   ET
ET    ET
 ---pagebreak---         EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON
                                         Brüssel 8.1.2009
                                         KOM(2009) 4 lõplik
                              Soovitus:
                        NÕUKOGU OTSUS,
               millega antakse Lätile vastastikust abi
                                 ning
                              Ettepanek:
                        NÕUKOGU OTSUS,
   millega antakse Lätile ühenduse keskmise tähtajaga rahalist abi
ET                                                                 ET
 ---pagebreak---                                               Soovitus:
                                        NÕUKOGU OTSUS,
                              millega antakse Lätile vastastikust abi
                                                ning
                                             Ettepanek:
                                        NÕUKOGU OTSUS,
                millega antakse Lätile ühenduse keskmise tähtajaga rahalist abi
                                          SELETUSKIRI
   1.       SISSEJUHATUS
   Läti majanduse areng on viimastel aastatel olnud tasakaalustamata, kuna majanduse kiiret
   kasvu on soodustanud lõdvad laenutingimused ja liiga ekspansiivne eelarvepoliitika,
   hoolimata sellest, et komisjon ja nõukogu on andnud vastupidist nõu eelkõige Läti varasemaid
   lähenemisprogramme käsitlevates arvamustes. Olukorda on oluliselt raskendanud
   ülemaailmne finantsturgude kriis ja üldine karmim suhtumine kiirelt areneva majandusega
   riikidesse, mis raskendab juurdepääsu laenudele ja muudab need kallimaks. Alates oktoobrist
   muutus olukord Läti kapitali- ja rahaturul pingeliseks, mis kajastas kasvavat muret asjaomase
   riigi majanduse ja rahanduse jätkusuutlikkuse pärast. Muretseti eelkõige selle pärast, kui
   elujõulised on pangandussektor ja Läti suurim kodumaisele kapitalile kuuluv pank (Parex),
   mis sõltus suurel määral välisrahastamisest ning läks lõpuks riigi omandisse ja kontrolli alla.
   Kokkuvõttes võib öelda, et Lätit on tabanud pangandussektori ja välisrahastamise ootamatu ja
   raske kriis.
   Seepärast otsisid Läti ametiasutused rahalist toetust ELilt ja Rahvusvaheliselt Valuutafondilt.
   Komisjon teatas 22. novembril koos eesistujariigiga, et EL on koos Rahvusvahelise
   Valuutafondiga valmis pakkuma kooskõlastatud rahastamispaketti, et toetada Läti
   maksebilansi jätkusuutlikkust. Samas rõhutati, et rahastamispaketti pakutakse üksnes siis, kui
   Läti ametiasutused kohustuvad rakendama ranget ja usaldusväärset majanduse kohandamise
   programmi. Pärast nõupidamist komisjoni ja Rahvusvahelise Valuutafondiga kiitis Läti
   parlament 12. detsembril heaks ametiasutuste ettepaneku majanduse stabiliseerimise ja
   majanduskasvu elavdamise programmi kohta (edaspidi „programm”). Programmi peamised
   eesmärgid on säilitada finantssüsteemi usaldusväärsus kõnealuses liikmesriigis ja
   rahvusvahelisel tasandil, pidurdada otseselt ja kaudselt hinnakonkurentsi ja inflatsiooni
   suundumuse halvenemist ja parandada vastavaid näitajaid avaliku sektori palgakulude
   kärpimise abil, mis on palju rangema eelarvepoliitika põhielement, ning tugevdada majanduse
   kasvupotentsiaali rea struktuurireformide abil.
ET                                                 2                                               ET
 ---pagebreak---    2.        HILJUTISED MAKROMAJANDUSLIKUD ARENGUSUUNAD
   Pärast pidevalt suurt peamiselt sisenõudlusel põhinevat majanduskasvu alates 1990. aastate
   lõpust olid 2005.–2007. aastal Läti SKP reaalkasvu näitajad kahekohalised. Majanduskasvu
   toetas peamiselt laenumahu suur kasv, mis soodustas eratarbimist ja investeerimist
   kinnisvarasse, kuid see peatus 2007. aasta lõpus, sest ülehinnatud kinnisvarahindu ei olnud
   enam võimalik säilitada. Nendel aastatel toimus majanduses struktuurne üleminek
   kaubeldavate kaupade sektorilt siseturukaupade sektorile, mis nõrgestas maksebilansi
   jätkusuutlikkust ja tekitas tugevat ülekuumenemise survet.
   SKP kasv aeglustus järsult 2008. aasta kolmes esimeses kvartalis ning prognoositakse selle
   suundumuse jätkumist, kusjuures selle põhjuseks on peamiselt eratarbimise ja erasektori
   investeeringute vähenemine. Eratarbimist on mõjutanud kõrge inflatsioonitase,
   kinnisvarahindade langus, laenuteeninduskulude suurenemine, vähenenud laenuvõimalused
   ning halvenevad ootused töö ja sissetuleku suhtes. Püsiinvesteeringud ehitussektorisse
   vähenevad koos kinnisvarasse ja seadmetesse investeerimise buumi lõpuga, arvestades nii
   kodu- kui ka välismaise nõudluse kesist väljavaadet. Ettevõtlussektoris valitseb tööjõukulu
   suurenemisest tingitud tugev hinnasurve ning rahastamine on jätkuvalt piiratud. ELi
   rahastatavad projektid ja avaliku sektori projektid üldiselt leevendavad teataval määral muude
   investeeringute järsku vähenemist. Samas prognoositakse, et SKP väheneb üsna pika
   ajavahemiku jooksul seoses väga väikese sisenõudlusega, mida puhasekspordi suurenemine ei
   aita piisavalt tasakaalustada.
   Pinged tööturul on alles hiljuti hakanud vähenema, kuid tööturu olukorda hakkab
   sisenõudluse vähenemine mõjutama olulisel määral. Töötuse määr on juba suurenenud 6,3 %-
   lt teises kvartalis 7,2 %-le 2008. aasta kolmandas kvartalis ning nominaalpalga senine väga
   kiire kasv on aeglustumas. Eeldatavasti on Läti tööturg üsna paindlik, mis peaks piirama
   toodangu- ja tööjõukulu, mis on seotud palkade ja tootlikkuse vastavusse viimisega.
   THHI inflatsioon tõusis 2008. aasta mais 17,7 %ni ja langes seejärel novembris 11,8 %ni.
   Baasinflatsioon1 (11,0 % novembris) ja teenuste hinna inflatsioon aeglustuvad järk-järgult,
   kuna nõudluse surve väheneb. Väljavaated inflatsiooni märkimisväärseks aeglustumiseks on
   head, arvestades väljavaadet, et sisenõudlus on tunduvalt väiksem ja avaliku sektori palgad on
   madalamad (vt punkt 6), mis võimaldab erasektoris palgatõusu piirata, ning toorainehinnad
   maailmaturul langevad.
   Maksebilansi tasakaalustamatus on olnud suur koos väliskohustuste mittejätkusuutliku
   suundumusega, kuid 2008. aastal vähenes välislaenamine seoses vahendite väiksema
   sisenõudlusega märkimisväärselt. Maksebilanssi ja välisinvesteeringute positsiooni
   käsitletakse allpool punktis 5.
   3.        RIIGI RAHANDUS
   Riigi rahandusel on Lätis kanda suur vastutus, kuna praktiliselt fikseeritud
   vahetuskursimehhanismi2 tõttu on monetaarpoliitika võimalused piiratud. Samas oli Läti
   1
            Määratletud üldindeksina, v.a energia ja töötlemata toit.
   2
            Lätis on pikk traditsioon siduda omavääringu vahetuskurss: 1994. aastal seoti latt Rahvusvahelise
            Valuutafondi arvestusühikuga SDR ja alates 2005. aastast on latt seotud euroga. 2005. aasta mais ühines
            Läti vahetuskursimehhanismiga ERM II ja kehtestas ühepoolselt kursi kõikumise vahemikus +/-1 %
            keskpariteedi ümber.
ET                                                         3                                                        ET
 ---pagebreak---    eelarvepoliitika protsükliline 2005.–2007. aasta suure sisenõudluse ajal, hoolimata
   eelarvetulemuste paranemisest ja Läti varasemaid lähenemisprogramme käsitlevates nõukogu
   arvamustes korduvalt andnud nõuannetest. Ootamatut tulu kasutati tavaliselt aasta jooksul
   koostatud lisaeelarvete raames ja halbadeks aegadeks ei loodud reserve. Avaliku sektori
   palgatõus soodustas erasektori palgatõusu, kusjuures võrreldav palgatase oli avalikus sektoris
   kõrgem. Lätis töötab avalikus sektoris üle 30 % tööga hõivatutest ja kuna teenindussektori
   osakaal on suur (ligikaudu 75 % kogulisandväärtusest), mõjutab avaliku sektori
   palgakujundus erasektori palku oluliselt.
   2008. aasta kümnel esimesel kuul vähenes käibemaksutulu (3 % vähem võrreldes eelmise
   aasta sama perioodiga) oluliselt, mida tingis eratarbimise järsk vähenemine. Peamistest
   maksukategooriatest saadava tulu näitajad olid alguses üsna head tänu kõrgele inflatsioonile,
   kuid selline soodne mõju hakkab vähenema. Läti rahandusministeeriumi hinnangul on 2008.
   aasta konsolideeritud riigieelarve (mis sisaldab keskvalitsuse ja sotsiaalkindlustusfondi
   eelarvet) puudujääk ligikaudu 2½–2¾ %3 SKPst. Arvestades võimalust, et praeguses
   olukorras võib omavalitsuste eelarve olla väikse puudujäägiga (hoolimata piirmääradest, mis
   peaksid tagama, et alasektori eelarve on tasakaalus või ülejäägiga), tundub valitsemissektori
   eelarve puudujääk olevat ligikaudu 3 % SKPst.
   Parlamendis 14. novembril vastu võetud 2009. aasta eelarve kohaselt on keskvalitsuse
   konsolideeritud eelarve puudujääk 1½ % SKPst, kuid see põhineb ebatõenäolisel eeldusel, et
   SKP väheneb üksnes 1 %. Sellega oli ette nähtud otseste maksude oluline vähendamine ja
   kulutuste suurendamine. Juba siis oli selge, et toodang väheneb tunduvalt rohkem ja et
   tasakaalustusmeetmete puudumisel on oht, et puudujääk muutub väga suureks. Ametiasutused
   prognoosisid, et koos omavalitsuste eelarve väga väikese puudujäägiga on valitsemissektori
   eelarve puudujääk 1,8 % SKPst, kusjuures esmane puudujääk on 1,1 % SKPst. Arvestades
   2008. aasta viimaste kuude maksulaekumise andmeid ja halvenevaid majanduslikke
   väljavaateid aastaks 2009, on valitsemissektori eelarveseisundi väljavaated tunduvalt
   halvemad kui komisjoni talituste sügisprognoosi kohane hinnanguline puudujääk 5,6 %
   SKPst. Seevastu valitsemissektori võla suhe (9,5 %) oli 2007. aasta lõpus üks madalamaid
   ELis.
   4.       FINANTSTURUD
   Läti finantssüsteemis domineerib peaaegu eranditult pangandussektor, mis on kümnel
   viimasel aastal väga kiiresti arenenud. Võib selgelt eristada kahte segmenti. Ühe segmendi
   moodustavad peamiselt otse emaettevõtete laenudega rahastatavad välisomanduses olevad
   pangad, mille turuosa on ligikaudu 70 %. Teise segmendi moodustavad kodumaised pangad,
   mida rahastatakse peamiselt välismaiste sündikaatlaenude ja mitteresidentide hoiuste abil.
   Mitteresidentide hoiused mängivad eriti olulist osa, need moodustasid 2008. aasta novembri
   alguses 43,5 % kõikidest muudest kui raha- ja finantsasutuste hoiustest. Seega sõltub Läti
   finantssüsteem peamiselt välisrahastamisest, mis hõlmab nii emaettevõtteid, mitteresidentide
   hoiuseid kui ka välismaiseid sündikaatlaene. Sellest tulenevate väga suurte ja kasvavate
   väliskohustuste vastaskirjeks on residentidele antavad laenud, mis on peamiselt välisvääringus
   (ligikaudu 90 % kõikidest laenudest). Kodumaiste laenude osa kasvas 10 %-lt SKPst 1997.
   aastal 90 %-le 2007. aastal. Seega tundub, et Läti pangandussüsteemi kaks peamist ohtu on
   likviidsus- ja krediidirisk.
   3
           Arvandmed on saadud siseriiklikku metoodika alusel ja ei hõlma kohalikke omavalitsusi.
ET                                                    4                                           ET
 ---pagebreak---    Likviidsusrisk on juba avaldunud pideva likviidsussurvena alates 2008. aasta oktoobrist.
   Prognoositavate tagasimakse raskuste tõttu on kaks välismaist sündikaati selgelt märku
   andnud, et nad võivad taotleda Parex pangale antud 0,8 miljardi euro suuruse laenu, mille
   tähtaeg on 2009. aasta veebruar ja juuni, ennetähtaegset tagasimaksmist. Sellele järgnes
   kõnealuse panga osaline riigistamine 2008. aasta 10. novembril. Samas ei olnud riigi antud
   laenugarantii piisav ning seetõttu riigistati Parex pank täielikult detsembri alguses ja hoiuste
   väljavõtmisele seati piirangud (50 000 eurot kuus eraisikute puhul). Nendest meetmetest
   hoolimata on Parex pangas ja sarnase ärimudeliga kodumaistes pankades hoitavad
   mitteresidentide hoiused väga oluliselt vähenenud, kusjuures üksnes väike osa sellistest
   hoiustest on suunatud ümber muudesse Läti pankadesse. Süsteemse likviidsussurve tõttu
   teatas Läti Pank 13. novembril, et vähendab nõutava reservi suhet 7 %-lt 5 %-le lühiajaliste
   kohustuste puhul ja 5 %-lt 3 %-le üle kaheaastase tähtajaga kohustuste puhul, mis aitas
   suurendada likviidsust (kõnealused otsused jõustusid kahes 1-protsendipunktilises etapis
   vastavalt 24. novembril ja 24. detsembril). Samas on reservid jätkuvalt vähenenud ning Läti
   Panga rahvusvaheline netoinvesteerimispositsioon halvenes 0,9 miljardi euro võrra alates
   2008. aasta oktoobri algusest kuni aasata lõpuni. Residentide ja mitteresidentide hoiused
   välisomanduses olevates pankades suurenesid sama perioodi jooksul ning oluline on, et
   emaettevõtete likviidsustoetus tundub olevat kindel.
   Krediidirisk ei ole veel olulisel määral avaldunud, kuid prognoositakse sellise riski
   suurenemist lähikuudel. Kuigi tähtaja ületanud laenude arv on juba suurenenud, moodustavad
   halvad laenud praegu alla 1 % kõikidest laenudest, mis on seotud ka problemaatiliste laenude
   käimasoleva ümberstruktureerimisega. Samas kindlasti suureneb prognoositava pika
   majandusseisaku negatiivne mõju residentide sissetulekutele ja seega väheneb nende võime
   laene tagasi maksta. Maksevõime suhtarvud vähenevad ja võivad jõuda minimaalse sätestatud
   piirini ning sel juhul oleks vaja kapitalisüste.
   Pangandussektori praegune ja tulevane seisund sõltub nii objektiivsetest teguritest kui ka
   usaldusväärsuse ja usaldusega seotud ootustest. Praeguses olukorras on peamine tagada
   usaldusväärsus, et stabiliseerida hoiuste baasi ja vähendada likviidsussurvet. Arvestades riigi
   rahanduse piiratud võimalusi, on finantssektori usaldusväärsuse taastamine riigi sekkumise
   abil veenev üksnes siis, kui sellega kaasneb märkimisväärne rahvusvaheline rahaline toetus.
   5.        MAKSEBILANSS JA VAJADUS VÄLISRAHASTAMISE JÄRELE
   Läti majandusbuumi iseloomustas kuni 2007. aastani maksebilansi suur tasakaalustamatus ja
   välisvõla mittejätkusuutlik suundumus. Koguvälisvõlg ületas 135 % SKPst 2007. aasta lõpus
   (netovälisvõlg moodustas 52 % SKPst). Rahvusvaheline investeerimispositsioon halvenes
   2007. aasta lõpus: netokohustused suurenesid 79 %ni SKPst ning hinnanguliselt suurenesid
   2008. aasta teises kvartalis netokohustused 82 %ni SKPst.
   Aastal 2008 vähenes vahendite sisenõudlus ja välislaenamine on märkimisväärselt vähenenud.
   Läti Panga esialgsete hinnangute kohaselt vähenes jooksevkonto puudujääk ligikaudu
   12½ %ni SKPst 2008. aasta kolmandas kvartalis (võrreldes rekordilise üle 27 %ga SKPst
   2006. aasta neljandas kvartalis). Prognoositakse, et 2009. aastal on kaubavahetuse defitsiit
   ligikaudu 10 % SKPst (nagu 2008. aasta viimastel kuudel), kuid arvestades positiivset
   teenuste bilanssi ja paranevat tulukontot, on jooksevkonto defitsiit väiksem. Selleks et SKP
   kasvaks väheneva sisenõudluse asemel tänu ekspordi suurenemisele, on vaja viia palgad
   paremini vastavusse tootlikkusega ja soodustada struktuurireforme, mis tugevdavad
   majanduse pakkumise poolt.
ET                                                  5                                               ET
 ---pagebreak---    Kuigi jooksevkonto puudujäägi viimaste aastate mittejätkusuutliku taseme korrigeerimine on
   oluline tasakaalustatud maksebilansi taastamiseks, ei ole see iseenesest piisav jätkusuutliku
   maksebilansi saavutamiseks, arvestades riigi suurt võlakoormat, millest enamuse
   moodustavad lühiajalised võlad. Prognoositakse, et välisrahastamine on mõnda aega surve all,
   kuna väheneb välislaenude kättesaadavus, mitteresidentide ja ka residentide hoiused võivad
   väheneda ning siseinvesteeringute väljavaated halvenevad. Välisvaluutareservide (mis
   vähenesid ligikaudu 25 % alates 2008. aasta oktoobri algusest kuni detsembrini alguseni)
   täiendav vähenemine seaks ohtu Läti lati seotud vahetuskursi. Arvestades seda, oleks vaja
   rahalist välisabi, mida toetaks range poliitiline programm, et vähendada likviidsuspiiranguid
   lühikeses perspektiivis ja toetada samal ajal maksbilansi nõuetekohast kohandamist keskpikas
   perioodis.
   Eespool toodut arvestades on komisjon arvamusel, et Läti maksebilanss on tõsises ohus.
   Seega soovitab komisjon nõukogul vastu võtta vastastikuse abi andmise otsus.
   6.        LÄTI    MAJANDUSE        STABILISEERIMISE           JA     MAJANDUSKASVU          ELAVDAMISE
             PROGRAMM: MAKROMAJANDUSLIKUD JA FINANTSSÜSTEEMIGA SEOTUD MEETMED
   Käimasolevad nõupidamised Läti ametiasutuste ja rahvusvahelise finantsabi kooskõlastatud
   paketi võimalike toetajate vahel kulmineerusid sellega, et ametiasutused võtsid vastu
   ambitsioonika poliitilise programmi (nagu juba eespool märgiti; programm esitati
   parlamendile ja see kiideti heaks 12. detsembril). Programm tugineb lati praegusele seotud
   vahetuskursile, mis jääb peamiseks poliitiliseks elemendiks. Programmi eesmärk on muuta
   finantssektor vähem haavatavaks, parandada eelarvetasakaalu ja tõhustada konkurentsivõimet,
   säilitades samal ajal kitsas vahemikus fikseeritud vahetuskurss. Programm hõlmab eelarve
   kohest ja jätkusuutlikku tugevdamist, terviklikku strateegiat pangaga seotud probleemide
   lahendamiseks, reguleerivate asutuste kriisiohjamise suutlikkuse suurendamist, terviklikke
   struktuurireforme ja muid olulisi meetmeid. See põhineb makromajanduslikul stsenaariumil,
   mille kohaselt SKP väheneb 2009. aastal 5 % ja 2010. aastal veel 3 % ning 2011. aastal
   suureneb 2 %. Eelarvestrateegias on eesmärgiks seatud, et valitsemissektori eelarve
   puudujääk ei ole suurem kui 3 % SKPst aastal 2011, mis tähendab, et kõnealusel aastal
   üritatakse täita Maastrichti eelarvetasakaalu kriteerium.
   ELi, Rahvusvahelise Valuutafondi ja muude asjaosalistega peetud finantsabi läbirääkimistel
   rõhutati suurt eelarvepuudujääki tulevikus ja kõnealuste läbirääkimiste tulemusel kiitis
   valitsus heaks 2009. aasta paranduseelarve projekti; parlament võttis selle vastu 12.
   detsembril kooskõlas majanduse stabiliseerimise hädaabiprogrammiga. Paranduseelarve
   põhineb läbivaadatud prognoosil, mille kohaselt SKP väheneb 2009. aastal 5 %, selles
   võetakse arvesse majanduse väljavaadete hiljutist halvenemist ning seatakse eesmärgiks
   valitsemissektori eelarve puudujääk alla 5 % SKPst,4 mis osutab üksnes väikesele
   struktuurikohandusele võrreldes 2008. aasta hinnanguliste eelarvetulemustega (kuid palju
   suuremale struktuurikohandusele kui novembris vastu võetud eelarvega on ette nähtud).
   Lisaks võetakse 2009. aasta märtsi lõpus vastu 2009. aasta lisaeelarve terviklik seadus, mis on
   kooskõlas detsembris vastuvõetud eelarveprojektiga.
   Kulutuste poole pealt keskendutakse eelarve tugevdamisel avaliku sektori palkade suurele
   kärpimisele (keskmine hüvitis väheneb 15 % võrreldes 14. novembri 2008. aasta algse
   4
           Abiprogrammis on võetud arvesse, et 2009. aastal on Lätis ülemäärane eelarvepuudujääk.
ET                                                     6                                                  ET
 ---pagebreak---    eelarvega, kuid see tasakaalustab üksnes osaliselt viimaste aastate suurt reaalkasvu) ja
   töötajate arvu täiendavale vähendamisele; lisaks on ette nähtud töötajatega mitteseotud
   jooksvate kulude suur kärpimine. Muud olulised kavandatud meetmed hõlmavad toetuste (v.a
   sotsiaaltoetuste), kaupade ja teenustega seotud kulutuste vähendamist ning omavalitsuste
   kulutuste piiramist. Seoses sellega säilitatakse ELi projektide riikliku kaasrahastamise
   kavandatud tase ning aidatakse majandusel keskenduda kaubeldavate kaupade sektorile. Tulu
   poole pealt on ette nähtud käibemaksu standardmäära suurendamine 3 protsendipunkti võrra
   21 %ni, tunduvalt kitsama maksubaasi (peamiselt ravimite) suhtes kohaldatava vähendatud
   käibemaksumäära suurendamine 5 %-lt 10 %-le ja kütuseaktsiisi suurendamine (millega
   täidetakse ELi õigustikus sätestatu), mida osaliselt tasakaalustatakse üksikisiku
   tulumaksumäära vähendamisega 2 protsendipunkti võrra.
   Aastaks 2010 on ette nähtud eelarve täiendav tugevdamine ning keskpika perioodi
   eelarveraamistik põhineb eesmärgil, et 2011. aastal on valitsemissektori eelarve puudujääk
   kuni 3 % SKPst, mis on kooskõlas Maastrichti lähenemiskriteeriumiga. Eelarvet tugevdatakse
   veelgi kõnealusel aastal nii, et 2010. aastal kehtestatakse täiendavad eelarvepiirangud, viiakse
   sisse kapitali tulumaks (10 %) ning suurendatakse erandite kaotamise abil kinnisvara- ja
   omandimaksu, et laiendada maksubaasi. Lisaks võetakse meetmeid, et tugevdada uue
   eelarveraamistiku kehtestamise ja eelarvereformi hõlmava õigusakti vastuvõtmise abil
   eelarvemenetluse struktuuri ja rakendamist.
   Peale eespool kirjeldatud eelarvepaketi, mis on rahalise välisabi saamise eeltingimus,
   otsitakse Parex pangaga seotud probleemidele lahendust, mille kohaselt olemasolevatel
   aktsionäridel ei oleks panga kapitalis enam osalust. Pärast esimest auditit kontrollib valitsus
   juba rohkem kui 85 % panga omakapitalist. Juhtkond on asendatud. Uus juhtkond koostab
   kava pangaga seotud probleemide lahendamiseks kooskõlas põhimõttega, et riigi kantavat
   kahjumit minimeeritakse. Lähiajal soovitakse välispartneritelt saada selget kinnitust selle
   kohta, et Parex panga sündikaatrahastamist jätkatakse.
   Muude meetmete eesmärk on laiemalt tagada pangandussektori stabiilsus keskpikas kuni
   pikas perioodis. Esimese sammuna üritavad ametiasutused taastada usalduse
   pangandussüsteemi vastu. Pangandussüsteemis viiakse läbi sihtuuringud, et tagada kõikide
   pankade maksevõimelisus ja piisav kapitaliseeritus. Elujõulised pangad, kellel on vaja kapitali
   suurendada, peavad püüdma end ümberstruktureerida erasektori vahendite abil, kaasates
   välisinvestoreid, ühinedes või saades emapankadelt kapitalitoetust.
   Peaaegu kogu praegune välisvõlg hõlmab erasektorit. Selleks et viia võlamäär kooskõlla
   jätkusuutliku majanduskasvuga tulevikus, on lisaks usaldusnormatiivide, järelevalve ja
   rahapoliitikaga seotud meetmetele kava oluliseks elemendiks võla ümberstruktureerimine.
   Praeguste võlgade tagasimakse tähtpäeva ja vääringu ümberstruktureerimisega seotud
   õiguslikku alust tugevdatakse. Samuti seatakse prioriteediks maksejõuetuse menetluse
   hõlbustamine ja saneerimiskavade kiire rakendamine.
   Samuti sisaldab majanduspoliitiline programm Lissaboni strateegia raames toetatavaid
   selliseid struktuurireformi meetmeid nagu aktiivne tööturupoliitika ja elukestev õpe,
   erasektori suurem osalemine teadus- ja arendustegevuses ning innovatsioonis, eksporti
   edendavad meetmed ning ettevõtjate halduskoormuse vähendamine.
ET                                                 7                                                ET
 ---pagebreak---    7.        ELI   TOETUS MAKSEBILANSI TOETAMISEKS RAHVUSVAHELSTE JÕPINGUTUSTE
             RAAMES
   Läti maksebilansi rasket olukorda silmas pidades ja tingimusel, et Läti ametiasutused võtavad
   kohustuse rakendada laiaulatuslikku majanduse kohandamise kava, soovitab komisjon pärast
   12. jaanuari 2009. aasta nõupidamisi majandus- ja rahanduskomiteega nõukogul anda
   asutamislepingu artikliga 119 ettenähtud vastastikust abi.
   Peale selle soovitab komisjon pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega, et
   pärast seda, kui nõukogu on komisjoni soovitusel vastu võtnud eespool nimetatud otsuse
   vastastikuse abi andmise kohta Lätile, võtaks nõukogu vastu ka otsuse keskmise tähtajaga
   kuni 3,1 miljardi euro suuruse rahalise abi andmise kohta Lätile ELi liikmesriikide toetamise
   süsteemi alusel (mis on ette nähtud nõukogu 18. veebruari 2002. aasta otsusega (EÜ) nr
   332/2002) eesmärgiga aidata Lätil parandada oma maksebilansi jätkusuutlikkust.
   Keskpika tähtajaga rahaline abi antaks ajal, mil Läti finantssüsteemi ohustab usalduse kaotus
   kodus ja välismaal ning mil eelarveseisund halveneb ja lähitulevikus on oodata
   märkimisväärset rahastamissurvet. Üldiselt on abi eesmärk hõlbustada vajalikku välis- ja
   sisemajanduslikku kohandamist. Kuni 2011. aasta esimese kvartalini vajatakse rahalisi
   vahendeid kokku hinnanguliselt 7,5 miljardit eurot. See summa hõlmab maksebilansi
   (jooksev- ja kapitalikonto) prognoositavat puudujääki, hoiuste väljavõtmist, saabuvate
   laenutähtaegade mittetäielikku pikendamist, maksebilansi vigu ja väljajätmisi ning
   rahvusvahelise reservi kogumist usaldusnormatiividele vastava tasemeni.
   Toetust antakse koos Rahvusvaheline Valuutafondi ja muude mitme- ja kahepoolsete toetuste
   raames. See makstakse välja kuue osamaksena ning väljamaksmine sõltub
   majanduspoliitiliste tingimuste täitmisest. Kavandatav otsus aeguks kolm aastat pärast
   jõustumist. Asjaolu et ELi laenu välja maksmine sõltub majanduspoliitiliste tingimuste
   täitmisest, sätestatakse Läti ametiasutustega sõlmitavas vastastikuse mõistmise
   memorandumis; selle tingimuse peamised elemendid on järgmised.
   Eelarve laiaulatuslik tugevdamine kuni aastani 2011. Võrreldes 14. novembri 2008. aasta
   algse eelarvega on 2009. aastaks kavandatud eelarve märkimisväärne tugevdamine:
   eesmärgiks on seatud, et eelarvepuudujääk ei ületaks 5 % SKPst, ning aastaks 2010 on ette
   nähtud eelarvet veelgi tugevdada. Eelarvet toetavad meetmed hõlmavad: eelkõige i) keskpika
   perioodi selge eelarveprogrammi vastuvõtmist, et vähendada valitsemissektori eelarve
   puudujääki alla asutamislepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKTst aastaks 2011; ii)
   keskpika perioodi eelarve piirmäärade raames avaliku sektori keskmise nominaalhüvitise
   vähendamist ligikaudu 15 % aastal 2009; see peaks hõlmama ka omavalitsusi, valitsusasutusi
   ja riigi omandis olevaid ettevõtteid; iii) boonuste ja sarnaste maksete kaotamist; iv) avaliku
   sektori ja omavalitsuste töötajate arvu vähendamist vähemalt 5 %; v) toetuste (v.a
   sotsiaaltoetuste), kaupade ja teenustega seotud kulutuste olulist vähendamist; vi) ELi
   rahastatavate projektide rakendamist varem kavandatud tasemel.
   Majanduspoliitiliste tingimuste täitmisega seotud meetmed, et laiemalt tagada
   pangandussektori stabiilsus keskpikas kuni pikas perioodis. Esimese sammuna üritavad
   ametiasutused taastada usalduse pangandussüsteemi vastu. Pangandussüsteemis viiakse läbi
   sihtuuringud, et tagada kõikide pankade maksevõimelisus ja piisav kapitaliseeritus.
   Elujõulised pangad, kellel on vaja kapitali suurendada, peavad püüdma end
   ümberstruktureerida erasektori vahendite abil, kaasates välisinvestoreid, ühinedes või saades
   emapankadelt kapitalitoetust. Selle protsessi oluline etapp oli kolme suure välismaise
ET                                                8                                               ET
 ---pagebreak---    emapanga grupi 18. detsembri 2008. aasta eraldi teadaanne selle kohta, et nad jäävad Lätisse
   ja toetavad oma sealset tegevust.
   Laenude ümberstruktureerimine erasektoris, et vähendada suurest laenukoormusest tingitud
   haavatavust (peaaegu kogu välisvõlg hõlmab erasektorit), ning lisaks võetakse
   usaldusnormatiivide, järelevalve ja rahapoliitikaga seotud meetmeid. Praeguste võlgade
   tagasimakse tähtpäeva ja vääringu ümberstruktureerimisega seotud õiguslikku alust tuleks
   tugevdada. Samuti tuleb prioriteediks seada maksejõuetuse menetluse hõlbustamine ja
   saneerimiskavade kiire rakendamine. See hõlmab maksejõuetust käsitlevate õigusaktide
   muutmist, et lihtsustada tehinguid elujõuliste ettevõtete ja nende laenuusaldajate vahel ning
   parandada eraisiku pankroti raamistikku.
   Struktuurimeetmed tulupoliitika, eelarvedistsipliini ja -menetluse ning eelarve haldamise
   valdkonnas. Eelarvet ja finantsjuhtimist käsitlevat õigusakti muudetakse, et tugevdada
   finantsvastutuse, läbipaistvuse ja vastutusega seotud sätteid ning jõustatakse keskpika
   perioodi eelarveraamistikku. Asutatakse erikomitee, kes jälgib palgatõusu piiramist ja teeb
   soovitusi, et tagada palkade selline arengusuund, mis aitab konkurentsivõimet taastada.
   Lissaboni strateegia raames toetatavad sellised struktuurireformi meetmed nagu aktiivne
   tööturupoliitika ja elukestev õpe, erasektori suurem osalemine teadus- ja arendustegevuses
   ning innovatsioonis, eksporti edendavad meetmed ning ettevõtjate halduskoormuse
   vähendamine.
   Vajaliku paindlikkuse tagamiseks praeguses turuolukorras tehakse ettepanek võimaldada
   laenu rahastava laenuoperatsiooni puhul kasutada intressimäära vahetustehinguid. Selleks et
   kaitsta ELi eelarvet, peab potentsiaalse vahetustehingu osapoolte krediidikvaliteet olema väga
   kõrge.
ET                                                9                                               ET
 ---pagebreak---                                                Soovitus:
                                        NÕUKOGU OTSUS,
                               millega antakse Lätile vastastikust abi
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 119,
   võttes arvesse soovitust, mille komisjon esitas pärast nõupidamist majandus- ja
   rahanduskomiteega,
   ning arvestades järgmist:
   (1)     Väga suure välisrahastamise vajaduse kontekstis muutus olukord Läti kapitali- ja
           finantsturgudel hiljuti pingeliseks, mis kajastab turuhoiakute üldist halvenemist ja
           tekitab muret Läti majanduse olukorra pärast, arvestades riigi suurt maksebilansi
           puudujääki ja väga suurt välisvõlga, riigi rahanduse nõrgenemist ning suurt kulu- ja
           hinnainflatsiooni. Läti pangandussektoril on suured probleemid likviidsuse ja
           usaldusega. Välisvaluutareservid on vähenenud, kuna keskpank sekkus, et säilitada
           vääringu seotud vahetuskurss.
   (2)     Nõukogu vaatab korrapäraselt läbi Lätis rakendatava majanduspoliitika eelkõige Läti
           lähenemisprogrammi ja riikliku reformikava ning ka lähenemisaruannete raames.
   (3)     Hinnanguliselt on kuni 2011. aasta esimese kvartalini Lätis vaja välisrahastamist
           kokku 7,5 miljardi euro ulatuses.
   (4)     Läti ametiasutused on taotlenud märkimisväärset rahalist abi ELilt ja muudelt
           rahvusvahelistelt finantsasutustelt ning riikidelt, et toetada maksebilansi
           jätkusuutlikkust.
   (5)     Läti maksebilanssi ähvardab tõsine oht, mis õigustab ühenduse kiireloomulise
           vastastikuse abi andmist koos Rahvusvahelise Valuutafondi ja muude toetajatega.
   (6)     Rahalise abi paketti pakutakse üksnes siis, kui Läti ametiasutused kohustuvad
           rakendama ambitsioonikat programmi, mis hõlmab nii eelarvet, finantssüsteemi kui ka
           struktuurireforme, et hõlbustada vajalikku välis- ja sisemajanduslikku kohandamist,
           stabiliseerida majandust ning taastada majanduspoliitika usaldusväärsus. Komisjon
           kontrollib koostöös majandus- ja rahanduskomiteega korrapäraselt ja hoolikalt, et
           abiga seotud majanduspoliitilisi tingimusi täidetakse täies ulatuses,
   ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
                                             Ainus artikkel
   Ühendus annab Lätile vastastikust abi.
   Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.
ET                                                10                                            ET
 ---pagebreak---    Brüssel,
            Nõukogu nimel
            eesistuja
ET            11          ET
 ---pagebreak---                                                Ettepanek:
                                        NÕUKOGU OTSUS,
                  millega antakse Lätile ühenduse keskmise tähtajaga rahalist abi
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse nõukogu 18. veebruari 2002. aasta määrust (EÜ) nr 332/2002,5 millega
   liikmesriikide maksebilansi toetamiseks luuakse keskmise tähtajaga rahalise abi süsteem, eriti
   selle artikli 3 lõiget 2,
   võttes arvesse ettepanekut, mille komisjon esitas pärast nõupidamist majandus- ja
   rahanduskomiteega,
   ning arvestades järgmist:
   (1)     Nõukogu […] otsusega on otsustatud anda Lätile vastastikust abi.
   (2)     Väga suure välisrahastamise vajaduse kontekstis muutus olukord Läti kapitali- ja
           finantsturgudel hiljuti pingeliseks, mis kajastab turuhoiakute üldist halvenemist ja
           tekitab muret Läti majanduse olukorra pärast, arvestades riigi suurt maksebilansi
           puudujääki, riigi rahanduse nõrgenemist ning suurt kulu- ja hinnainflatsiooni. Läti
           pangandussektoril         on  suured     probleemid    likviidsuse  ja    usaldusega.
           Välisvaluutareservid on vähenenud, kuna keskpank sekkus, et säilitada vääringu
           seotud vahetuskurss.
   (3)     Hinnanguliselt on kuni 2011. aasta esimese kvartalini Lätis vaja välisrahastamist
           kokku 7,5 miljardi euro ulatuses.
   (4)     On asjakohane anda Lätile ühenduse abi kuni 3,1 miljardit eurot kooskõlas määrusega
           (EÜ) nr 332/2002, millega liikmesriikide maksebilansi toetamiseks luuakse keskmise
           tähtajaga rahalise abi süsteem. Ühenduse abi tuleks anda koos Rahvusvahelise
           Valuutafondi 1,5 miljardi SDR (l200 % Läti kvoodist, ligikaudu 1,7 miljardit eurot)
           suuruse valmisolekulaenuga, mis kiideti heaks 23. detsembril 2008. Põhjamaad
           (Rootsi, Taani, Soome ja Norra) eraldavad kokku 1,8 miljardit eurot, Maailmapank
           eraldab 0,4 miljardit eurot, Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank, Tšehhi
           Vabariik, Poola ja Eesti eraldavad kokku 0,5 miljardit eurot, mis tähendab, et kuni
           2011. aasta esimese kvartalini on kogutoetus 7,5 miljardit eurot.
   (5)     Ühenduse abi andmist peab korraldama komisjon. Läti ametiasutustega pärast
           majandus- ja rahanduskomiteega peetud läbirääkimisi kokkulepitud konkreetsed
           majanduspoliitilised tingimused tuleks sätestada vastastikuse mõistmise
           memorandumis. Need tingimused peaksid muu hulgas hõlmama meetmeid kohese
           likviidsussurve vähendamiseks, et taastada pangandussektori tugevdamise abil
           stabiilsus pikas perspektiivis, eelarvepuudujäägi vähendamist ning konkurentsivõimet
   5
            EÜT L 53, 23.2.2002, lk 1.
ET                                                 12                                             ET
 ---pagebreak---         parandavate siseriiklike meetmete võtmist. Meetmed peaksid hõlmama eelarve kohest
        ja jätkusuutlikku tugevdamist, terviklikku strateegiat pangaga seotud probleemide
        lahendamiseks, reguleerivate asutuste kriisiohjamise suutlikkuse suurendamist,
        terviklikke struktuurireforme ja muid olulisi meetmeid. Üksikasjalikud
        finantstingimused peaks komisjon sätestama laenulepingus.
   (6)  Abi andmisel tuleks seada eesmärgiks kohese likviidsussurve vähendamine
        tingimusel, et taastatakse stabiilsus pikas perspektiivis, mis hõlmab pangandussektori
        tugevdamist, eelarvepuudujäägi vähendamist ja konkurentsivõimet parandavate
        siseriiklike meetmete võtmist, säilitades samal ajal kitsas vahemikus fikseeritud
        vahetuskurss selle praeguse keskkursiga,
   ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
                                             Artikkel 1
   1.     Ühendus annab Lätile keskmise tähtajaga laenu kuni 3,1 miljardit eurot maksimaalse
          keskmise tagasimaksetähtajaga 5 aastat.
   2.     Ühenduse finantsabi antakse kolme aasta jooksul alates esimesest päevast pärast
          käesoleva otsuse jõustumist.
                                             Artikkel 2
   1.     Komisjon korraldab abi andmist viisil, mis on kooskõlas Läti kohustustega ja
          nõukogu soovitustega. Kõnealused tingimused sätestatakse vastastikuse mõistmise
          memorandumis. Üksikasjalikud finantstingimused sätestab komisjon laenulepingus.
   2.     Komisjon kontrollib koostöös majandus- ja rahanduskomiteega korrapäraselt, et
          abiga seotud majanduspoliitilised tingimused oleksid täidetud. Komisjon teavitab
          majandus- ja rahanduskomiteed laenude võimalikust refinantseerimisest või
          finantstingimuste ümberkorraldamisest.
   3.     Läti peab olema valmis vastu võtma ja rakendama eelarvet tugevdavaid täiendavaid
          meetmeid, et stabiliseerida majandust, kui sellised meetmed on abiprogrammi ajal
          vajalikud. Läti ametiasutused peavad enne selliste täiendavate meetmete võtmist
          komisjoniga nõu.
                                             Artikkel 3
   1.     Komisjon teeb ühenduse finantsabi Lätile kättesaadavaks kuni kuue osamaksena,
          mille suurus sätestatakse vastastikuse mõistmise memorandumis.
   2.     Esimese osamakse tegemise tingimuseks on laenulepingu ja vastastikuse mõistmise
          memorandumi jõustumine.
   3.     Lubatud on intressimäära vahetustehingute kaalutletud sõlmimine kõrgeima
          krediidikvaliteedi astmega osapooltega, kui see on vajalik laenu rahastamiseks.
   4.     Komisjon teeb otsuse edasiste osamaksete tegemise kohta pärast majandus- ja
          rahanduskomitee arvamuse saamist.
   5.     Edasiste osamaksete tegemise tingimuseks on see, et Läti valitsus rakendab
          lähenemisprogrammiga hõlmatud uut majanduspoliitilist programmi (majanduse
ET                                               13                                            ET
 ---pagebreak---      stabiliseerimise ja majanduskasvu elavdamise programm) rahuldavalt, eriti
     vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud majanduspoliitilisi tingimusi. Need
     tingimused hõlmavad muu hulgas järgmist.
   (a)      Keskpika perioodi selge eelarveprogrammi vastuvõtmine, et vähendada
            valitsemissektori eelarve puudujääki kuni asutamislepingus sätestatud
            kontrollväärtuseni 3 % SKTst aastaks 2011.
   (b)      2009. aasta eelarve täitmine, nagu seda on muudetud 12. detsembril 2008.
            aastal vastu võetud lisaeelarvega (mida muudetakse üksikasjalikult 2009. aasta
            esimeses kvartalis), millega on eesmärgiks seatud, et valitsemissektori eelarve
            puudujääk ei ületa 5 % SKPst.
   (c)      Avaliku sektori keskmise nominaalhüvitise vähendamine 2009. aastal vähemalt
            15 % võrra võrreldes 14. novembri 2008. aasta algse eelarvega ja täiendav
            vähendamine 2 % võrra 2010.–2011. aastal.
   (d)      Avaliku sektori ja omavalitsuste töötajate vähendamine vähemalt 5 % võrra
            aastal 2009.
   (e)      Eelarveraamistiku kehtestamise ja eelarvereformi hõlmava õigusakti
            vastuvõtmise abil eelarvemenetluse struktuuri ja rakendamise parandamine.
   (f)      Selge ja läbipaistva palgasüsteemi kehtestamine otseselt avalikus halduses
            töötavate isikute jaoks ning avaliku halduse asutuste jaoks ühtse
            inimressursside planeerimise ja juhtimise süsteemi loomine.
   (g)      Mehhanismid, mis tagaksid pangandussektori laialdase stabiilsuse keskpikas
            kuni pikas perspektiivis, sh järelevalvet, usaldusnormatiive ja
            rahanduspoliitikat hõlmavad meetmed. Need peaks aitama saavutada
            laenukasvu jätkusuutliku taseme ja vähendama ebakindla välisrahastamise
            suurt osakaalu. Pangandussüsteemis viiakse läbi sihtuuringud, et tagada
            kõikide pankade maksevõimelisus ja piisav kapitaliseeritus.
   (h)      Asjakohased meetmed erasektori võlgade ümberstruktureerimiseks. Praeguste
            võlgade tagasimakse tähtpäeva ja vääringu ümberstruktureerimisega seotud
            õiguslikku alust tugevdatakse. Samuti tuleks prioriteediks seada maksejõuetuse
            menetluse hõlbustamine ja saneerimiskavade kiire rakendamine.
   (i)      Tagatakse, et Parex panga allesjäänud vähemusaktsionärid ei saaks kasu
            pangaga seotud probleemide lahendamisest ning võetakse meetmed
            finantsstabiilsuse suurendamiseks, mis tähendab Parex panga täielikku
            riigistamist.
   (j)      Lissaboni strateegia raames toetatavad ja Läti riiklikus reformikavas sätestatud
            struktuurireformi meetmed, nagu aktiivne tööturupoliitika ja elukestev õpe,
            erasektori suurem osalemine teadus- ja arendustegevuses ning innovatsioonis,
            eksporti edendavad meetmed ning ettevõtjate halduskoormuse vähendamine.
   (k)      ELi rahastatavate projektide rakendamine kavandatud tasemel, et suurendada
            kaubeldavate kaupade sektori osakaalu majanduskasvus.
ET                                         14                                                ET
 ---pagebreak---           (l)    Meetmed eesmärgiga parandada nende ettevõtete ja ettevõtjate juurdepääsu
                 rahastamisele, kelle taotlus struktuurifondidest abi saamiseks on heaks kiidetud
                 või kes kavatsevad struktuurifondidest abi taotleda.
   Käesolev otsus on adresseeritud Läti Vabariigile. See avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.
   Brüssel,
                                                Nõukogu nimel
                                                eesistuja
ET                                                15                                              ET
 ---pagebreak---                              SELGITUS EELARVEMÕJU KOHTA
                                   (vrd sise-eeskirjade artikkel 16)
    POLIITIKAVALDKOND: JAOTIS 01 – MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
    TEGEVUSVALDKOND: FINANTSTEHINGUD JA FINANTSINSTRUMENDID
    MEETME NIMETUS: ELi KESKMISE TÄHTAJAGA FINANTSABI LÄTILE
    1.      ETTEPANEKU NIMETUS: ASJAOMANE ELARVERUBRIIK JA JAOTIS
            01 04 01 01 Euroopa Ühenduse tagatis maksebilansi toetuseks võetud ühenduse
            laenudele
    2.      ÕIGUSLIK ALUS:
            Nõukogu 18. veebruari 2002. aasta määruse nr 332/2002 artikkel 119.
    3.      EELARVEAASTA ÜLDANDMED (EURODES)
            Sellesse punkti kirjendatakse Euroopa Liidu poolt antud tagatis. See võimaldab
            komisjonil tagada võla (põhiosa, intresside ja muude kulude) tagasimaksmist juhul,
            kui võlgnik (Läti) jätab täitmata oma lepingulised kohustused.
             Eelarvetagatist kajastavat eelarvekirjet („p.m.”) rakendatakse ainult tagatise
             kasutamise korral. Eeldatakse, et tavaliselt eelarvetagatist ei kasutata.
            3a – Jooksev aasta
            Ei kohaldata
                                                      KULUKOHUSTUS
                                                      TE
                                                      ASSIGNEERINGU
                                                      D
   Esialgne       assigneering
   eelarveaasta kohta
   Ümberpaigutatud
   assigneeringud
   Täiendav assigneering
   Koguassigneering
   Muu tööprogrammi jaoks
   reserveeritud
   assigneeringud
   Saldo
   Kavandatud         meetme
   jaoks ettenähtud summa
ET                                                 16                                          ET
 ---pagebreak---               3b – Ülekandmine
              Ei kohaldata
                                                     KULUKOHUSTUST
                                                     E
                                                     ASSIGNEERINGUD
   Ülekandmine
   Muu tööprogrammi jaoks
   reserveeritud assigneeringud
   Saldo
   Kavandatud meetme jaoks
   ettenähtud summa
              3c – Järgnev eelarveaasta
              Ei kohaldata
                                                     KULUKOHUSTUST
                                                     E
                                                     ASSIGNEERINGUD
   Esialgne         assigneering                     p.m.
   eelarveaasta kohta
   Ümberpaigutatud
   assigneeringud
   Täiendav assigneering
   Koguassigneering
   Muu tööprogrammi jaoks
   reserveeritud
   assigneeringud
   Saldo
   Kavandatud meetme jaoks                           p.m.
   ettenähtud summa
    4.        MEETME KIRJELDUS
              Kavandatav keskmise tähtajaga finantsabi Lätile hõlmab 3,1 miljardi euro suurust
              ühenduse laenu (rahastatakse rahvusvahelistelt kapitaliturgudelt kaasatud ühenduse
              laenudest). Abi antakse rahvusvahelise rahastamispaketi raames, mis hõlmab
              eelkõige IMFi laenu suurusega 1,5 miljardit SDRi (ligikaudu 1,7 miljardit eurot),
              mida toetab valmisolekulaenu leping. Põhjamaad eraldavad 1,8 miljardit eurot, Eesti,
              Tšehhi Vabariik, Poola ning Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank eraldavad
              kokku 0,5 miljardit eurot.
              Abi kajastab soovi aidata Lätit, kelle kapitali- ja finantsturud on surve all, kuna
              turuhoiakud kiirelt areneva majandusega riikide suhtes on üldiselt halvenenud. Lätile
ET                                                17                                                ET
 ---pagebreak---            antava ühenduse keskmise tähtajaga finantsabi eesmärk on kohese likviidsussurve
           vähendamine, et taastada stabiilsus pikas perspektiivis, mis hõlmab pangandussektori
           tugevdamist, eelarvepuudujäägi vähendamist ja konkurentsivõimet parandavate
           siseriiklike meetmete võtmist, säilitades samal ajal kitsas vahemikus fikseeritud
           vahetuskurss. Seeläbi toetatav majanduspoliitiline programm hõlmab eelarve kohest
           ja jätkusuutlikku tugevdamist, terviklikku strateegiat pangaga seotud probleemide
           lahendamiseks, reguleerivate asutuste kriisiohjamise suutlikkuse suurendamist,
           terviklikke struktuurireforme ja muid olulisi meetmeid.
           Komisjoni poolt koostöös majandus- ja rahanduskomiteega hallatav abi võimaldab
           tagada, et EL on aktiivselt kaasatud Läti majanduspoliitika kujundamisesse ning et
           kõnealune poliitika on kooskõlas Läti kohustustega ELi kontekstis ja nõukogu
           soovitustega, eelkõige seoses riikliku reformikava ja lähenemisprogrammi
           rakendamisega.
           Lätile laenu andmise eesmärgil kapitaliturgudelt või finantsasutustelt võetud
           ühenduse laenud on kaetud ühenduse tagatisega. Laen võetakse kapitaliturgudelt või
           finantsinstitutsioonidelt. Lätile antavate laenude põhisumma on 3,1 miljardit eurot.
           Euroopa Liidu poolt antud tagatise struktuur võimaldab komisjonil tagada võla
           tagasimaksmise juhul, kui Läti ei suuda täita oma lepingulisi kohustusi.
           Oma kohustuste täitmiseks võib komisjon võla ajutise tagasimaksmise eesmärgil
           kasutada oma sularahavarusid. Sellisel juhul kohaldatakse nõukogu 22. mai 2000.
           aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 (millega rakendatakse ühenduste
           omavahendite süsteemi käsitlev otsus 2000/597/EÜ, Euratom; EÜT L 130,
           31.5.2000, lk 1) artiklit 12.
   5.      KASUTATAV ARVUTUSMEETOD
           Ei kohaldata.
   6.      MAKSEGRAAFIK (EURODES)
           Ei kohaldata.
   Rubriik    Assigneeringud          Maksed
                                                                                Järgmised
                                                                                eelarve-
                                      aasta n     aasta n+1   aasta n+2  aasta n+3   aastad
              aasta n
              aasta n+1
              aasta n
              aasta n+1
              Kokku
ET                                                18                                            ET