajavate isikute abistamiseks, tagades samal ajal inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse austamise, ning nõuda, et EL, ÜRO ja Aafrika Liit teeksid sellega seoses suutlikkuse suurendamiseks kooskõlastatud jõupingutusi;

                              s)

                              edendada jätkuvalt inimeste turvalisuse mõiste ja kaitsmise kohustuse laiaulatuslikku määratlust ning suurendada veelgi ÜRO jõulist rolli nende elluviimisel; jätkuvalt tugevdada kaitsmise kohustust kui olulist põhimõtet ÜRO liikmesriikide töös konfliktide lahendamise, inimõiguste ja arengu alal; jätkuvalt toetada jõupingutusi kaitsmise kohustuse toimivaks muutmiseks ja toetada ÜROd tema tähtsas rolli riikide abistamisel kaitsmise kohustuse rakendamisel, et kaitsta inimõigusi, õigusriigi põhimõtet ja rahvusvahelist humanitaarõigust; tuletada meelde ELi võetud kohustust täita kaitsmise kohustust, ennetada ja peatada inimõiguste rikkumised hirmutegude ajal;

                              t)

                              kasutada kõiki tema käsutuses olevaid vahendeid, et parandada riigi ja valitsusväliste osalejate tegevuse kooskõla rahvusvahelise humanitaarõigusega; toetada Rahvusvahelise Punase Risti Komitee juhitud jõupingutusi tõhusa mehhanismi loomiseks kooskõla suurendamise eesmärgil rahvusvahelise humanitaarõigusega;

                              u)

                              kinnitada veel kord, et mõistab kategooriliselt hukka terrorismi ja toetab täielikult meetmeid, mille eesmärk on terroriorganisatsioonide, eelkõige Daeshi/ISISe tagasilöömine ja hävitamine, sest need kujutavad endast selget ohtu piirkondlikule ja rahvusvahelisele julgeolekule; töötada koos ÜRO Peaassamblee ja ÜRO Julgeolekunõukoguga, et võidelda terrorismi rahastamise vastu, võttes arvesse Euroopa Parlamendi 1. märtsi 2018. aasta soovitust (3), ning luua mehhanismid, mis võimaldaksid määrata kindlaks terroristid ja terroriorganisatsioonid, ning tugevdada ülemaailmseid varade külmutamise mehhanisme, et toetada ÜRO Regioonidevahelist Kuritegevuse ja Õigusküsimuste Uurimise Instituuti (UNICRI) ülemaailmse terrorismivastase võitluse foorumi rakendamisel ja käivitamisel, tuginedes rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise ülemaailmsele algatusele; tugevdada ELi ja ÜRO ühiseid jõupingutusi terrorismi algpõhjuste, eelkõige hübriidohtudega võitlemisel ning uurimistegevuse edendamisel ja suutlikkuse suurendamisel küberkaitse valdkonnas; tugineda radikaliseerumise ja terroristlikel eesmärkidel värbamise vastu võitlemise metoodika väljatöötamisel, rakendamisel ja arendamisel kohalike partnerite loodud olemasolevatele algatustele; tõhustada jõupingutusi terroristide värbamise tõkestamiseks ja võitluseks terroristliku propaganda vastu, mis mõlemad toimuvad nii sotsiaalmeedia platvormidel kui ka radikaliseerunud ja viha õhutavate jutlustajate võrgustike kaudu; toetada äärmuslikele ideedele vastuvõtlikumate kogukondade vastupanuvõimet suurendavaid meetmeid, käsitledes muu hulgas äärmuslike ideedeni viivaid majanduslikke, sotsiaalseid, kultuurilisi ja poliitilisi põhjuseid; tugevdada rahvusvahelise politsei-, õigus- ja kohtualase koostöö tõhusust võitluses terrorismi ja rahvusvaheliste kuritegudega; edendada haridust kui terrorismi ennetamise vahendit; toetada radikaliseerumisvastaseid ja deradikaliseerumist toetavaid meetmeid kooskõlas ÜRO vägivaldse äärmusluse ennetamise tegevuskavaga; toetada ELi suuremat osalust ÜRO suutlikkuse suurendamise algatustes, mis on seotud võitlusega terroristidest välisvõitlejate ja vägivaldse äärmusluse vastu;

                              v)

                              nõuda suuremate mitmepoolsete kohustuste võtmist, et leida praegustele konfliktidele Lähis-Idas ja Põhja-Aafrikas jätkusuutlikud poliitilised lahendused; toetada jätkuvalt ÜRO erisaadikute tegevust, meetmeid ja algatusi, mille eesmärk on need konfliktid lahendada; toetada ELi rolli humanitaarvaldkonnas; nõuda rahvusvaheliselt üldsuselt jätkuvat humanitaar-, finants- ja poliitilist abi; võtta rahvusvahelise humanitaarõiguse ja inimõigusi käsitleva õiguse rikkujad vastutusele ning tegutseda vägivalla kohese lõpetamise nimel; rõhutada, et Süürias võimaldab rahu taastada üksnes Süüria juhitud poliitiline protsess, mille eesmärgiks on ÜRO toetatud ja kontrollitavad, uue põhiseaduse kohaselt korraldatavad vabad ja õiglased valimised; rõhutada, et üleriigilise kaasava relvarahu ning Süüria kriisi rahumeelse ja kõigile vastuvõetava lahenduse saab saavutada ÜRO egiidi all ning, nagu on sätestatud 2012. aasta Genfi kommünikees ja ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 2254 (2015), ÜRO Süüria erisaadiku toel; nõuda, et rahvusvaheline üldsus teeks kõik endast oleneva, et mõista jõuliselt hukka isikud, kes on vastutavad Süüria konflikti ajal toime pandud sõjakuritegude ja inimsusvastaste kuritegude eest; toetada ÜRO peasekretäri üleskutset luua uus erapooletu ja sõltumatu paneel, et teha kindlaks Süürias toimunud keemiarünnakute toimepanijad, kuna sellise organi puudumine suurendab sõjategevuse ägenemise ohtu; toetada ÜRO rahuplaani algatust Jeemenis ja tegeleda kiiremas korras praeguse humanitaarkriisiga; kutsuda kõiki pooli üles austama kõigi Jeemeni elanike inimõigusi ja vabadusi ning rõhutada vajadust saavutada kaasava Jeemeni-sisese dialoogi abil läbirääkimistel põhinev poliitiline lahendus;

                              w)

                              tagada, et ÜRO Peaassamblee kindlustab koostöös ELiga kõik positiivsed vahendid, tagamaks, et kahe riigi kooseksisteerimisel põhinev lahendus, mille aluseks oleksid 1967. aasta piirid ja mõlema riigi pealinnaks saaks Jeruusalemm ning mille puhul turvaliste ja tunnustatud piiridega Iisraeli riik ning tema naabrina sõltumatu, demokraatlik, ühtne ja elujõuline Palestiina riik eksisteerivad kõrvuti rahus ja julgeolekus, oleks jätkusuutlik ja tulemuslik;

                              x)

                              toetada ÜRO jõupingutusi tagada õiglane ja püsiv lahendus Lääne-Sahara konfliktile Sahara inimeste enesemääramisõiguse alusel ja kooskõlas asjaomaste ÜRO resolutsioonidega;

                              y)

                              jätkata peamiste julgeolekuohtudega tegelemist Saheli, Sahara ja Tšaadi järve ning Aafrika Sarve piirkonnas, et juurida välja ISILi/Daeshi ja Al Qaedaga seotud rühmituste ning Boko Harami või mis tahes muu seotud terrorirühmituse põhjustatud terrorioht;

                              z)

                              järgida tuumalepet Iraani ning ÜRO Julgeolekunõukogu liikmete ja Saksamaa vahel kui rahvusvahelise ja eelkõige ELi diplomaatia olulist edusammu ning survestada jätkuvalt USAd jõudma selle praktilise rakendamiseni;

                              aa)

                              nõuda jätkuvalt Gruusia, Moldova ja Ukraina suveräänsuse, rahvusvaheliselt tunnustatud piiride ja territoriaalse terviklikkuse täielikku austamist, pidades silmas rahvusvahelise õiguse rikkumisi nendel aladel; toetada ja elavdada diplomaatilisi jõupingutusi, et leida nendele jätkuvatele ja külmutatud konfliktidele rahumeelne jätkusuutlik lahendus; nõuda tungivalt, et rahvusvaheline üldsus rakendaks täielikult Krimmi ebaseadusliku annekteerimise mittetunnustamise poliitikat;

                              ab)

                              toetada Korea-siseseid kõnelusi püüdlustes muuta Korea poolsaar tuumarelvavabaks piirkonnaks; kutsuda kõiki rahvusvahelisi osalejaid üles aitama dialoogi alusel aktiivselt ja positiivselt kaasa selle eesmärgi saavutamisele;

                              ac)

                              nõuda tungivalt, et ÜRO Peaassamblee ja ÜRO Julgeolekunõukogu arutaksid Lõuna-Hiina mere piirkonna pingeid, eesmärgiga veenda kõiki pooli tegevusjuhendit käsitlevaid läbirääkimisi lõpule viima;

                        Naisi, rahu ja julgeolekut käsitlev tegevuskava

                              ad)

                              kutsuda kõiki liikmesriike üles jätkuvalt toetama ja rakendama kaheksat eespool nimetatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni, mis moodustavad naisi, rahu ja julgeolekut käsitleva tegevuskava, ning suunama tööd täieliku soolise võrdõiguslikkuse saavutamiseks ja naiste osalemise, kaitse ja õiguste tagamiseks kogu konfliktitsüklis, alates konfliktide ennetamisest kuni konfliktijärgse ülesehituseni, võttes samas omaks ohvrikeskse lähenemisviisi, et vähendada konfliktist otseselt mõjutatud naiste ja tüdrukute edasist kahjustamist;

                              ae)

                              tuletada meelde, et naiste osalemine rahuprotsessis on jätkuvalt üks naisi, rahu ja julgeolekut käsitleva tegevuskava kõige rohkem tähelepanuta jäänud aspekte, hoolimata sellest, et naised on julgeoleku-, poliitiliste ja humanitaarkriiside esmased ohvrid; rõhutada, et ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioon 1325 naiste, rahu ja julgeoleku kohta ei ole saavutanud oma tähtsaimat eesmärki – kaitsta naisi ning suurendada oluliselt nende osalemist poliitilises ja otsustamisprotsessis; tuletada meelde, et naiste ja meeste võrdõiguslikkus on Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide üks aluspõhimõtteid ning võrdõiguslikkuse edendamine on üks liidu põhieesmärke; edendada jätkuvalt naiste ja meeste võrdõiguslikkust ja mittediskrimineerimist ning edendada aktiivselt LGBTI-inimeste õiguste rikkumise vastu võitlemiseks ette nähtud täiendavate meetmete toetamist; kaasata kõige kaitsetumad isikud kõigil otsustamistasanditel ja kõigis protsessides;

                              af)

                              tuletada meelde, et relvakonflikt jätab nii mehed kui ka naised kaitsetusse olukorda, kuid seab naised suuremasse majandusliku ja seksuaalse ärakasutamise, sunniviisilise töö, sundrände ja kinnipidamise ning seksuaalvägivalla, näiteks vägistamise ohtu, mida kasutatakse sõjataktikana ja mis kujutab endast sõjakuritegu; tagada sõjategevusega kaasnenud vägistamisjuhtumite puhul turvalise arstiabi andmine; nõuda alaealiste, naiste, tütarlaste ja eakate kaitset konfliktiolukordades, eriti seksuaalse vägivalla ning laste, varase ja sunniviisilise abielu eest, samuti kaitsta meestest ja poistest ohvreid, kelle tegelikku arvu konfliktiolukordades WHO ja rahvusvaheliste uuringute (4) kohaselt märgatavalt alahinnatakse; soovitada tungivalt, et kõik ÜRO liikmesriigid teeksid kättesaadavaks kõik vajalikud rahalised ja inimressursid, et aidata konfliktipiirkondade elanikke;

                              ag)

                              kutsuda ÜROd üles kehtestama menetlused, et teatada kahtlustest või tõenditest kuritarvitamise, pettuse, korruptsiooni ja väärkäitumise kohta, mis on seotud ÜRO sõjaväelaste ja tsiviiltöötajate tegevusega rahuvalvemissioonide ajal, ning lahendada need juhtumid kiiresti konkreetsete uurimiste abil; muuta kiirelt asjaolu, et praeguseni on kohtumenetlused seoses väidetavate kuritarvitustega olnud pelgalt vabatahtlikud ning sõltunud sõdureid lähetanud riigist; tegeleda viivitamata 15. mai 2015. aasta ÜRO hindamisaruande (õiguste tagamise ja abi andmisega seotud jõupingutuste kohta seoses rahuvalveoperatsioonidel ÜRO ja seotud töötajate poolt toime pandud seksuaalse ärakasutamise ja kuritarvitamisega) kõigi aspektidega ja võtta toimepanijad vastutusele; uurida viivitamata kõiki sõjaväelasi ja tsiviiltöötajaid, kes panid toime seksuaalvägivalla akte, võtta nad vastutusele ja neid karistada; julgustada ÜRO rahuvalvetöötajate edasist väljaõpet konfliktis esineva seksuaalvägivalla dokumenteerimise ja uurimise rahvusvahelise protokolli teemal, et laiendada eksperditeadmisi seksuaalvägivalla küsimustes;

                              ah)

                              toetada ja tugevdada ÜRO kaudu tehtavaid rahvusvahelisi püüdlusi, et tagada võrdõiguslikkuse analüüs ning soolise võrdõiguslikkuse ja inimõiguste süvalaiendamine kõigis ÜRO meetmetes, eeskätt rahuvalve- ja humanitaarabioperatsioonides ning konfliktijärgses ülesehitus- ja lepitusprotsessis; töötada välja näitajad ja rakendada järelevalvevahendeid, et mõõta edusamme, mis on seotud naiste osalemisega rahu ja julgeoleku tagamisel, sealhulgas rahutagamismissioonidel, ning tagada vastutus, samuti tagada tõhus koostöö kogukondadega ning parem kultuur ja käitumine, mis on ka kooskõlas ÜRO peasekretäri kõrgetasemelise naiste majandusliku mõjuvõimu suurendamise töörühmaga; tagada, et ÜRO Julgeolekunõukogu naisi, rahu ja julgeolekut käsitleva tegevuskava rakendamine hõlmaks piisavat rahastamist ning toetaks naiste seadmist kesksele kohale kõigis püüdlustes tegeleda ülemaailmsete probleemidega, nagu kasvav vägivaldne äärmuslus, konfliktide ennetamine ja vahendamine, humanitaarkriisid, vaesus, kliimamuutused, ränne, kestlik areng, rahu ja julgeolek;

                              ai)

                              toetada ja tugevdada ÜRO kaudu rahvusvahelisi jõupingutusi, et teha lõpp laste väärkohtlemisele relvakonfliktides ning tegeleda tõhusamalt konfliktide ja konfliktijärgsete olude mõjuga tütarlastele; toetada laste ja relvakonfliktidega tegeleva ÜRO töörühma rolli, et suurendada sõjast mõjutatud noorte õiguste toetamist, ning toetada ÜRO kampaaniat „Lapsed, mitte sõdurid“, et lõpetada olukord, kus valitsusväed ja valitsusvälised osalejad värbavad lapsi ja kasutavad neid konfliktides;

                              aj)

                              täita jätkuvalt ÜRO ees võetud kohustust tõhusalt jälgida ja ellu viia algatust Spotlight, mille eesmärk on lõpetada kõik naiste ja tüdrukute vastu suunatud vägivalla vormid;

                        Konfliktide ennetamine ja vahendamine

                              ak)

                              tagada kõik vahendid, et toetada ennetavalt ÜRO peasekretäri konfliktide ennetamise ja vahendamise prioriteete (5) selliste algatuste kaudu nagu vahendamise kõrgetasemelise nõuandekogu loomine ja kooskõlas ÜRO poliitiliste erimissioonide prioriteetide ja rahu kindlustamise fondi vahenditega; tagada, et konfliktide ennetamise ja vahendamise poliitika keskmes oleksid inimõigused;

                              al)

                              tugevdada ELi ja ÜRO konfliktide ennetamise ja vähendamise prioriteetide tegevuslikku poolt, tagades muu hulgas kogenud vahendajate ja vahendusnõustajate, kaasa arvatud naissoost saadikute ja kõrgemate ametnike kättesaadavuse, ning tagada ÜRO poliitiliste, humanitaar-, julgeoleku- ja arengualaste vahendite tulemuslikum koordineerimine;

                              am)

                              võtta arvesse, et rahuläbirääkimiste protsessis, kus tehakse üliolulisi otsuseid konfliktijärgse taastumise ja juhtimise kohta, on naised silmanähtavalt alaesindatud, vaatamata tõsiasjale, et kui naistel on rahuprotsessis selge roll, kestab kokkulepe 20 % suurema tõenäosusega vähemalt kaks aastat, ning tõenäosus, et kokkulepe kestab vähemalt 15 aastat, on 35 % suurem;

                              an)

                              toetada jõuliselt noorte, rahu ja julgeoleku tegevuskava ja selle eesmärki anda noortele kohalikul, riigi, piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil otsuste tegemisel suurem sõnaõigus; toetada sellega seoses niisuguste mehhanismide loomist, mis võimaldaksid noortel osaleda rahuprotsessis sisukal viisil;

                              ao)

                              tugevdada veelgi ELi ja ÜRO koostööd, et töötada välja vahendid, mille abil lahendada korduvaid valimistega seotud vägivalla probleeme, sealhulgas tuginedes Euroopa Parlamendi liikmete valimisvaatlusmissioonidel saadud kogemustele ja valimiseelsetele parlamentaarsetele dialoogidele erakondadega, et muuta valimised usaldusväärsemaks neis riikides, mis soovivad tugevdada oma demokraatlikke menetlusi, samuti selleks, et saata jõuline sõnum neile, kes püüavad süsteemi kuritarvitada;

                              ap)

                              tuletada meelde ELi märkimisväärset panust (välisrahastamisvahendid) ÜRO süsteemi, sealhulgas ülemaailmsesse rahusse, õigusriiki ja inimõigustesse ning arengu tegevuskavasse;

                              aq)

                              toetada jõuliselt peasekretäri ettepanekuid muuta ÜRO arengusüsteem tõhusamaks ja kinnitada toetav seisukoht, pidades silmas suurema tõhususe, läbipaistvuse ja vastutuse võtmise eest sõlmitavat kavandatud rahastamiskokkulepet;

                        Relvade leviku tõkestamine, relvastuskontroll ja desarmeerimine

                              ar)

                              toetada süstemaatiliselt kõiki desarmeerimine, usalduse suurendamise, massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja nende leviku vastase võitlusega seotud ÜRO meetmeid, mis hõlmavad keemiarelvade väljatöötamist, tootmist, omandamist, varumist, säilitamist, üleandmist või kasutamist osalisriigi või valitsusvälise osaleja poolt;

                              as)

                              väljendada muret olemasoleva relvastuskontrolli ja desarmeerimissüsteemi ja selle õiguslike vahendite kadumise pärast; toetada kõiki jõupingutusi tuua relvastuskontroll ja desarmeerimise tegevuskava tagasi päevakorda, muu hulgas kutsudes uuesti ellu desarmeerimiskonverentsi; edendada tuumarelva leviku tõkestamist 2020. aasta läbivaatamisprotsessi kaudu, jõustades viivitamata tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise lepingu; teha jõupingutusi, et jõustada keemiarelvade keelustamise konventsioon; kinnitada pühendumust selle eesmärkidele ja kutsuda kõiki ÜRO liikmesriike seda ratifitseerima või sellega ühinema; tugevdada Keemiarelvade Keelustamise Organisatsiooni ja selle tööd, tagades sellele eesmärkide täitmiseks asjakohased rahalised vahendid ja töötajad; tagada, et keemiarelvade kasutamisest teatamise korral võetakse toimepanijad vastutusele; tagada olemasolevate relvastuskontrolli mehhanismide ja desarmeerimisvahendite abil vastutuse võtmine, kui rikutakse desarmeerimise ja relvastuskontrolli lepinguid; toetada tuumarelvade keelustamise lepingut, mida toetasid 2017. aastal 122 ÜRO liikmesriiki, ning püüelda selle poole, et lepingu allkirjastaksid ja ratifitseeriksid kõik ÜRO liikmesriigid; edendada kiiresti tuumadesarmeerimist nii piirkondlikult kui ka ülemaailmselt kooskõlas Euroopa Parlamendi 27. oktoobri 2016. aasta resolutsiooniga (6), milles kutsutakse kõiki ELi liikmesriike üles toetama ÜRO konverentsi eesmärgiga pidada läbirääkimisi õiguslikult siduva instrumendi üle tuumarelvade keelustamiseks; toetada ÜRO jõupingutusi, mille eesmärk on takistada valitsusvälistel osalejatel ja terrorirühmitustel välja töötada, toota, omandada või edasi toimetada massihävitusrelvi ja nende kandesüsteeme; nõuda tuumarelva leviku tõkestamise lepingu, keemiarelvade keelustamise konventsiooni ning bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsiooni täielikku täitmist;

                              at)

                              rakendada täielikult relvakaubanduslepingut ning kutsuda kõiki ÜRO liikmesriike üles seda lepingut ratifitseerima või sellega ühinema;

                              au)

                              tegutseda tulemuslikumalt relvade ja laskemoona kõrvalejuhtimise ja ebaseadusliku relva- ja laskemoonakaubanduse vastu, sealhulgas väike- ja kergrelvade puhul, ning eelkõige töötada välja relvastuse jälgimise süsteem; nõuda, et ÜRO liikmed võtaksid aktiivselt meetmeid üleilmse desarmeerimise edendamiseks ja võidurelvastumise ennetamiseks;

                              av)

                              pöörata erilist tähelepanu tehnoloogilistele edusammudele robootika relvastuseks muutumise valdkonnas ja eelkõige relvastatud robotite ja droonide valdkonnas ning nende vastavusele rahvusvahelisele õigusele; kehtestada õigusraamistik droonide ja relvastatud robotite kohta kooskõlas olemasoleva rahvusvahelise humanitaarõigusega, et vältida selle tehnoloogia väärkasutamist ebaseaduslikus tegevuses riiklike ja valitsusväliste osalejate poolt; edendada tulemuslike läbirääkimiste alustamist, et keelustada droonid ja relvastatud robotid, mis võimaldavad ellu viia rünnakuid ilma inimese osaluseta; edendada ÜRO-põhist õigusraamistikku, milles sätestatakse rangelt, et relvastatud droonide kasutamisel tuleb järgida rahvusvahelist humanitaarõigust ja inimõigusi käsitlevat õigust; mõista kindlalt hukka laialt levinud inimõiguste rikkumised ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumised; nõuda inimõiguste ja põhivabaduste suuremat kaitsmist kõigis nende väljendusvormides, kaasa arvatud uue tehnoloogia raames; püüda saavutada selliste relvasüsteemide rahvusvaheline keelustamine, mille jõukasutuse üle puudub inimkontroll, nagu Euroopa Parlament on mitmel juhul nõudnud, ning ÜRO tasandi asjakohaseid kohtumisi ette valmistades kujundada kiiresti välja ja võtta vastu ühine seisukoht autonoomsete relvasüsteemide kohta ning väljendada asjakohastel foorumitel ühtset seisukohta ja tegutseda sellele vastavalt;

                              aw)

                              ergutada kõiki ÜRO liikmesriike allkirjastama ja ratifitseerima jalaväemiinide kasutamise, ladustamise, tootmise ja üleandmise keelustamise ning nende hävitamise konventsiooni;

                              ax)

                              püüda ÜRO Keskkonnaassamblee resolutsioonile UNEP/EA.3/Res.1 ja ÜRO Inimõiguste Nõukogu resolutsioonile 34/20 viidates selgitada ja töötada välja konfliktijärgsed kohustused seoses vaesestatud uraani sisaldavate relvade kasutamisest tuleneva saaste eemaldamise ja ohjamisega ning relvade kasutamisest mõjutatud kogukondade abistamisega;

                        Inimõigused, demokraatia ja õigusriik

                              ay)

                              tuletada meelde, et inimõigused on jagamatud, üksteisest sõltuvad ja omavahel seotud; kutsuda ELi ja ÜROd üles mitte üksnes mõistma kindlalt hukka murettekitavat üleilmset suundumust inimõiguste ja demokraatia marginaliseerimise ja eiramise suunas, et võidelda igasuguste negatiivsete suundumustega, sealhulgas seoses kodanikuühiskonna tegutsemisruumiga, vaid ka kasutama tulemuslikult ära olemasolevaid õigusvahendeid, eeskätt kolmandate riikidega sõlmitud ELi assotsieerimislepingute artiklit 2, kui see on asjakohane; nõuda tungivalt, et kõik ÜRO liikmesriigid ratifitseeriksid kõik põhilised ÜRO inimõiguste konventsioonid, sealhulgas ÜRO piinamisvastase konventsiooni ja selle fakultatiivprotokolli, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti ning majanduslike, sotsiaalsete ja kultuurialaste õiguste rahvusvahelise pakti fakultatiivprotokollid, millega nähakse ette kaebuste esitamise ja uurimismehhanismid, ning rakendaksid neid tulemuslikult ja järgiksid neist vahenditest tulenevaid aruandluskohustusi ja kohustust teha heas usus koostööd ÜRO inimõiguste mehhanismidega; juhtida tähelepanu ülemaailmsele tagasilöögile inimõiguste kaitsjate ja demokratiseerumise toetajate suhtes;

                              az)

                              tagada, et inimõiguste reformid oleksid jätkuvalt täielikult lõimitud ÜRO kolme samba reformiga; toetada inimõiguste mõõtme süvalaiendamist ÜRO töös;

                              ba)

                              edendada deistide ja teistide, samuti end ateistideks, agnostikuteks, humanistideks ja vabamõtlejateks pidavate inimeste vabadust;

                              bb)

                              jätkata usu- ja veendumusvabaduse kaitsmist; nõuda, et tehtaks suuremaid jõupingutusi usu- ja teiste vähemuste õiguste kaitseks; nõuda usuvähemuste suuremat kaitset tagakiusamise ja vägivalla eest; nõuda, et tühistataks seadused, millega muudetakse karistatavaks jumalateotus ja usust taganemine ja mida võidakse kasutada usuvähemuste ja mitteusklike tagakiusamise ettekäändena; toetada ÜRO usu- ja veendumusvabaduse eriraportööri tegevust; töötada aktiivselt selle nimel, et ÜRO tunnistaks ISILi/Daeshi poolt usu- ja teiste vähemuste vastu toime pandud genotsiidi ning et inimsusvastaste kuritegude, sõjakuritegude ja genotsiidi arvatavad juhtumid suunataks Rahvusvahelisse Kriminaalkohtusse;

                              bc)

                              kutsuda ÜRO Inimõiguste Nõukogu üles kontrollima inimõiguste austamist enda liikmesriikides, et hoiduda mineviku vigadest, nagu liikmesuse võimaldamine inimõiguste jõhkratele rikkujatele ja nendele, kes võtavad vastu antisemiitlikke poliitilisi seisukohti;

                              bd)

                              kutsuda kõiki ÜRO liikmesriike üles tagama, et nende kodanikel on võimalik olla ilma diskrimineerimiseta täiel määral kaasatud poliitilisse, ühiskondlikku ja majandusprotsessi, mis hõlmab ka usu- ja veendumusvabadust;

                              be)

                              paluda kõikidel riiklikel ja rahvusvahelistel ametiasutustel võtta kiiresti vastu siduvad õigusaktid inimõiguste tulemuslikuks kaitsmiseks ning tagada, et jõustatakse täielikult kõik rahvusvahelistest normidest tulenevad riiklikud ja rahvusvahelised kohustused; korrata ÜRO Inimõiguste Nõukogu tähtsust; tuletada meelde ÜRO Peaassamblee kohustust, et ÜRO Inimõiguste Nõukogu liikmeid valides tuleb arvesse võtta kandidaatide austavat suhtumist inimõiguste, õigusriigi põhimõtte ja demokraatia edendamisse ja kaitsmisse; nõuda inimõiguste valdkonnas selgete tulemuspõhiste kriteeriumide koostamist, mis oleksid ÜRO Inimõiguste Nõukogu liikmesuse eeltingimus;

                              bf)

                              pidada äärmiselt kahetsusväärseks USA otsust ÜRO Inimõiguste Nõukogu välja astuda; tuletada meelde ELi osalemist selles hädavajalikus inimõigustega tegelevas organis ja tema toetust sellele ning nõuda tungivalt, et USA administratsioon vaataks oma otsuse läbi;

                              bg)

                              nõuda tungivalt, et kõik riigid, sh ELi liikmesriigid, ratifitseeriksid kiiresti majanduslike, sotsiaalsete ja kultuurialaste õiguste rahvusvahelise pakti fakultatiivprotokolli, millega nähakse ette kaebuste esitamise ja uurimismehhanism;

                              bh)

                              teha koostööd kõikide ÜRO liikmesriikidega, et järgida inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklis 19 nimetatud väljendusvabaduse õigusi, ning toonitada vaba ajakirjanduse ja meedia olulisust tugevas ühiskonnas ja iga kodaniku rolli; rõhutada meediavabaduse, meedia mitmekesisuse, sõltumatuse ja ajakirjanike ohutuse olulisust uute probleemidega võitlemisel; algatada arutelu, et leida meedia- ja väljendusvabaduse kaitsmise ning väärteabe vastu võitlemise vahel tasakaal; püüda kaitsta korruptsioonijuhtumeid käsitlevaid ajakirjanikke, kelle elu on ohus;

                              bi)

                              jätkata aktiivset tegelemist surmanuhtluse kaotamise edendamisega kogu maailmas; edendada surmanuhtluse suhtes jätkuvalt nulltolerantsi poliitikat; nõuda surmanuhtluse kasutamisele moratooriumi kehtestamist ja jätkata tegutsemist surmanuhtluse kaotamiseks kogu maailmas; taunida surmamõistmise sagenevat kasutamist uimastitega seotud süütegude eest ning nõuda surmanuhtluse ja kiirhukkamise keelamist karistusena selliste süütegude eest;

                              bj)

                              toetada ja tugevdada ÜRO kaudu tehtavaid rahvusvahelisi püüdlusi eesmärgiga tagada võrdõiguslikkuse analüüs ning soolise võrdõiguslikkuse ja inimõiguste süvalaiendamine kõigis ÜRO meetmetes; nõuda naiste ja tütarlaste vastase vägivalla ja diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimist, võttes arvesse ka sooidentiteedil põhinevat diskrimineerimist; toetada ja kaitsta LGBTI-inimeste õigusi ning nõuda selliste õigusaktide tühistamist ÜRO liikmesriikides, mille alusel on võimalik inimesi nende seksuaalsuse või sooidentiteedi põhjal karistada; ergutada ÜRO Julgeolekunõukogu käsitlema edasi ja tugevdama LGBTI-inimeste õigusi;

                              bk)

                              tugevdada Rahvusvahelise Kriminaalkohtu ja rahvusvahelise kriminaalõigussüsteemi rolli, et suurendada vastutust ja teha lõpp karistamatusele; tagada Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule tugev diplomaatiline, poliitiline ja rahaline toetus; kutsuda kõiki ÜRO liikmesriike üles ühinema Rooma statuudi ratifitseerimise ja rakendamise kaudu Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga ning ergutada neid ratifitseerima Kampala muudatusi; kutsuda Rahvusvahelisest Kriminaalkohtust välja astuvaid liikmesriike üles oma otsuseid muutma; toetada Rahvusvahelist Kriminaalkohut kui põhilist institutsiooni, mis võtab õigusrikkujad vastutusele ja aitab ohvritel saavutada õiglust, ning ergutada jõulist dialoogi ja koostööd Rahvusvahelise Kriminaalkohtu, ÜRO ja selle asutuste ning ÜRO Julgeolekunõukogu vahel;

                              bl)

                              mõista jõuliselt hukka kohtulik tagakiusamine, kinnipidamine, tapmine, ähvardamine ja hirmutamine, mida kogevad inimõiguste kaitsjad kõikjal maailmas oma seadusliku inimõigustealase töö tõttu; nõuda rahvusvahelisi jõupingutusi ja kutsuda ÜRO liikmesriike üles võtma vastu poliitikameetmeid, millega tagatakse ohus olevate inimõiguste kaitsjate kaitsmine ja toetamine ning võimaldatakse neil teha oma tööd; võtta vastu poliitika, mille kohaselt mõistetakse süstemaatiliselt ja üheselt hukka inimõiguste kaitsjate tapmine ja kõik katsed kasutada nende vastu mis tahes vormis vägivalda, tagakiusamist, ähvardamist, ahistamist, kadumist, vangistamist või meelevaldset vahistamist; mõista hukka need, kes selliseid jõhkraid kuritegusid toime panevad või neid heaks kiidavad, ning tõhustada inimõiguste kaitsjate täielikuks toetamiseks avalikku diplomaatiat; toonitada, et inimõiguste kaitsjatel ja kodanikuühiskonna aktivistidel on kestlikus arengus keskne roll; kutsuda ÜRO liikmesriike üles võtma vastu poliitikameetmeid, et tagada ohus olevate inimõiguste kaitsjate kaitsmine ja toetamine; tunnistada, et keskkonna- ja maaõiguste kaitsjad ning põlisrahvaste inimõiguste kaitsjad on pidanud tulema toime kasvavate ohtudega;

                              bm)

                              võtta vastavalt Euroopa korruptsioonivastast võitlust käsitlevale õigustikule kohustus edendada korruptsioonivastase võitluse meetmeid ja nõuda nende täiendavat lõimimist ÜRO programmidesse;

                              bn)

                              nõuda, et EL ja selle liikmesriigid teeksid ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete rakendamisel partneritega koostööd, nõudes tungivalt, et kõik riigid, sh ELi liikmesriigid töötaksid välja ja viiksid ellu riiklikud tegevuskavad, millega kohustatakse ettevõtteid tagama inimõiguste järgimine; korrata oma nõudmist ELile ja selle liikmesriikidele tegutseda aktiivselt ja konstruktiivselt, et töötada võimalikult kiiresti välja õiguslikult siduv rahvusvaheline õigusakt, millega reguleeritakse inimõigusi käsitleva rahvusvahelise õiguse raames rahvusvaheliste korporatsioonide ja muude äriühingute tegevust, et ennetada inimõiguste rikkumisi, neid uurida ning tagada hüvitamismehhanismid ja juurdepääs õiguskaitsele, kui inimõigusi rikutakse; toetada ÜRO äritegevuse ja inimõiguste siduvat lepingut eesmärgiga tagada äriühingute vastutus; tunnustada sellega seoses ÜRO äritegevuse ja inimõiguste töörühma tööd ning tuletada ÜRO-le, ELile ja selle liikmesriikidele meelde vajadust konstruktiivselt osaleda, et kiirendada neid läbirääkimisi ja käsitleda ELi ülejäänud mureküsimusi;

                              bo)

                              tõhustada oma jõupingutusi piinamisvaba kaubanduse rahvusvahelise liidu raames, mille kaasalgatajad olid EL ja piirkondlikud partnerid; luua rahvusvaheline fond, et aidata riikidel töötada välja ja rakendada õigusakte, millega keelatakse kauplemine kaupadega, mida võidakse kasutada piinamiseks ja surmanuhtluse täideviimiseks; toetada rahvusvahelise õigusakti loomist, et keelata selliste kaupadega kauplemine, tuginedes sellekohasest nõukogu määrusest (EÜ) nr 1236/2005 saadud kogemusele;

                              bp)

                              tagada, et naistel on juurdepääs pereplaneerimisele ning mitmesugustele avalikele ja üldistele seksuaal- ja reproduktiivtervishoiuteenustele ning seonduvatele õigustele, sealhulgas nüüdisaegsetele rasestumisvastastele vahenditele ning ohutule ja seaduslikule abordile; rõhutada asjaolu, et üldine juurdepääs tervishoiuteenustele, eelkõige seksuaal- ja reproduktiivtervishoiuteenustele ning seonduvatele õigustele on üks peamisi inimõigusi, astudes sellega vastu Ameerika Ühendriikide valitsuse poolt 2017. aasta alguses taas kehtestatud nn üldisele vaikimisseadusele;

                              bq)

                              toetada ohuolukordades kooskõlas ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooniga inimõigustel põhinevat puuetealast käsitlusviisi;

                              br)

                              võtta arvesse, et romad on üks maailma kõige diskrimineeritumaid vähemusi ja et mitmes riigis nende diskrimineerimine süveneb; tuletada meelde, et romad elavad kõikides maailmajagudes ja seega on tegemist ülemaailmse küsimusega; kutsuda ÜROd üles nimetama ametisse eriraportööri romade küsimuses, et suurendada teadlikkust ja tagada, et ÜRO programmid jõuavad ka romadeni;

                              bs)

                              nõuda, et ÜRO liikmesriigid, sh ELi liikmesriigid, rakendaksid rassismi, rassilise diskrimineerimise, ksenofoobia ja nendega seotud sallimatuse tänapäevaste vormidega tegeleva ÜRO eriraportööri soovitusi;

                        Üleilmsed rännet ja pagulasi käsitlevad kokkulepped

                              bt)

                              toetada täielikult ÜRO juhitud püüdlusi pidada läbirääkimisi kahe üleilmse rännet ja pagulasi käsitleva kokkuleppe üle, lähtudes 2016. aasta septembris vastu võetud pagulasi ja rändajaid käsitlevast New Yorgi deklaratsioonist, et töötada välja tõhusam rahvusvaheline lahendus sellele küsimusele, ning vastavat protsessi, mis näeb ette ülemaailmse juhtimiskorra väljatöötamise, rahvusvahelise rände, liikuvuse, pagulaste massilise liikumise ja pikaleveninud pagulasolukordade koordineerimise tugevdamise ning kestlike lahenduste ja käsituste kehtestamise, milles rõhutatakse sõnaselgelt, kui tähtis on kaitsta pagulaste ja rändajate õigusi; kutsuda ELi liikmesriike üles koonduma, et esindada seda seisukohta ning kaitsta ja edendada aktiivselt läbirääkimisi nende oluliste küsimuste üle; tuletada meelde, et ÜRO kestliku arengu tegevuskavas 2030 toodud kestliku arengu eesmärkides tunnistatakse, et kavandatud ja hästi korraldatud rändepoliitika võib aidata saavutada kestlikku arengut ja kaasavat majanduskasvu ning vähendada ebavõrdsust riikide sees ja vahel;

                              bu)

                              edendada ambitsioonikaid ja tasakaalustatud sätteid, mis võimaldavad tõhusamat rahvusvahelist koostööd ning õiglasemat ja prognoositavat üleilmset vastutuse jagamist rändeliikumiste ja sundrändega tegelemisel, tagades maailma pagulastele asjakohase toetuse;

                              bv)

                              toetada kõiki jõupingutusi tagada arvukalt pagulasi vastu võtnud arenguriikidele kindel ja jätkusuutlik abi ning pagulastele kestlike lahenduste pakkumine, sh võimalus olla iseseisev ja integreeruda oma elukoha kogukonda; tuletada meelde, et üleilmse kokkuleppe rakendamine pakub ainulaadset võimalust tugevdada seost humanitaarabi poliitika ja arengupoliitika vahel;

                              bw)

                              tagada, et üleilmsed kokkulepped on inimesekesksed, põhinevad inimõigustel ning tagavad pikaajalised, kestlikud ja laiaulatuslikud meetmed kõigi osapoolte huvides; pöörata erilist tähelepanu kaitsetus olukorras olevatele rändajatele, nagu lapsed, ohustatud naised, inimkaubanduse ohvrid või puuetega inimesed, ja muudele ohus olevatele rühmadele, sh LGBTI-kogukonnale, rõhutades, kui oluline on kujundada rändepoliitikat valdkondadevahelisest perspektiivist, et vastata nende konkreetsetele vajadustele; rõhutada vajadust töötada pagulasküsimuses võetavate rahvusvaheliste ühismeetmete jaoks täielikult välja uus ja horisontaalne sooline mõõde, milles võetaks arvesse naiste erivajadusi kaitse vallas (muu hulgas vajadust võidelda naistevastase vägivalla vastu) ning mille abil suurendataks naiste suutlikkust ja oskusi ühiskonna ülesehitamisel ja lepitamisel; kutsuda ÜRO liikmesriike üles võtma endale eraldiseisva kohustuse edendada kooskõlas kestliku arengu 5. eesmärgiga soolist võrdõiguslikkust ning naiste ja tütarlaste mõjuvõimu suurendamist kui üleilmse kokkuleppe keskset elementi;

                              bx)

                              nõuda suuremaid jõupingutusi ebaseadusliku rände tõkestamiseks ja inimsmugeldamise ja -kaubanduse vastu võitlemiseks, võideldes eelkõige kuritegelike võrgustike vastu asjakohase luureteabe õigeaegse ja tõhusa vahetamise abil; parandada ohvrite tuvastamise ja kaitsmise meetodeid ning tõhustada kolmandate riikidega tehtavat koostööd, et tuvastada asjaomases valdkonnas kuritegelikul teel saadav tulu, see arestida ja tagasi nõuda; korrata ÜRO tasandil, kui oluline on rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise ÜRO konventsiooni ja selle protokollide – maa-, mere- ja õhuteed pidi üle riigipiiri välismaalaste ebaseaduslikku toimetamist tõkestava protokolli ning naiste ja lastega kaubitsemise ning muu inimkaubanduse ärahoidmise ja selle kuriteo eest karistamise protokolli – ratifitseerimine ja täies ulatuses rakendamine;

                              by)

                              tagada, et erilist tähelepanu pööratakse naissoost pagulastele ja varjupaigataotlejatele, kes kogevad mitmekordset diskrimineerimist ning on seksuaal- ja soolise vägivalla ees kaitsetumad nii oma päritoluriigis kui ka teekonnal ohutumasse sihtkohta; tuletada meelde, et varjupaika taotlevatel naistel ja tütarlastel on konkreetsed vajadused ja mured, mis erinevad meeste omadest ning mis nõuavad kõigi varjupaigapoliitika meetmete ja menetluste sootundlikku ja individualiseeritud rakendamist; nõuda lapse õiguste konventsiooni alusel lastekaitsesüsteemide tugevdamist ja toetada konkreetseid meetmeid lapspagulaste ja -rändajate parimates huvides;

                              bz)

                              tegeleda laialt levinud kodakondsusetusega, mis põhjustab inimõiguste seisukohast teravaid probleeme; tagada, et üleilmse kokkuleppe üle käimas olevatel läbirääkimistel käsitletakse seda küsimust asjakohaselt;

                              ca)

                              jätkata ja tõhustada ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametile antavat toetust, kaasa arvatud rahalist toetust tema rahvusvaheliste volituste rakendamiseks pagulaste kaitsmiseks, sealhulgas inimkaubanduse ja -smugeldamisega seotud kuritegelike jõukude ja isikute eest päritolu- ja transiidiriikides;

                              cb)

                              aidata idapartnerluse riikidel tegeleda probleemidega, millega nad on pidanud tulema toime massilise riigisisese sundrände tõttu konfliktipiirkondadest, ning tegutseda otsustavalt, et kaitsta ümberasustatud inimeste õigusi, sealhulgas õigust pöörduda tagasi, õigust omandile ja õigust isiklikule julgeolekule, ning need õigused taastada;

                              cc)

                              rõhutada jätkuvalt tütarlaste ja naiste hariduse ülimat olulisust majanduslike võimaluste loomisel;

                              cd)

                              väljendada veel kord oma tõsist muret asjaolu pärast, et sajad tuhanded riigisisesed põgenikud ja pagulased, kes põgenesid oma sünnimaalt pikaleveninud konfliktide tõttu, on jätkuvalt ümber asustatud, ning kinnitada veel kord kõigi riigisiseste põgenike ja pagulaste õigust pöörduda ohutult ja väärikalt oma kodukohta tagasi;

                              ce)

                              rõhutada vajadust tagada rahalised vahendid, mis on konkreetselt ette nähtud naiste osalemiseks rahvusvahelistes otsustusprotsessides;

                        Areng

                              cf)

                              viia ellu laiaulatuslik ÜRO kestliku arengu tegevuskava 2030 ja täita selle 17 kestliku arengu eesmärki; toonitada ELi juhtrolli protsessis, mis viis ÜRO kestliku arengu tegevuskava 2030 ja Addis Abeba tegevuskava vastuvõtmiseni; võtta konkreetseid meetmeid, et tagada ÜRO kestliku arengu tegevuskava 2030 ja Addis Abeba tegevuskava kui tähtsate arengut edendavate vahendite tõhus rakendamine; tagada, et EL ja ÜRO täidavad jätkuvalt olulist osa ÜRO kestliku arengu tegevuskava 2030 rakendamisel eesmärgiga kaotada vaesus ja luua kollektiivset heaolu, võidelda ebavõrdsusega, luua turvalisem ja õiglasem maailm ning võidelda kliimamuutustega ja kaitsta looduskeskkonda;

                              cg)

                              võtta konkreetseid meetmeid, et tagada ÜRO kestliku arengu tegevuskava 2030 ja kõigi 17 kestliku arengu eesmärgi kui ennetamise ja kestliku arengu tähtsate vahendite tõhus rakendamine; julgustada riike võtma endale vastutust ja looma 17 kestliku arengu eesmärgi saavutamiseks riiklikke raamistikke ning toetada neid selles vallas; julgustada ÜRO liikmesriike suunama oma eelarved ümber ÜRO kestliku arengu tegevuskava 2030 elluviimisele; korrata, et 75,7 miljardi euroga on EL on endiselt maailma juhtiv arenguabi andja, ning julgustada jätkuvalt suurendama ELi kollektiivset abi, mis on aluseks liikmesriikide pidevatele jõupingutustele edendada kõikjal maailmas rahu, heaolu ja kestlikku arengut; kutsuda ÜRO liikmesriike üles täitma oma kohustusi arenguabi kulutuste valdkonnas ning nõuda kindla näitajate raamistiku kasutuselevõtmist ja statistiliste andmete kasutamist, et hinnata arenguriikide olukorda, jälgida edusamme ja tagada vastutus; jätkata oma jõupingutusi, et saavutada kõigis ELi poliitikasuundades poliitikavaldkondade arengusidusus, mis on kestliku arengu eesmärkide saavutamiseks kriitilise tähtsusega, ja nõuda kooskõlas 17. eesmärgiga ka ÜRO tasandil suuremat poliitikasidusust;

                        Kliimamuutused ja -diplomaatia

                              ch)

                              kinnitada veel kord ELi pühendumist Pariisi kokkuleppele, innustada kõiki ÜRO liikmesriike seda ratifitseerima ja tõhusalt ellu viima ning rõhutada vajadust rakendada Pariisi kokkulepet kogu maailmas ja kõigis ÜRO liikmesriikides; kinnitada veel kord vajadust ambitsioonika ELi kliimapoliitika järele ja valmisolekut parandada kehtivaid riiklikult kindlaksmääratud panuseid ja ka ELi panuseid 2030. aastaks ning vajadust töötada õigeaegselt välja pikaajaline strateegia 2050. aastaks ja toetada kõiki sellekohaseid algatusi; tegutseda tõhusamate keskkonnasäästlikkuse meetmete nimel, eelkõige võitluses kliimamuutustega, edendades sel eesmärgil rahvusvahelisi meetmeid keskkonna kvaliteedi säilitamiseks ja parandamiseks ning loodusvarade säästvat majandamist; suurendada veelgi ELi eesmärke heite vähendamisel ning toonitada kliimameetmete valdkonnas ELi rolli ülemaailmse juhina;

                              ci)

                              korrata veel kord, et kliimameetmed on Euroopa Liidu peamine prioriteet; tagada, et EL on ka edaspidi kliimamuutuste vastases võitluses esirinnas ja jätkab selles valdkonnas koostööd ÜROga; paluda kõigil ÜRO liikmetel järgida Pariisi kokkulepet ja tagada 2016. aasta ÜRO kliimamuutuste konverentsil tehtud otsuste kiire elluviimine; teha suuremaid jõupingutusi, et kaasata USA taas kliimamuutuste valdkonna mitmepoolsesse koostöösse;

                              cj)

                              olla ettevaatav partner kõigis ÜRO jõupingutustes edendada kliimamuutustega seotud probleemide lahendamise vallas ülemaailmseid partnerlussuhteid ja koostööd, rõhutades, et kliima võib olla sobiv teema diplomaatiliste suhete alustamiseks partneritega, kellega suheldes on kõik teised päevakorrapunktid väga vastuolulised, pakkudes seega võimalust stabiilsuse ja rahu edendamiseks;

                              ck)

                              tõhustada oma kliimadiplomaatia alaseid jõupingutusi, töötades välja põhjaliku kliimadiplomaatia strateegia, ja lõimida kliimameetmed kõikidesse ELi välistegevuse valdkondadesse, sealhulgas kaubandus, arengukoostöö, humanitaarabi ning julgeolek ja kaitse, võttes arvesse, et keskkonda mittesäästev süsteem tekitab ebastabiilsust; luua tugev riikide ja osalejate liit, mis toetab ja panustab jätkuvalt eesmärki hoida ülemaailmne soojenemine kindlalt alla 2 oC, jätkates samas jõupingutusi hoida temperatuuri tõus alla 1,5 oC;

                              cl)

                              tuletada meelde, et kliimamuutused avaldavad naistele ja meestele erinevat mõju; toonitada, et naised on kaitsetumad ja peavad mitmesugustel põhjustel tulema toime suuremate riskide ja koormusega alates ebavõrdsest juurdepääsust ressurssidele, haridusele, töövõimalustele ja maaõigustele kuni ühiskondlike ja kultuurinormideni välja; rõhutada, et seda tuleks vastavalt kajastada; tagada, et naistel on kliimaprobleemide leevendamise ja nendega kohanemisega seotud lahenduste leidmisel keskne roll, sealhulgas rahvusvahelistel kliimaläbirääkimistel, et töötada ebavõrdsust põhjustavate tegurite käsitlemiseks välja sootundlikud vastused;

                              cm)

                              tuletada meelde, et kui naiste juurdepääs tootmisressurssidele ja kontroll nende üle on piiratud ning nende õigused on piiratud, on neil vähem võimalusi kujundada otsuseid ja mõjutada poliitikat, nagu on ametlikult tunnistatud alates 2007. aastal Balil toimunud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 13. istungjärgust (COP 13);

                              cn)

                              teha tihedat koostööd väikeste saareriikide ja teiste riikidega, kes seisavad silmitsi kliimamuutuste kõige tõsisemate tagajärgedega, tagamaks, et nende häält ja nende vajadusi võetakse ÜRO erinevatel foorumitel arvesse;

                              co)

                              osaleda põhjalikus avalikus arutelus kõikide ÜRO liikmesriikidega selle üle, kui oluline on järgida kogu maailmas presidendivolituste puhul põhiseadusega kehtestatud piire;

                  2.

                  teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev soovitus nõukogule, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Euroopa Liidu inimõiguste eriesindajale, Euroopa välisteenistusele, komisjonile ning teavitamise eesmärgil ÜRO Peaassambleele ja ÜRO peasekretärile.

         (1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0304.

         (2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0493.

         (3)  Euroopa Parlamendi 1. märtsi 2018. aasta soovitus nõukogule, komisjonile ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale džihadistide sissetulekuallikate ja terrorismi rahastamise tõkestamise kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0059).

         (4)  Maailma Terviseorganisatsioon, „World Report on Violence and Health“ (Vägivalda ja tervist käsitlev ülemaailmne aruanne) (Genf, 2002), lk 154; ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibüroo „Discussion paper 2: the nature, scope and motivation for sexual violence against men and boys in armed conflict“ (Aruteludokument 2: relvakonfliktis esineva meeste ja poiste vastase seksuaalvägivalla laad, ulatus ja ajend), (dokument esitati ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibüroo teaduskoosolekul, kus käsitleti relvakonfliktis esinevat seksuaalvägivalla kasutamist – Lünkade tuvastamine teadusuuringutes eesmärgiga kujundada tõhusamaid sekkumisi, 26. juuni 2008).

         (5)  Nagu on märgitud tema esimeses avalduses ÜRO Julgeolekunõukogule 10. jaanuaril 2017.

         (6)  ELT C 215, 19.6.2018, lk 202.


title: Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus, 25. mai 2020, lisatagatise nõuetega seotud likviidsusriski kohta (ESRN/2020/6) 2020/C 238/01

text:
               20.7.2020

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 238/1

      EUROOPA SÜSTEEMSETE RISKIDE NÕUKOGU SOOVITUS,
      25. mai 2020,
      lisatagatise nõuetega seotud likviidsusriski kohta
      (ESRN/2020/6)
      (2020/C 238/01)
      EUROOPA SÜSTEEMSETE RISKIDE NÕUKOGU HALDUSNÕUKOGU,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1092/2010, 24. november 2010, finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve kohta Euroopa Liidus ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutamise kohta, (1) eelkõige selle artikli 3 lõike 2 punkte b, d ja f ning artikleid 16 kuni 18,
      võttes arvesse Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu otsust ESRN/2011/1, 20. jaanuar 2011, millega võetakse vastu Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu töökord, (2) eelkõige selle artikli 15 lõike 3 punkti e ning artikleid 18 kuni 20,
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Keskse töötlemiseta tehingute keskne töötlemine ja tagatisnõuete keskne arveldamine soodustab finantsstabiilsust, eriti vastaspoole riskijuhtimise osas. Tuletisinstrumentide keskse töötlemise suurem kasutus, samuti keskse vastaspoole osaluseta töödeldud tuletisinstrumentide positsioonide keskne tagamine, on oluliselt suurendanud tuletisinstrumentide turgude vastupidavusvõimet 2008. aasta kriisist alates. Need finantsstabiilsuse nõukogu poolt G20 tasandil tehtud kokkulepete alusel juhitud reformid on aidanud tagada, et äsjane pingeline turuolukord ei ole kaasa toonud suurt vastaspoole krediidiriski probleemi. Keskne töötlemine suurendab ka tasaarveldusvõimalusi ja koos sellega likviidsussäästu, sealhulgas muutunud tagatisnõude maksete osas, mis mehhaaniliselt jäljendavad turuhinna kõikumisi.

                  (2)

                  Turušokid, näiteks varahindade järsud kukkumised ja suur turuvolatiilsus, toovad kaasa tagatisnõuete suurenemise ja sellega võivad kaasneda suuremahulised lisatagatise nõuded seoses väärtpaberite, kaupade või tuletisinstrumentidega. Tagatisnõue on keskse vastaspoole jaoks vastaspoole krediidiriski juhtimises põhiline ja see on riskijuhtimise ja süsteemse vastupidavuse toetamise lahutamatu osa.

                  (3)

                  Turutingimused võivad oluliselt mõjutada turuosaliste likviidsusjuhtimist, kuna rahastamisvajadused ja võib-olla isegi maksevõime võivad likviidsuspinge olukorras kaasa tuua varade kiirmüügi.

                  (4)

                  Selle tulemusena võivad oluliste turuliikumiste välismõjud ja nendega kaasnevad lisatagatise nõuded ohustada finantssüsteemi stabiilsust.

                  (5)

                  COVID-19 pandeemia puhkemisega ja hiljutise naftahinna volatiilsuse järsu suurenemisega on muu hulgas kaasnenud suured lisatagatise nõuded nii keskselt töödeldavatel kui keskse vastaspooleta turgudel. Alates veebruarist 2020 on tagatise algnõuded suurenenud (suuremas mahus noteeritud tuletisinstrumentidele kui börsivälistele tuletisinstrumentidele) suuremate tehingumahtude tõttu, mis näitas tagatisnõuete süsteemi reaktsiooni võimalikule kahjumi suurenemisele suurema turuvolatiilsuse tingimustes. Lisaks sellele on kesksed vastaspooled esitanud lisatagatise nõudeid ja sisse nõudnud suuremahulisi turuliikumiste tagatismakseid, mille puhul vastavad maksed tehakse alles järgmisel hommikul, mis põhjustab ajutise likviidsuse kinnipidamise keskse vastaspoole kontodel. Olulist maksete suurenemist ja kahepoolsete portfellide igapäevaste tagatismaksete laekumiste suurenemist on täheldatud märtsi algusest alates.

                  (6)

                  Paljud töötlevad liikmed on täheldanud eriti järsku tagatise algnõuete suurenemist ja mõnede töötlevate liikmete jaoks on kasvanud likviidsuspinge. Sellegipoolest ei ole esinenud liidus asutatud kesksete vastaspoolte maksejõuetust. Likviidsuspiirangute tõttu võisid lisatagatise nõuded oluliselt mõjutada pangandusväliseid üksusi tehingute osas, mida töödeldi klientide kaudu või keskse osapooleta. Tulevikus sõltub turuosaliste võime täita lisatagatise nõudeid tulevasest volatiilsustasemest ja nende likviidsusjuhtimise jätkuvast vastupidavusvõimest.

                  (7)

                  Üldiselt võib suur kontsentreeritus kesksete vastaspoolte ja töötlevate liikmete hulgas ning kesksete vastaspoolte omavaheline seotus tavaliste töötlevate liikmete, likviidsuse lisajate, haldurite või investeerivate vastaspoolte kaudu võimendada ka likviidsusriski ülekandumist.

                  (8)

                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 648/2012 (3) sätestatud tsüklilisuse vastumeetmete tehnilised standardid ja juhised (APC tagatisnõuete meetmed) peavad piirama kesksete vastaspoolte tagatismaksete riski protsüklilisust. Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 153/2013 (4) täpsustab tagatismaksete ja tagatise protsüklilisust, mida riikide pädevad asutused peavad silmas pidama. Need EMIR määruse muudatused, mis viidi sisse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/834 (EMIR Refit), (5) suurendavad tagatismaksete kokkulepete läbipaistvust kesksete vastaspoolte ja töötlevate liikmete vahel, kuid sama läbipaistvust ei kohaldata töötlevate liikmete ja nende klientide suhtes.

                  (9)

                  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (ESRN) vastutab makrotasandi finantsjärelevalve teostamise eest liidus. Oma pädevuse täitmiseks peab ESRN kaasa aitama finantsstabiilsuse süsteemsete riskide, sh likviidsusega seotud riskide, ärahoidmisele ja leevendamisele. Oma ülesannete täitmisel hindab ESRN finantssüsteemi riske, mis võivad tekkida suurtest lisatagatise nõuetest, ja teeb ettepanekuid nende riskide leevendamise kohta.

                  (10)

                  ESRN võtab arvesse, et keskse töötlemise puhul kasutatav mitmepoolne tasaarveldus on likviidsussäästu tõttu kasulik finantssüsteemile tervikuna; samuti peab ESRN oluliseks, et keskne töötlemine on süsteemselt kasulik, kuna see on kriitilise tähtsusega vahend, mis tugevdab finantsstabiilsust, rakendades ja arendades usaldusväärset riskijuhtimise tava krediidi- ja likviidsusriski osas.

                  (11)

                  Samuti võtab ESRN arvesse, et tagatismaksete poliitikameetmed ei tohi ohtu seada vastaspoole krediidiriski kaitset. Vastaspooled, sealhulgas keskse vastaspoole töötlevad liikmed ja nende kliendid, peavad tagama, et neil on piisav likviidsus tagatisnõuete õigeaegseks täitmiseks. Samas on finantsstabiilsuse seisukohast oluline tagada, et keskse vastaspoole riskijuhtimise otsused ei koorma töötlevaid liikmeid, töötlevate liikmete kliente ja muid vastaspooli ülemääraselt, kuna nendega kaasneb ülemäärane protsüklilisus, mis tekitab soovimatut likviidsuspinget ja võib tekitada maksejõu probleeme. Soovituste rakendamisel eeldab ESRN, et kesksed vastaspooled tagavad oma riskijuhtimise ja vastupidavuse usaldusväärsuse ja jätkavad turuosaliste kaitsmist kohustuste täitmatajätmisest tekkiva kahjumi vastu.

                  (12)

                  Soovituste A ja D eesmärk on piirata järske ja olulisi (seega protsüklilisi) muutusi ja vabalangust, mis on seotud tagatise algnõuete ja tagatiste muutustega (sh tagatise lisanõuded): i) mida kohaldavad kesksed vastaspooled oma töötlevate liikmete suhtes; ii) mida kohaldavad töötlevad liikmed oma klientide suhtes; ja iii) mida kohaldatakse kahepoolsetes suhetes, kui aluseks on mehhaaniline reitingutel tuginemine ja võimalik protsükliline krediidiskaala sisemetoodika. Likviidsuse planeerimine peab olema prognoositav ja juhitav võimalikult suures ulatuses, mistõttu tuleb piirata ootamatuid ja suuri lisatagatise nõudeid. Mõistlik ja teostatav etteteatamistähtaeg muutuste tegemiseks tagatisnõuete või väärtuskärbete protokollides tagab turuosaliste võime teha kohandusi tasakaalustatult.

                  (13)

                  Soovituse B eesmärk on tagada, et kesksed vastaspooled võtavad oma likviidsuse stressitestimises arvesse kõiki sündmusi, mis võivad neile tekitada likviidsuse puudujäägi; eesmärgiks on motiveerida neid paremini juhtima sõltuvust likviidsusteenuse pakkujatest. See suurendab turu üldist vastupidavusvõimet, kuna kesksete vastaspoolte ja neile likviidsusteenuse pakkujate osas esineb suur kontsentreerumine ja omavaheline seotus ning iga keskse osapoole usaldusväärne likviidsuse juhtimine parandab riskijuhtimist süsteemsest ja makrotasandi usaldatavusnõuete seisukohast.

                  (14)

                  Soovituse C eesmärk on tagada, et keskne vastaspool kontrollib päevasiseselt kogutud tagatisnõuete kasvu asümmeetriat ilma finantstugevust kaotamata ning kujundab oma tagatismaksete raamistiku ja ajakava viisil, mis on prognoositav ja väldib ülemäärast likviidsuspinget töötlevate liikmete jaoks, mis võiks kaasa tuua maksejõuetuse.

                  (15)

                  Käesolev soovitus ei mõjuta liidu keskpankade rahapoliitika pädevust.

                  (16)

                  ESRNi soovitused avaldatakse pärast adressaatide teavitamist ning pärast seda, kui haldusnõukogu on teavitanud Euroopa Liidu Nõukogu oma kavatsusest seda teha ja andnud nõukogule võimaluse vastata,

            ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:
      1. JAGU

         SOOVITUSED

         Soovitus A – Tagatisnõuetega seotud vabalanguse piiramine

                  1.

                  Pädevatel asutustel soovitatakse kontrollida, et kesksed vastaspooled analüüsivad oma meetodite tulemusi konkreetses stressiolukorras kooskõlas delegeeritud määruse (EL) nr 153/2013 artikliga 28 ja esitavad selle kohta aruande oma pädevale asutusele.

                  2.

                  Pädevatel asutustel soovitatakse kontrollida, et soovituse A1 kohaselt tehtud tulemuste analüüsi arvesse võttes kehtib kesksete vastaspoolte suhtes kooskõlas nende finantsvastupidavusega ja seadusega lubatud ulatuses järgmine:

                              i)

                              kesksete vastaspoolte mudelid ja parameetrid tagatisnõuete seadmise kohta ja kesksete vastaspoolte meetodid ja menetlused tagatise aktsepteerimiseks ja hindamiseks ning usaldusväärse väärtuskärpe määramiseks ei too kaasa ebavajalikke ja ülemääraseid järske ja olulisi muutusi, mis tooks kaasa tagatise algnõuete ja tagatiste, sh lisanõuete, vabalanguse. Kesksed vastaspooled peavad tagama, et nende mudelid, parameetrid, meetodid ja menetlused:

                                          a.

                                          kasutavad tagatisnõuete (k.a lisanõuete ja tagatiskorralduse) muutmise rakendamisel krediidiskaala sisemeetodites granulaarset skaalat ja progresseeruvat meetodit ning kajastavad neid järeleandmisi ebakohase viivituseta oma üldises riskijuhtimises;

                                          b.

                                          kasutavad terviklikku lähenemist protsüklilise mõju piiramiseks kooskõlas määruse (EL) nr 642/2012 artiklis 41 sätestatud nõuetega protsüklilisuse kohta, eelkõige krediidireitingute alandamise korral.

                              ii)

                              Ilma et see piiraks määruse (EL) nr 648/2012 artiklit 49, teavitavad kesksed vastaspooled oma pädevaid asutusi ja pädevad asutused teavitavad kolleegiumi, mis on asutatud määruse (EL) nr 648/2012 artikli 18 alusel, kui nad:

                                          a.

                                          vähendavad tagatise kõlblikkuse ulatust;

                                          b.

                                          oluliselt muudavad tagatise väärtuskärpeid;

                                          c.

                                          oluliselt vähendavad kontsentratsiooni piirangut, mida kohaldatakse kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 153/2013 artikliga 42.

                        See teave tuleb esitada piisava ajavaruga enne rakendamist, kui see ei häiri riskijuhtimise otsuste õigeaegset rakendamist.

                  3.

                  Seadusega lubatud ulatuses soovitatakse töötlevate liikmete pädevatel asutustel võtta pideva järelevalvetegevuse raames ühendust töötlevate liikmetega, et tagada järskude ja oluliste muutuste ning tagatisnõuete ja tagatismaksete sissenõudmise vabalanguse vältimine, kui töötlevad liikmed rakendavad klientidele töötlemisteenust osutades oma riskijuhtimise menetlust; erandi võib teha juhul, kui need järsud ja olulised muutused ning vabalangus on turusündmuse (tagatise puhul krediidireitingu alandamise) vältimatu tagajärg ja see ei mõjuta oluliselt töötlevate liikmete riskijuhtimise tava või nende vastupidavust.

                  4.

                  Seadusega lubatud ulatuses soovitatakse finantssektori ja finantssektoriväliste vastaspoolte, kes teostavad börsiväliste tuletislepingute ja väärtpaberite rahastamistehingute kesksete vastaspoolteta töötlust, pädevatel asutustel tagada, et nende riskijuhtimise menetlus ei too krediidireitingute alandamisega kaasa järske ja olulisi muutusi ning tagatisnõuete ja tagatismaksete sissenõudmise vabalangust. Selle tulemuse võib saavutada näiteks soovitades vastaspooltel:

                              i)

                              kasutada oma üldises riskijuhtimise tavas krediidireitingute alandamisega seoses progresseeruvat ja granulaarset järjestamist;

                              ii)

                              kohaldada protsüklilise mõju piiramiseks terviklikku lähenemist kooskõlas määruse (EL) nr 648/2012 artiklis 11 sätestatud nõuetega, eelkõige reitingute alandamise korral.

         Soovitus B – Stressistsenaariumi kasutamine likviidsusvajaduse prognoosis

                  1.

                  Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel (ESMA) soovitatakse läbi vaadata tehniliste standardite eelnõu, (6) mis on koostatud määruse (EL) nr 648/2012 artikli 44 lõike 2 alusel, eelkõige tehniliste standardite eelnõu artikli 32 lõige 4, ning sätestada kesksete vastaspoolte kohustus hõlmata oma stressistsenaariumides määruse (EL) nr 648/2012 artikli 44 alusel vähemalt kahe tema suhtes kõige suurema riskipositsiooniga kliiriva liikme kohustuste mittetäitmine.

                  2.

                  Kuni ESMA meetmeteni soovituse B1 alusel ja võimaliku liidu õigusakti vahepealse vastuvõtmiseni soovitatakse pädevatel asutustel seadusega lubatud ulatuses tagada, et stressistsenaariumid määruse (EL) nr 648/2012 artikli 44 alusel hõlmavad kohustuste mittetäitmist vähemalt kahe töötleva liikme osas, kellel on keskse vastaspoole suhtes kõige suurem riskipositsioon ja kelle kohustuste mittetäitmine võib oluliselt mõjutada keskse vastaspoole likviidsuspositsiooni; need üksused võivad olla likviidsusteenuse pakkujad, arveldusteenuse pakkujad või muud teenusepakkujad, kelle kohustuste mittetäitmine võib oluliselt mõjutada keskse vastaspoole likviidsuspositsiooni.

                  3.

                  Pädevatel asutustel soovitatakse seadusega lubatud ulatuses tagada, et turustressi olukorras ei panda täiendavat koormust töötlevatele liikmetele, kui kesksed vastaspooled võtavad kaitsemeetmeid oma likviidsusvajaduste katmiseks kättesaadava ressursi vähenemisel, mis ilmneb soovitustes B2 või B1 osutatud täiendava stressistsenaariumi kohaldamisel, kui asjakohane liidu õigusakt on jõustunud. Selleks peavad pädevad asutused tagama, et kesksed vastaspooled pöörduvad täiendava likviidsuse leidmiseks muude turuallikate poole.

                  4.

                  Seadusega lubatud ulatuses soovitatakse ESMA-l koostöös pädevate asutustega (võimaluse korral ka kolmandate riikide asjaomaste asutustega) võtta ühendust kesksete vastaspooltega, et läbi viia koordineeritud likviidsuse stressitestid, mis võtavad arvesse võimalikku kahe töötleva liikme kohustuste mittetäitmist kooskõlas soovitustega B1 ja B2.

         Soovitus C – Tagatismaksete sissenõudmisega seotud likviidsuspingete piiramine

                  1.

                  Seadusega lubatud ulatuses ja kooskõlas kesksete vastaspoolte piisava riskijuhtimise tavaga ja finantsvastupidavusega soovitatakse pädevatel asutustel tagada, et kesksed vastaspooled peavad lisatagatise nõuete esitamisel ja tagatismaksete sissenõudmisel oma krediidiriskipositsioonide piiramisel eesmärgiks seadma ebavajaliku likviidsuspinge vältimise töötlevate liikmete jaoks; see hõlmab muu hulgas järgmist:

                              i)

                              seadusega lubatud ja praktiliselt võimalikus ulatuses peavad kesksed vastaspooled päevasiseste tagatisnõuete esitamisel ja tagatismaksete sissenõudmisel eraldi tuvastama järgmist:

                                          a.

                                          võimalike riskipositsioonide, sh sel päeval võetud või uuendatud riskipositsioonide, tagatised;

                                          b.

                                          selle päeva turuliikumistega seotud tegelike riskipositsioonide tagatised, mis kesksed vastaspooled peaksid samal päeval sisse nõudma;

                              ii)

                              kui töötlev liige on andnud tagatise algnõude osas tagatise, mis ületab kontol registreeritud positsioonide riski osas nõutava tagatise, sh päevasiseselt uuendatud või suurendatud riskipositsioonid, peavad kesksed vastaspooled praktiliselt võimalikel juhtudel kasutama ülemäärast tagatist tagatise lisanõude asemel, v.a juhul, kui töötlev liige annab vabatahtlikult lisanõude tagatise. Neid toiminguid tuleb teha prognoositavalt, läbipaistvalt ja kavakohaselt;

                              iii)

                              Kesksed vastaspooled tagavad, et tagatise algnõuete ja nende suurenemise sissenõudmisega ei kaasne ülemäärased praktilised raskused, mis võiksid tekitada töötlevatele liikmetele täiendavat likviidsusriski.

                  2.

                  Vajaduse korral, seadusega lubatud ulatuses ja kooskõlas piisava riskijuhtimise tavaga ja finantsvastupidavusega soovitatakse töötlevate liikmete pädevatel asutustel pideva järelevalvetegevuse raames võtta ühendust töötlevate liikmetega ning tagada, et nad väldivad ebavajaliku likviidsuspinge tekitamist oma klientidele oma krediidiriskipositsiooni piiramiseks, kui nad esitavad oma klientidele (sh finantssektori ja finantssektorivälised vastaspooled) lisatagatise nõudeid ning nõuavad sisse tagatise algnõudeid ja suurendatud nõudeid. Selle tulemuse võib saavutada järgmiselt:

                              i)

                              kui klient on töötlevale liikmele andnud riskipositsioonide osas, sh päevasiseselt uuendatud või suurendatud riskipositsioonide osas, piisava algnõude tagatise, peavad töötlevad liikmed kasutama ülemäärast tagatist tagatise lisanõude asemel, v.a juhul, kui klient annab vabatahtlikult lisanõude tagatise;

                              ii)

                              töötlevad liikmed tagavad, et tagatise algnõuete ja nende suurenemise sissenõudmisega ei kaasne ülemäärased praktilised raskused, mis võiksid tekitada klientidele täiendavat likviidsusriski.

         Soovitus D – Klientide töötlemisteenuste ja väärtpaberite rahastamistehingute protsüklilisuse vähendamine

                  1.

                  Asjaomastel pädevatel asutustel soovitatakse osaleda rahvusvahelise arutelu juhtimises oma liikmelisuse kaudu rahvusvahelistes foorumites ja standardeid seadvates organites, ning käsitleda tagatisnõuete ja väärtuskärbete protsüklilisuse vähendamist seoses klientidele teenuste osutamisega, mis on seotud börsil või börsiväliselt kaubeldavate tuletisinstrumentide ja väärtpaberite rahastamistehingutega, mis võivad olla töödeldud keskse vastaspoole kaudu või keskse vastaspooleta. Nende arutelude eesmärk peaks olema üleilmsete standardite väljatöötamine miinimumnõuete kohta nende teenuste osutamise protsüklilisuse vähendamiseks.

                  2.

                  Kui need üleilmsed standardid on kokku lepitud, soovitatakse Euroopa Komisjonil kaaluda ettepaneku tegemist nende jõustamiseks liidu õigusaktides.

            2. JAGU

         RAKENDAMINE

      1.   Mõisted

                  1.

                  Käesolevas soovituses kasutatakse mõisteid järgmises tähenduses:

                              a)

                              „pädev asutus“ (competent authorities) – liikmesriigi poolt määruse (EL) nr 648/2012 artiklile 22 alusel määratud asutus;

                              b)

                              „keskne vastaspool“ (CCP) – määratlus määruse (EL) nr 648/2012 artikli 2 lõikes 1;

                              c)

                              „töötlemine“ (clearing) – kliirimine määruse (EL) nr 648/2012 artikli 2 lõike 3 tähenduses;

                              d)

                              „töötlev liige“ (clearing member) – kliiriv liige määruse (EL) nr 648/2012 artikli 2 lõike 14 tähenduses;

                              e)

                              „tuletisinstrument“ või „tuletisleping“ (derivative or derivative contract) – määratlus määruse (EL) nr 648/2012 artikli 2 lõikes 5;

                              f)

                              „asjaomane pädev asutus“ (relevant competent authority) - pädev asutus, millele osutavad määruse (EL) nr 648/2012 artikli 2 lõikes 8 osutatud õigusaktid ja pädev asutus, mille liikmesriik on määranud määruse (EL) nr 648/2012 artikli 10 lõike 5 alusel ja eesmärgil;

                              g)

                              „finantssektori vastaspool“ (financial counterparty) – määratlus määruse (EL) nr 648/2012 artikli 2 lõikes 8;

                              h)

                              „finantssektoriväline vastaspool“ (non-financial counterparty) – määratlus määruse (EL) nr 648/2012 artikli 2 lõikes 9;

                              i)

                              „klient“ (client) – määratlus määruse (EL) nr 648/2012 artikli 2 lõikes 15.

            2.   Rakendamise kriteerium

      Käesoleva soovituse rakendamisel tuleb kohast tähelepanu pöörata proportsionaalsuse põhimõttele, võttes arvesse iga soovituse eesmärki ja sisu.
      3.   Edasine ajakava

      Määruse (EL) nr 1092/2010 artikli 17 lõike 1 kohaselt peavad adressaadid teavitama Euroopa Parlamenti, nõukogu, komisjoni ja ESRNi meetmetest, mis on võetud käesoleva soovituse rakendamiseks, või põhjendama meetmete võtmata jätmist. Teated tuleb saata vastavalt järgmisele ajakavale.
      1.   Soovitus A

                  a)

                  Pädevad asutused peavad Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja ESRNile esitama soovituste A1 ja A2 rakendamise vormi I lisa kohaselt 30. novembriks 2020.

                  b)

                  Asjaomased pädevad asutused peavad Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja ESRNile esitama soovituste A3 ja A4 rakendamise vormi I lisa kohaselt 30. novembriks 2020.

            2.   Soovitus B

                  a)

                  ESMA peab Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja ESRNile esitama soovituse B1 rakendamise vormi I lisa kohaselt 31. detsembriks 2021.

                  b)

                  Pädevad asutused peavad Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja ESRNile ja nõukogule esitama soovituste B2, B3 ja B4 rakendamise vormi I lisa kohaselt 30. novembriks 2020.

            3.   Soovitus C

                  a)

                  Pädevad asutused peavad Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja ESRNile esitama soovituse C1 rakendamise vormi I lisa kohaselt 30. novembriks 2020.

                  b)

                  Asjaomased pädevad asutused peavad Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja ESRNile esitama soovituse C2 rakendamise vormi I lisa kohaselt 30. novembriks 2020.

            4.   Soovitus D

                  a)

                  Pädevad asutused ja asjaomased päevad asutused peavad Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja ESRNile esitama soovituse D1 rakendamise vormi I lisa kohaselt 31. detsembriks 2021.

                  b)

                  Komisjon peab Euroopa Parlamendile, nõukogule ja ESRNile esitama soovituse D2 rakendamise vormi I lisa kohaselt 31. detsembriks 2022.

            4.   Jälgimine ja hindamine

                  1.

                  Haldusnõukogu hindab adressaatide meetmeid ja põhjendusi ning võib asjakohastel juhtudel otsustada, et käesolevat soovitust ei ole järgitud ning et adressaadi põhjendused tegevusetuse kohta ei ole piisavad.

                  2.

                  ESRNi soovitustele vastavuse hindamise käsiraamatus (7) sätestatud metoodikat, milles kirjeldatakse ESRNi soovitustele vastavuse hindamise menetlust, ei kohaldata.

         Frankfurt Maini ääres, 25. mai 2020

               ESRNi sekretariaadi juhataja,

               ESRNi haldusnõukogu nimel,

            Francesco MAZZAFERRO

         (1)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 1.

         (2)  ELT C 58, 24.2.2011, lk 4.

         (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 648/2012, 4. juuli 2012, börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (ELT L 201, 27.7.2012, lk 1).

         (4)  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 153/2013, 19. detsember 2012, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavaid nõudeid (ELT L 52, 23.2.2013, lk 41).

         (5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/834, 20. mai 2019, millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 seoses kliirimiskohustuse, kliirimiskohustuse peatamise, teatamisnõuete, keskse vastaspoole kaudu kliirimata börsiväliste tuletislepingute riskimaandamismeetodite, kauplemisteabehoidlate registreerimise ja järelevalve ning nõuetega kauplemisteabehoidlatele (ELT L 141, 28.5.2019, lk 42).

         (6)  Tehniliste standardite eelnõu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 648/2012, 4. juuli 2012, börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (ESMA/2012/600).

         (7)  Handbook on the assessment of compliance with ESRB recommendations, aprill 2016, avaldatud aadressil https://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/recommendations/160502_handbook.en.pdf.

         I LISA
         Käesoleva soovituse alusel võetud meetmetest teavitamine
         1.   Adressaadi andmed

                     Soovitus

                     Adressaadi riik

                     Asutus

                     Teate esitaja nimi ja kontaktandmed

                     Teate esitamise kuupäev

               2.   Meetmetest teavitamine

                        Soovitus

                     Kas soovitust on järgitud? (jah/ei/ei kohaldata)

                     Nõuete täitmiseks võetud meetmete kirjeldus

                     Osalise või täieliku mittejärgimise põhjendus

                     Soovitus A1

                     Soovitus A2

                     Soovitus A3

                     Soovitus A4

                     Soovitus B1

                     Soovitus B2

                     Soovitus B3

                     Soovitus B4

                     Soovitus C1

                     Soovitus C2

                     Soovitus D1

                     Soovitus D2

               3.   Märkused

                     1.

                     Käesolevat vormi kasutatakse määruse (EL) nr 1092/2010 artikli 17 lõikes 1 nõutud teabe edastamiseks.

                     2.

                     Kõik adressaadid peavad esitama täidetud vormi ESRNile ESRNi sekretariaadi kaudu elektrooniliselt selleks ettenähtud DARWINi kausta kaudu või e-postiga aadressil notifications@esrb.europa.eu. ESRNi sekretariaat korraldab teatiste ühise edastamise Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile.

                     3.

                     Juhul kui soovitus ei ole asjakohane, tuleb „Kas soovitust on järgitud?“ lahtris märkida „ei kohaldata“

                     4.

                     Adressaadid peavad esitama kogu asjakohase teabe ja dokumendid, mis on seotud käesoleva soovituse rakendamisega, k.a teabe võetud tegevuse sisu ja ajakava kohta

                     5.

                     Kui adressaat täidab nõudeid ainult osaliselt, peab ta esitama täieliku selgituse mittevastavuse ulatuse kohta ning muud üksikasjad osalise vastavuse kohta. Selgituses tuleks selgelt täpsustada soovituse asjakohased osad, mida adressaat ei järgi.