Tähtis õiguslik teade

|

52007SC0725

Soovitus: Nõukogu otsus, milles Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 8 kohaselt tuvastatakse meetmete ebapiisavus, mida Tšehhi Vabariik võttis vastuseks Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohasele nõukogu soovitusele  /* SEK/2007/0725 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 30.5.2007SEK(2007) 725 lõplikSoovitus:NÕUKOGU OTSUS,milles Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 8 kohaselt tuvastatakse meetmete ebapiisavus, mida Tšehhi Vabariik võttis vastuseks Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohasele nõukogu soovitusele(komisjoni esitatud)1. TAUSTLähtudes komisjoni talituste 2004. aasta kevade majandusprognoosidest[1], millest ilmnes, et eelarvepuudujääk moodustas 2003. aastal 12,9% SKTst (5,9% SKTst, kui arvata välja ühekordne tehing seoses arvestuslike riigitagatistega)[2], algatas komisjon Tšehhi Vabariigi suhtes artikli 104 lõike 3 kohase aruandega[3] ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse. 2004. aasta mais esitas Tšehhi Vabariik oma esimese lähenemisprogrammi, mis hõlmas ajavahemikku 2004–2007, ning 5. juulil 2004 võttis nõukogu selle kohta komisjoni soovituse alusel vastu arvamuse[4]. Samal ajal otsustas nõukogu komisjoni soovituse alusel kooskõlas artikli 104 lõikega 6, et Tšehhi Vabariigil on ülemäärane eelarvepuudujääk[5], ja sellest tulenevalt andis komisjoni soovituse alusel Tšehhi ametiasutustele artikli 104 lõike 7 kohaselt soovituse selle korrigeerimiseks[6]. Kõnealuses soovituses pani nõukogu Tšehhi ametiasutustele ette „ lõpetada nii kiiresti kui võimalik praegusest ülemäärasest eelarvepuudujäägist tingitud olukord ja võtta meetmeid keskpika perioodi jooksul, et saavutada eesmärk viia eelarvepuudujääk usaldusväärsel ja jätkusuutlikul viisil 2008. aastaks alla 3% SKTst, järgides eelarvepuudujäägi vähendamiseks viisi, mis on kirjas nõukogu 5. juuli 2004. aasta arvamuses 2004. aasta mais esitatud lähenemisprogrammi kohta ,” pidades kinni järgmistest iga-aastastest vahe-eesmärkidest: 5,3% SKTst 2004. aastal, 4,7% SKTst 2005. aastal, 3,8% SKTst 2006. aastal ja 3,3% SKTst 2007. aastal.Samuti soovitati Tšehhi ametiasutustel „ rakendada jõuliselt 2004. aasta mai lähenemisprogrammis ettenähtud meetmeid, eelkõige kärpida keskvalitsuse palgafondi ja ministrite kulutusi. Lisaks kutsuti neid üles eraldama puudujäägi vähendamiseks kõik eelarves kavandatud tulusid ületavad tulud; kehtestama keskpika perioodi kulutuste ülemmääral põhinevad riigi rahanduse sihttasemed ning töötama välja tõhusad eeskirjad piirkondade ja kohalike omavalitsuste võlgnevuse kasvu riski vähendamiseks; viima läbi pensioni- ja tervishoiusüsteemi reformi, et muuta riigi rahandus pikaajalises perspektiivis jätkusuutlikumaks; viima miinimumini Tšehhi konsolideerimisameti negatiivne mõju eelarvele .”Samuti kehtestas nõukogu tähtaja 5. november 2004 tõhusate sammude astumiseks seoses 2005. aastaks kavandatud eelarvepuudujäägi vähendamise eesmärgi saavutamiseks ettenähtud meetmetega. Pärast kõnealuse tähtaja möödumist tegi komisjon oma 14. detsembri 2004. aasta teatises nõukogule järelduse, et Tšehhi Vabariik on võtnud tulemuslikke meetmeid seoses 2005. aasta eelarvepuudujäägi vähendamise eesmärgi saavutamiseks ettenähtud meetmetega ja seega ei ole täiendavad sammud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlemiseks vajalikud[7]. Selle hinnanguga ühines oma 18. jaanuari 2005. aasta istungil ka nõukogu.2. SOOVITUS VÕTTA ARTIKLI 104 LÕIKE 8 ALUSEL VASTU NÕUKOGU OTSUS SEOSES PIISAVATE MEETMETE PUUDUMISEGAArtikli 104 lõikel 7 põhinevas nõukogu soovituses märgiti, et eelarvepuudujääk tuleb 2008. aastaks viia alla 3% SKTst, kuid ei märgitud 2008. aasta kvantitatiivset eesmärki. Põhjuseks on asjaolu, et 2004. aasta mai lähenemisprogramm, millele nõukogu oma soovituses viitas, hõlmas ajavahemikku kuni 2007. aastani. 2005. aasta novembri ajakohastatud lähenemisprogrammis, millega pikendati programmiperioodi 2008. aastani, seati eesmärgiks viia eelarvepuudujääk 2008. aastaks 2,7%ni SKTst. Oma arvamuses kõnealuse programmi kohta märkis nõukogu, et programm järgis eelarvepuudujäägi kohandamise viisi, mis on sätestatud artikli 104 lõikel 7[8] põhinevates nõukogu soovitustes. Selles kutsuti Tšehhi Vabariiki üles „ võimalikke paremaid eelarvenäitajaid 2005. aastal ning tugevaid kasvunäitajaid ja -väljavaateid arvestades tegema eelarve struktuuri kohandamisel tugevamaid jõupingutusi, pidades silmas väikest marginaali allpool 2008. aastaks eesmärgiks seatud kontrollväärtust (mis on ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tähtaeg) ning et kiirendada keskpika perioodi eesmärgi saavutamist; ii) tõstma eelarve kavandamise kvaliteeti, eelkõige analüüsides märkimisväärse kulude ülekandmise põhjuseid ja tagades keskpika perioodi kulude ülemmäära; iii) parandama riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, eelkõige kiirendades pensionireformi ja viies läbi tervishoiusüsteemi reformi. ”15. märtsil 2007 esitas Tšehhi Vabariik viimase ajakohastatud lähenemisprogrammi ajavahemikuks 2006–2009. Ajakohastatud lähenemisprogrammi esitamine jäi 1. detsembri tähtajast hilisemaks seoses poliitilise olukorraga Tšehhi Vabariigis, kus alles 19. jaanuaril 2007 kinnitati 2006. aasta juuni üldvalimiste järel ametisse valitsus. 2007. aasta märtsi ajakohastatud lähenemisprogramm sisaldas aastase eelarvepuudujäägi kohta järgmisi prognoose: 4,0% SKTst 2007. aastal, 3,5% SKTst 2008. aastal ja 3,2% SKTst 2009. aastal. Eelarvepuudujäägiga seotud eesmärgid ajavahemikuks 2007–2008 olid samad kui 2007. aasta eelarves, mille parlament kinnitas 13. detsembril 2006. Programm sisaldas ka täiendavat uue valitsuse deklaratsiooni, mille eesmärk on vähendada üldist eelarvepuudujääki 2008. aastal 3,2%ni SKTst ja 2009. aastal 2,8%ni SKTst ning mis tugineb laialdastele poliitilistele meetmetele, mis tuleb veel kindlaks määrata ja kinnitada.Komisjoni talituste 2007. aasta kevade prognoos, mille kohaselt jõuab eelarvepuudujääk 2007. aastal 3,9%ni SKTst, ja kui poliitika ei muutu, siis 2008. aastal 3,6%ni SKTst, kinnitab, et praeguse poliitika rakendamisel jäävad artikli 104 lõikel 7 põhinevas nõukogu soovituses püstitatud eesmärgid 2007. aastaks (3,3% SKTst) ja 2008. aastaks (alla 3% SKTst) saavutamata. Struktuursest aspektist (st tsüklilise kohandusega, välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed) suureneks eelarvepuudujääk 2007. aastal 1¼ protsendipunkti võrra SKTst pärast olukorra halvenemist nii 2005. kui ka 2006. aastal.Seega kinnitab komisjoni talituste prognoos põhimõtteliselt lähenemisprogrammi prognoose, mis on vastuolus ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimisega 2008. aasta tähtajaks. Oma täna vastuvõetud soovituses nõukogu arvamuse kohta ajakohastamise teemal jõuab komisjon programmi hinnates järgmisele järeldusele: „hoolimata loodetust parematest kasvuväljavaadetest ja väiksemast eelarvepuudujäägist 2006. aastal lükkab programm ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise 2010. aastasse, kuigi nõukogu 2004. aasta juuli soovituses vastavalt artikli 104 lõikele 7 oli kehtestatud tähtajaks 2008. aasta. Edasilükkumise, mis kajastab suuremat puudujääki seoses sotsiaalkulutuste kavandatud suurenemisega 2007. aastal, tulemus oleks jätkusuutlikku kasvu arvestades protsükliline ekspansiivne rahanduspoliitika.”Suurenenud kulutused 2007. aasta eelarves on põhjustanud varem kehtestatud keskpika perioodi kuluraamistikust väljumise. 2007. aasta suurema eelarvepuudujäägi taustal on palju tugevam prognoositud kasv, kui ennustati nõukogu soovituse ajal ning see tuleneb peamiselt eelmise parlamendi ametiajal otsustatud sotsiaalkulutuste suurendamisest ja mille uus parlament vastuvõetud eelarves kinnitas. Kõnealuste täiendavate kulutuste mõju on 2007. aastal hinnanguliselt üle 1% SKTst. Samuti tuleb märkida, et 2007. aasta suuremat eelarvepuudujääki prognoositakse eelmiste aastate märksa väiksema eelarvepuudujäägi taustal, mida nõukogu soovituses artikli 104 lõike 7 alusel ette nähti: tegelik eelarvepuudujääk aastatel 2004–2006 oli nõukogu soovituses prognoositust väiksem, keskmiselt üle 1 protsendipunkti SKTst (2004: tegelik eelarvepuudujääk 2,9% SKTst, nõukogu prognoos 5,3%; 2005: 4,7% asemel 3,6% SKTst; ja 2006: 2006. aastaks prognoositud 3,8% asemel 2,9% SKTst). Peamiselt tulenes see pigem oodatust suuremast majanduskasvust kui kulutuste püsivast kärpimisest.Kokkuvõttes, lähtudes 2007. aasta eelarvest ja viimasest ajakohastatud lähenemisprogrammist, kavatseb Tšehhi Vabariik ületada nõukogu poolt artikli 104 lõike 7 alusel antud soovitustes 2007. aastaks (3,3% SKTst) kehtestatud eesmärki ning 2005. aasta lähenemisprogrammis, mille nõukogu kinnitas 24. jaanuaril 2006, kehtestatud 2008. aasta eesmärki (2,7% SKTst). Komisjoni talituste 2007. aasta kevade prognoosi kohaselt on mõlemal aastal puudujääk suurem kui kõnealuste aastate kohta kinnitatud eesmärgid. Sellest tulenevalt ei piisa Tšehhi ametiasutuste võetud meetmetest ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks 2008. aasta tähtajaks, nagu nõuab nõukogu. Pärast soovituse vastuvõtmist ei ole toimunud ootamatuid majandust kahjustavaid sündmusi, millel oleks tõsiseid ebasoodsaid tagajärgi riigi rahandusele nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõike 5 tähenduses. Riigi rahandusega seotud arengud majanduses on, vastupidi, olnud oodatust oluliselt soodsamad.Tabel 1. Eelarvepuudujäägi ja majanduskasvu prognoosidAastase eelarvepuudujäägi prognoosid (% SKTst) | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |Komisjoni talituste 2007. aasta kevade prognoos | 2,9 | 3,6 | 2,9 | 3,9 | 3,6 | – |2007. aasta märtsi lähenemisprogramm | – | 3,6 | 3,5 | 4,0 | 3,5 | 3,2 |2007. aasta lähenemisprogramm (alternatiivsed eelarvepuudujäägiga seotud eesmärgid uue valitsuse deklaratsioonis) | – | 3,6 | 3,5 | 4,0 | 3,2 | 2,8 |2005. aasta novembri lähenemisprogramm | 3,0 | 3,6 | 3,5 | 3,3 | 2,7 | – |Nõukogu 2004. aasta juuli soovitus | 5,3 | 4,7 | 3,8 | 3,3 | < 3 | – |SKT kasvuprognoosid (% aastate lõikes) | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |Komisjoni talituste 2007. aasta kevade prognoos | 4,2 | 6,1 | 6,1 | 4,9 | 4,9 | – |2007. aasta märtsi lähenemisprogramm | – | 6,0 | 6,0 | 4,9 | 4,8 | 4,8 |2005. aasta novembri lähenemisprogramm | 4,4 | 4,8 | 4,4 | 4,2 | 4,3 | – |Nõukogu 2004. aasta juuli soovitus | 2,8 | 3,1 | 3,3 | 3,5 | – | – |Tabel 2. Põhiliste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |Tegelik SKT (muutuse protsent) | Lähenemisprogramm märts 2007 | 6.1 | 6.0 | 4.9 | 4.8 | 4.8 |KOM mai 2007 | 6.1 | 6.1 | 4.9 | 4.9 | andmed puuduvad |Lähenemisprogramm nov 2005 | 4.8 | 4.4 | 4.2 | 4.3 | andmed puuduvad |Tarbijahindade harmoneeritud indeksi inflatsioon (%) | Lähenemisprogramm märts 2007 | 1.6 | 2.4 | 2.6 | 2.5 | 2.5 |KOM mai 2007 | 1.6 | 2.1 | 2.4 | 2.9 | andmed puuduvad |Lähenemisprogramm nov 2005 | 1.5 | 2.2 | 2.0 | 2.1 | andmed puuduvad |SKP lõhe (% potentsiaalsest SKTst) | Lähenemisprogramm märts 20071 | -0.7 | 0.9 | 1.1 | 1.0 | 1.0 |KOM mai 20073 | -1.1 | 0.4 | 0.5 | 0.5 | andmed puuduvad |Lähenemisprogramm nov 20051 | -0.8 | -0.1 | 0.3 | 0.8 | andmed puuduvad |Valitsemissektori eelarve tasakaal (% SKTst) | Lähenemisprogramm märts 20076 | -3.6 | -3.5 | -4.0 | -3.5 | -3.2 |KOM mai 2007 | -3.5 | -2.9 | -3.9 | -3.6 | andmed puuduvad |Lähenemisprogramm nov 2005 | -4.8 | -3.8 | -3.3 | -2.7 | andmed puuduvad |Esmane tasakaal (% SKTst) | Lähenemisprogramm märts 2007 | -2.5 | -2.4 | -2.6 | -2.0 | -1.6 |KOM mai 2007 | -2.4 | -1.8 | -2.8 | -2.6 | andmed puuduvad |Lähenemisprogramm nov 2005 | -4.1 | -3.0 | -2.4 | -1.7 | andmed puuduvad |Tsükliliselt kohandatud tasakaal (% SKTst) | Lähenemisprogramm märts 20071 | -3.4 | -3.9 | -4.4 | -3.9 | -3.5 |KOM mai 2007 | -3.1 | -3.1 | -4.1 | -3.8 | andmed puuduvad |Lähenemisprogramm nov 20051 | -4.5 | -3.8 | -3.4 | -3.0 | andmed puuduvad |Struktuurne tasakaal 2 (% SKTst) | Lähenemisprogramm märts 2007 | -3.4 | -3.9 | -4.4 | -3.9 | -3.5 |KOM mai 20074 | -2.0 | -2.8 | -4.1 | -3.8 | andmed puuduvad |Lähenemisprogramm nov 20055 | -3.4 | -3.8 | -3.4 | -3.0 | andmed puuduvad |Valitsemissektori koguvõlg (% SKTst) | Lähenemisprogramm märts 2007 | 30.4 | 30.6 | 30.5 | 31.3 | 32.2 |KOM mai 2007 | 30.4 | 30.4 | 30.6 | 30.9 | andmed puuduvad |Lähenemisprogramm nov 2005 | 37.4 | 37.1 | 37.9 | 37.8 | andmed puuduvad |Notes: |1Komisjoni talituste kalkulatsioonid, mis põhinevad programmis esitatud andmetel. |2Tsükliliselt kohandatud tasakaal (nagu eelmistes ridades), välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed. |3Aluseks on hinnanguline potentsiaalne kasv 4,2%, 4,6%, 4,8% ja 4,9% aastatel 2005–2008. |4 Komisjoni talituste 2007. aasta kevade prognoosist võetud ühekordsed ja muud ajutised meetmed |1,1% SKTst 2005. aastal ja 0,2% SKTst 2006. aastal – mõlemad suurendavad eelarvepuudujääki) |5 2005. aasta lähenemisprogrammist võetud ühekordsed ja muud ajutised meetmed |(1,1% SKTst 2005. aastal – kasvatab eelarvepuudujääki) |6Alternatiivsed eelarvepuudujäägi eesmärgid, mis põhinevad Tšehhi uue valitsuse |veel kinnitamata meetmetel: 3,2% SKTst 2008. aastal, 2,8% SKTst 2009. aastal. |Allikas: |Lähenemisprogramm; komisjoni talituste 2007. aasta kevade majandusprognoosid (KOM); komisjoni talituste kalkulatsioonid |Soovitus:NÕUKOGU OTSUS,milles Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 8 kohaselt tuvastatakse meetmete ebapiisavus, mida Tšehhi Vabariik võttis vastuseks Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohasele nõukogu soovituseleEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 104 lõiget 8,võttes arvesse komisjoni soovitustning arvestades järgmist:1.  Vastavalt asutamislepingu artiklile 104 hoiduvad liikmesriigid ülemäärasest eelarvepuudujäägist.2.  Stabiilsuse ja kasvu pakti põhieesmärk on usaldusväärne finantshaldus kui vahend hindade stabiilsust ning tugevat ja püsivat majanduskasvu soodustavate tingimuste tagamiseks, mille tulemusel luuakse uusi töökohti. Stabiilsuse ja kasvu pakt sisaldab nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta[9], mis võeti vastu eesmärgiga soodustada valitsemissektori ülemäärase üldise eelarvepuudujäägi kiiret korrigeerimist.3.  Pärast asutamislepingu artikli 104 lõikele 6 vastavat komisjoni soovitust otsustati nõukogu 5. juuli 2004. aasta otsusega 2005/185/EÜ[10], et Tšehhi Vabariigis eksisteerib ülemäärane eelarvepuudujääk.4.  Vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 7 ja määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikele 4 võttis nõukogu 5. juulil 2004. aastal komisjoni soovituse alusel vastu soovituse Tšehhi ametiasutustele, et lõpetada võimalikult kiiresti ülemäärasest eelarvepuudujäägist tingitud olukord ning võtta meetmeid keskpika perioodi jooksul, et saavutada eesmärk viia eelarvepuudujääk 2008. aastaks usaldusväärsel ja jätkusuutlikul viisil alla 3% SKTst vastavalt viisile, mis sätestati eelarvepuudujäägi vähendamiseks ametiasutuste poolt 2004. aasta mais esitatud ja nõukogu 5. juuli 2004. aasta arvamuses kinnitatud lähenemisprogrammis[11], järgides aastate lõikes järgmisi eesmärke: 5,3% SKTst 2004. aastal, 4,7% SKTst 2005. aastal, 3,8% SKTst 2006. aastal ja 3,3% SKTst 2007. aastal. Nõukogu kehtestas tähtaja 5. november 2004 tõhusate sammude astumiseks seoses 2005. aastaks kavandatud eelarvepuudujäägi vähendamise eesmärgi saavutamiseks ettenähtud meetmetega. Tšehhi Vabariik oli nõus soovituse avalikustama.5.  Pärast 5. novembri 2004. aasta tähtaja möödumist tegi komisjon oma 14. detsembri 2004. aasta teatises nõukogule[12] järelduse, et Tšehhi Vabariigi puhul ei ole täiendavad sammud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames vajalikud, sest Tšehhi valitsus on võtnud tulemuslikke meetmeid seoses 2005. aastaks kavandatud eelarvepuudujäägi vähendamise eesmärgi saavutamiseks ettenähtud meetmetega. 2005. aasta novembri ajakohastatud lähenemisprogrammis märgiti 2008. aasta eelarvepuudujäägiks 2,7% SKTst, mille nõukogu kinnitas 24. jaanuaril 2006.6.  Nende meetmete hindamisel, mida Tšehhi Vabariik on võtnud vastuseks Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohasele nõukogu soovitusele, jõuti järgmistele järeldustele.7.  15. märtsil 2007 esitas Tšehhi Vabariik viimase ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku kuni 2009. aastani. Programm sisaldab aastase eelarvepuudujäägi kohta järgmisi prognoose: 4,0% SKTst 2007. aastal, 3,5% SKTst 2008. aastal ja 3,2% SKTst 2009. aastal. Programm sisaldab ka täiendavat uue valitsuse deklaratsiooni, mille eesmärk on vähendada üldist eelarvepuudujääki 2008. aastal 3,2%ni SKTst ja 2009. aastal 2,8%ni SKTst ning mis tugineb laialdastele poliitilistele meetmetele, mis praegu ei ole veel teada.8.  Komisjoni talituste 2007. aasta kevade prognoosis, mille kohaselt jõuab eelarvepuudujääk praeguse poliitika jätkumisel 2007. aastal 3,9%ni SKTst ja 2008. aastal 3,6%ni SKTst, kinnitatakse, et praeguse poliitika rakendamisel jäävad artikli 104 lõike 7 kohases nõukogu soovituses püstitatud eesmärgid 2007. aastaks (3,3% SKTst) ja 2008. aastaks (alla 3% SKTst) saavutamata. Struktuursest aspektist (st tsükliliselt kohandatud korrigeerimine, välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed) suureneks eelarvepuudujääk 2007. aastal 1¼ protsendipunkti võrra SKTst pärast olukorra halvenemist nii 2005. kui ka 2006. aastal.9.  2007. aasta suurema eelarvepuudujäägi taustal on palju tugevam kasv, kui ennustati nõukogu soovituse ajal ning see tuleneb peamiselt enne 2006. aasta parlamendivalimisi otsustatud sotsiaalkulutuste suurenemisest. 2007. aastaks prognoositakse suuremat eelarvepuudujääki, samas kui eelmistel aastatel oli eelarvepuudujääk komisjoni soovituses prognoositust märksa väiksem. Peamiselt tulenes see pigem oodatust paremast majanduskasvust kui kulutuste püsivast kärpimisest.10.  Sellest järeldub, et samas kui Tšehhi Vabariik on siiani nõukogu 5. juuli 2004. aasta soovituses 2004.–2006. aastaks püstitatud konsolideerivad eelarve-eesmärgid ületanud, on 2007. aasta eelarvepuudujääk nõukogu seatud eesmärgist tublisti suurem ning 2008. aasta eelarvepuudujääk ületab praeguse poliitika jätkumisel kindlasti kontrollväärtuse 3% SKTst. Tšehhi ametiasutuste eelarve-eesmärgid ei ole kooskõlas nõukogu soovitustega ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks 2008. aasta tähtajaks. Pärast soovituse vastuvõtmist ei ole toimunud ootamatuid majandust kahjustavaid sündmusi, millel oleks tõsiseid ebasoodsaid tagajärgi riigi rahandusele nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõike 5 tähenduses. Riigi rahandusega seotud arengud majanduses on, vastupidi, olnud oodatust oluliselt soodsamad,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Tšehhi Vabariigi võetud meetmed vastuseks Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohasele nõukogu 5. juuli 2004. aasta soovitusele on osutunud ebapiisavaks, et korrigeerida ülemäärane eelarvepuudujääk soovituses kindlaksmääratud tähtajaks.Artikkel 2Käesolev otsus on adresseeritud Tšehhi Vabariigile.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja [1] Komisjoni 2004. aasta kevade majandusprognoosis võeti arvesse Tšehhi Vabariigi poolt 2004. aasta märtsis esitatud andmeid.[2] Vahepeal on 2003. aasta puudujäägi näitaja tavalise korra kohaselt läbi vaadatud. Praegu on see 6,6% SKTst.[3] SEK(2004) 575.[4] ELT C 320, 24.12.2004, lk 1.[5] ELT L 62, 9.3.2005, lk 20.[6] Vt http://register.consilium.eu.int/pdf/en/04/st11/st11215.en04.pdf.[7] Komisjoni teatis nõukogule: Tšehhi Vabariigi, Küprose, Malta, Poola ja Slovakkia võetud meetmed vastuseks nõukogu soovitustele ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames, SEK(2004) 1630, 22.12.2004.[8] ELT C 55, 7.3.2006, lk 5.[9] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6, määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1056/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 5).[10] ELT L 62, 9.3.2005, lk 20.[11] ELT C 320, 24.12.2004, lk 1.[12] Komisjoni teatis nõukogule: Tšehhi Vabariigi, Küprose, Malta, Poola ja Slovakkia võetud meetmed vastuseks nõukogu soovitustele ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames, SEK(2004) 1630, 22.12.2004.


Tähtis õiguslik teade

|

52006PC0610

Soovitus Nõukogu otsus Euroopa 2010. aasta kultuuripealinna kohta  /* KOM/2006/0610 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 23.10.2006KOM(2006) 610 lõplikSoovitusNÕUKOGU OTSUSEuroopa 2010. aasta kultuuripealinna kohta(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIEuroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta otsuses 1419/1999/EÜ (kultuurisündmusega „Euroopa kultuuripealinn“ seotud ühenduse meetmete kohta aastateks 2005 kuni 2019; muudetud otsusega 649/2005/EÜ)[1] sätestatakse Euroopa kultuuripealinna nimetamise kord alates 2005. aastast. Kooskõlas otsuse 1419/1999/EÜ artikliga 2 nimetatakse Euroopa kultuuripealinnaks alates 2009. aastast kaks linna kahest liikmesriigist (üks EUR15st, üks uutest liikmesriikidest) otsuse I lisas esitatud kronoloogilise järjekorra alusel.Asjaomane liikmesriik teavitab kandidaatlinna ülesseadmisest Euroopa Parlamenti, nõukogu, komisjoni ja regioonide komiteed hiljemalt neli aastat enne kõnealuse kultuurisündmuse algust.Lisaks sellele on artiklis 4 sätestatud, et „Euroopa kolmandad riigid võivad selles meetmes osaleda. Iga niisugune riik võib nimetada ühe linna Euroopa kultuuripealinna kandidaadiks ja peaks ülesseadmisest teatama Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja regioonide komiteele.“Komisjon moodustab igal aastal valikukomisjoni, kes nimetatud meetme eesmärke ja omadusi arvesse võttes esitab kandidaatide ülesseadmise kohta aruande. Valikukomisjon koosneb sõltumatutest juhtisikutest, kes on kultuuriala asjatundjad. Valikukomisjon edastab aruande komisjonile, Euroopa Parlamendile ja nõukogule.Euroopa Parlament võib edastada komisjonile ühe või mitme ülesseadmise kohta oma arvamuse hiljemalt kolm kuud pärast aruande kättesaamist.Nõukogu nimetab Euroopa Parlamendi arvamuse ja valikukomisjoni aruande põhjal koostatud komisjoni soovituse alusel asjaomased linnad ametlikult Euroopa kultuuripealinnadeks selleks aastaks, milleks need on üles seatud.Kooskõlas artikliga 2 ja I lisaga on Saksamaa teatanud Esseni ja Görlitzi ning Ungari Pécsi ülesseadmisest kandidaatlinnadena 2010. aastaks enne 2005. aasta lõppu.Kooskõlas artikliga 4 on Türgi samaaegselt teatanud Istanbuli ülesseadmisest kandidaatlinnana.Valikukomisjoni tuli kokku 14. ja 15. märtsil 2006, selleks et mõlemad ülesseadmised läbi vaadata. Nimetatud läbivaatamine hõlmas kõikide kandidaatlinnade esindajate ärakuulamist. Valikukomisjon esitas komisjonile oma aruande 11. aprillil 2006; valikukomisjoni nõudel edastas komisjon selle teistele institutsioonidele.Taotluste üldise hindamise alusel on komisjon ühehäälselt kokku leppinud soovitada Euroopa Liidu institutsioonidele, et Essen, Pécs ja Istanbul on 2010. aasta kultuurisündmuse „Euroopa kultuuripealinn“ korraldajateks.Pärast valikukomisjoni aruannet edastas Euroopa Parlamendi kultuuri- ja hariduskomisjon 18. juulil kirja hariduse ja kultuuri peadirektoraadile, et esile tõsta olulisi aspekte arvamuste vahetamiseks nimetatud küsimuse kohta.Komisjon edastab kooskõlas otsuse 1419/1999/EÜ (muudetud otsusega 649/2005/EÜ) artikli 2 lõikega 3 nõukogule järgmise soovituse Esseni, Pécsi ja Istanbuli ametliku nimetamise kohta 2010. aasta Euroopa kultuuripealinnadeks.SoovitusNÕUKOGU OTSUSEuroopa 2010. aasta kultuuripealinna kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust 1419/1999/EÜ, mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega 649/2005/EÜ (kultuurisündmusega „Euroopa kultuuripealinn“ seotud ühenduse meetmete kohta aastateks 2005 kuni 2019),[2] eriti selle artikli 2 lõiget 3 ja 4,võttes arvesse komisjonile, Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud 2006. aasta aprillikuu valikukomisjoni aruannet kooskõlas otsuse 1419/1999/EÜ (muudetud otsusega 649/2005/EÜ) artikli 2 lõikega 2,arvestades, et otsuse 1419/1999/EÜ (muudetud otsusega 649/2005/EÜ) artikli 3 ja II lisa kriteeriumid on täidetud,võttes arvesse komisjoni 2006. aasta soovitust,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 1Essen and Pécs nimetatakse Euroopa 2010. aasta kultuuripealinnadeks kooskõlas otsuse 1419/1999/EÜ (muudetud otsusega 649/2005/EÜ) artikli 2 lõikega 1.Artikkel 2Istanbul nimetatakse Euroopa 2010. aasta kultuuripealinnaks kooskõlas otsuse 1419/1999/EÜ (muudetud otsusega 649/2005/EÜ) artikliga 4.Artikkel 3Nimetatud linnad võtavad vajalikud meetmed, et kindlustada otsuse 1419/1999/EÜ (muudetud otsusega 649/2005/EÜ) artikli 1 ja 5 tulemuslik rakendamine.Brüssel, […]Nõukogu nimelEesistuja [1] EÜT L 166, 1.7.1999, lk 1 ja ELT L 117, 4.5.2005, lk 20.[2] EÜT L 166, 1.7.1999, lk 1 ja ELT L 117, 4.5.2005, lk 20.


title: Euroopa Keskpanga soovitus, 18. mai 2018, Euroopa Liidu Nõukogule Lietuvos bankase välisaudiitorite kohta (EKP/2018/15)

text:
               28.5.2018

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 181/1

         EUROOPA KESKPANGA SOOVITUS,
   18. mai 2018,
   Euroopa Liidu Nõukogule Lietuvos bankase välisaudiitorite kohta
   (EKP/2018/15)
   (2018/C 181/01)
   EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artiklit 27.1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Euroopa Keskpanga (EKP) ja eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide keskpankade raamatupidamist auditeerivad sõltumatud välisaudiitorid, keda soovitab EKP nõukogu ja kiidab heaks Euroopa Liidu Nõukogu.

               (2)

               Lietuvos bankase praeguste välisaudiitorite (UAB PricewaterhouseCoopers) volitused lõpevad pärast 2017. majandusaasta auditeerimist. Seetõttu tuleb määrata välisaudiitorid alates 2018. majandusaastast.

               (3)

               Lietuvos bankas on valinud oma välisaudiitoriks majandusaastateks 2018 kuni 2021 UAB Deloitte Lietuva,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:
   Lietuvos bankase välisaudiitoriks soovitatakse majandusaastateks 2018 kuni 2021 määrata UAB Deloitte Lietuva.

      Frankfurt Maini ääres, 18. mai 2018

            EKP president

         Mario DRAGHI


title: Soovitus nr A1, 18. oktoober 2017, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 987/2009 artikli 19 lõikes 2 osutatud tõendi väljastamise kohta (EMPs ja Šveitsis kohaldatav tekst )

text:
               29.5.2018

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 183/5

      SOOVITUS nr A1,
      18. oktoober 2017,
      Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 987/2009 artikli 19 lõikes 2 osutatud tõendi väljastamise kohta
      (EMPs ja Šveitsis kohaldatav tekst)
      (2018/C 183/06)
      SOTSIAALKINDLUSTUSSÜSTEEMIDE KOORDINEERIMISE HALDUSKOMISJON,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta) (1) artikli 72 punkti a, mille kohaselt halduskomisjon tegeleb kõigi viidatud määruse ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määruse sätetest (EÜ) nr 987/2009 (milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta) (2) rakendamise kord) tulenevate haldus- ja tõlgendusküsimustega,
      võttes arvesse määruse (EÜ) nr 987/2009 artiklit 5, milles on käsitletud isiku olukorda tõendavate dokumentide ja tõendusmaterjalide õiguslikku jõudu,
      võttes arvesse määruse (EÜ) nr 987/2009 artikli 19 lõiget 2, milles on käsitletud määruse (EÜ) nr 883/2004 II jaotise kohaselt tõendi esitamist õigusaktide kohaldamise kohta,
      toimides määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 71 lõikes 2 sätestatud tingimuste kohaselt
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Määruse (EÜ) nr 987/2009 artikli 19 lõikes 2 on sätestatud, et selle liikmesriigi pädev asutus, kelle õigusakte määruse (EÜ) nr 883/2004 II jaotise alusel kohaldatakse, esitab asjaomase isiku või tema tööandja taotlusel tõendi kõnealuste õigusaktide kohaldamise kohta ja märgib vajaduse korral, millise kuupäevani ja millistel tingimustel.

                  (2)

                  Halduskomisjon määrab kindlaks valdajale kohaldatavat õigust käsitleva tõendi A1 ülesehituse ja sisu.

                  (3)

                  Määruse (EÜ) nr 987/2009 artikli 5 lõikes 1 on sätestatud, et kõnealust dokumenti aktsepteeritakse teise liikmesriigi asutustes niikaua, kuni selle väljastanud liikmesriik ei ole seda tagasi võtnud või kehtetuks tunnistanud.

                  (4)

                  Lähtudes lojaalse koostöö põhimõttest, nagu see on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikes 3 ning täpsustatud määruse (EÜ) nr 883/2004 artiklis 76, eeldatakse pädevatelt asutustelt sotsiaalkindlustusele kohaldatavate õigusaktide kindlaksmääramisel asjakohaste faktide nõuetekohast hindamist ning sellest tulenevalt tõendis A1 esitatud teabe õigsuse kinnitamist.

                  (5)

                  Kõnealused dokumendid loovad eelduse, et tõendi valdaja on nõuetekohaselt seotud selle väljastanud liikmesriigi sotsiaalkindlustussüsteemiga,

            ANNAB PÄDEVATELE TALITUSTELE JA ASUTUSTELE ALLJÄRGNEVAD SOOVITUSED:

                  1.

                  Tõendi A1 võltsimise (näiteks eri dokumentide lehtede vahetamine) ärahoidmiseks soovitatakse väljastatavatele sertifikaatidele lisada järgmised autentimisfunktsioonid:

                              a)

                              elektrooniliselt väljastatavate dokumentide puhul peaks dokumendi igal leheküljel olema seeria- või ID-number. Sel juhul ei ole enam vaja kasutada omakäelist allkirja ega tinditempleid;

                              b)

                              paberkandjal väljastatavate dokumentide puhul tulekstrükkida need lehe mõlemale poolele ning lehed peaksid olema omavahel ühendatud nii, et neid ei saaks hõlpsalt eraldada. Üks võimalus on näiteks voltida vasak ülanurk, lehed sellest nurgast klammerdada ning tagumine pool tembeldada.

                  2.

                  Lisaks soovitatakse iga väljastatav tõend A1 registreerida nii, et selle autentsust saaks kiiresti ja hõlpsalt kinnitada.

                  3.

                  Liikmesriigid peaksid halduskomisjoni teavitama tõendi A1 väljastamise eri viisidest, mida nende pädevad asutused kasutavad. Halduskomisjoni delegatsioonid peaksid jagama seda teavet vastavatele järelevalveasutustele.

                  4.

                  Enne tõendi A1 väljastamist soovitatakse asutustel hinnata kõiki asjakohaseid fakte kas ametlikes allikates saadaolevate andmete põhjal või paludes taotlejal esitada vajalikud andmed. Asutustele sellekohaste juhtnööride andmiseks on lisas esitatud mittetäielik standardnimekiri tavapärastest küsimustest ja määruse (EÜ) nr 883/2004 artiklitega seotud konkreetsetest küsimustest. Neid küsimusi on võimalik vastavale olukorrale sobivaks kohandada.

                  5.

                  Taotlusvormidesse tuleks lisada vastutust käsitlev lisatingimus, millega taotleja kinnitab, et ta on kõikidele küsimustele vastanud oma parimast teadmisest lähtudes ning et ta on teadlik kontrollide toimumise võimalikkusest, mille tagajärjel võidakse dokumendi kehtivus tagasiulatuvalt tühistada.

                  6.

                  Pädevatel asutustel soovitatakse teha tõendit A1 käsitlev teave kättesaadavaks, eelistatavalt elektroonilises andmebaasis. Asutused peaksid üksteist sotsiaalkindlustusteabe elektroonilise vahetamise süsteemi (EESSI) kaudu teavitama mis tahes otsustest, mis langetatakse kohaldatavate õigusaktide kohta määruse (EÜ) nr 987/2009 artikli 15 lõike 1 kohaselt muus liikmesriigis toimuva tegevuse puhul.

                  7.

                  Käesolev soovitus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist.

               Halduskomisjoni esimees

            Agne NETTAN-SEPP

         (1)  ELT L 166, 30.4.2004, lk 1.

         (2)  ELT L 284, 30.10.2009, lk 1.

         LISA
         Standardküsimused tõendi A1 taotlemiseks
         A.   TAVAPÄRASED KÜSIMUSED TÕENDIGA A1 (PD A1) SEOTUD ISIKU KOHTA
         Alljärgnevaid küsimusi tuleb kasutada igas taotlusvormis ja nende vastustena esitatud andmed peab kinnitama tõendi väljastav asutus.

                     —

                     Perekonnanimi

                     —

                     Eesnimi

                     —

                     Sünniaeg

                     —

                     Sugu: mees/naine/teadmata

                     —

                     Isikukood

                     —

                     Sünnikoht

                     —

                     Kodakondsus

                     —

                     Isik elab seaduslikult liikmesriigis (kolmandate riikide kodanike kohta)

                     —

                     Aadress elukohariigis (vähemalt linn, postiindeks ja riik)

                     —

                     Aadress riigis, kus isik ajutiselt viibib (vähemalt linn, postiindeks ja riik)

                     —

                     Isiku kontaktaadress

                     —

                     Ametikoht/eriala

               B.   KONKREETSED KÜSIMUSED OLENEVALT TINGIMUSTEST, MILLE ALUSEL PD A1 TAOTLUS ESITATAKSE
         Lisaks on allpool esitatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta) (1) II jaotise kohaselt PD A1 taotlemise kohta esitatavad konkreetsed küsimused, mis olenevad taotlemise erinevatest asjaoludest.
         1.   Taotlemine määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 11 lõike 3 punkti a (ühes liikmesriigis töötav või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsev isik) alusel

                     —

                     Tööandja

                                 —

                                 Nimi

                                 —

                                 Aadress (vähemalt linn, postiindeks ja riik)

                     —

                     Tegevus füüsilisest isikust ettevõtjana

                                 —

                                 Nimi

                                 —

                                 Registreerimisnumber

                                 —

                                 Sotsiaalkindlustuse number

                                 —

                                 Maksukohustuslase number

                                 —

                                 Aadress (vähemalt linn, postiindeks ja riik)

                     —

                     Töötamise algus- ja lõppkuupäev

               2.   Taotlemine määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 11 lõike 3 punkti b (riigiteenistuja) alusel

                     —

                     Tööandja (teenistusse võtnud riigiasutus)

                                 —

                                 Nimi

                                 —

                                 Registreerimisnumber

                                 —

                                 Sotsiaalkindlustuse number

                                 —

                                 Maksukohustuslase number

                                 —

                                 Aadress (vähemalt linn, postiindeks ja riik)

                     —

                     Välisriigis (-riikides) asuv(ad) töökoht (töökohad) (korrake vajalik arv kordi)

                                 —

                                 Nimi

                                 —

                                 Registreerimisnumber

                                 —

                                 Sotsiaalkindlustuse number

                                 —

                                 Maksukohustuslase number

                                 —

                                 Aadress (vähemalt linn, postiindeks ja riik)

                                 —

                                 Töökohariigis puudub kindel aadress

                     —

                     Välisriigis töötamise alguskuupäev

                     —

                     Välisriigis töötamise lõppkuupäev

               3.   Taotlemine määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 11 lõike 4 (liikmesriigi lipu all sõitval laeval töötav isik) alusel

                     —

                     Tööandja

                                 —

                                 Nimi

                                 —

                                 Registreerimisnumber

                                 —

                                 Sotsiaalkindlustuse number

                                 —

                                 Maksukohustuslase number

                                 —

                                 Aadress (vähemalt linn, postiindeks ja riik)

                                 —

                                 Töökohariigis puudub kindel aadress

                     —

                     Laeva nimi

                     —

                     Riik, mille lipu all laev sõidab

                     —

                     Töötasu maksab ettevõtja, kelle registrisse kantud asukoht või tegevuskoht on teises liikmesriigis: jah/ei

                     —

                     Töötamise alguskuupäev

                     —

                     Töötamise lõppkuupäev

               4.   Taotlemine määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 11 lõike 5 (lennumeeskond ja salongipersonal) alusel

                     —

                     Tööandja

                                 —

                                 Nimi

                                 —

                                 Registreerimisnumber

                                 —

                                 Sotsiaalkindlustuse number

                                 —

                                 Maksukohustuslase number

                                 —

                                 Aadress (vähemalt linn, postiindeks ja riik)

                     —

                     Põhibaasi asukoht

                     —

                     Töötamise alguskuupäev

                     —

                     Töötamise lõppkuupäev

               5.   Taotlemine määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 12 lõike 1 (lähetatud töötaja) alusel

                     —

                     Tööandja lähetavas riigis

                                 —

                                 Nimi

                                 —

                                 Registreerimisnumber

                                 —

                                 Sotsiaalkindlustuse number

                                 —

                                 Maksukohustuslase number

                                 —

                                 Aadress (vähemalt linn, postiindeks ja riik)

                                 —

                                 Euroopa Liidu majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator (NACE)

                     —

                     Vastuvõtva riigi/koha (riikide/kohtade) ettevõtja(d)

                                 —

                                 Nimi

                                 —

                                 Registreerimisnumber

                                 —

                                 Sotsiaalkindlustuse number

                                 —

                                 Maksukohustuslase number

                                 —

                                 Aadress (vähemalt linn, postiindeks ja riik)

                                 —

                                 Töökohariigis puudub kindel aadress

                     —

                     Lähetuse alguskuupäev

                     —

                     Lähetuse lõppkuupäev

                     —

                     Töötajale kohaldatakse ühe kuu jooksul enne lähetamist lähetava riigi õigusakte: jah/ei

                     —

                     Üksikasjad lähetamisele vahetult eelnenud kuu jooksul tehtud töö kohta

                     —

                     Lähetavas riigis toimunud tegevuse laad

                     —

                     Vastuvõtvas riigis toimunud tegevuse laad

                     —

                     Töötaja lähetatakse asendama teist lähetatud töötajat: jah/ei

                     —

                     Kui jah, siis märkige asendamise põhjus

                     —

                     Töötaja on juba asjakohases vastuvõtvas riigis töötanud: jah/ei

                     —

                     Kui jah, märkige varasemate lähetuste ajavahemikud (algus- ja lõppkuupäevad)

                     —

                     Tööandja töötajate arv lähetavas riigis (v.a administratiivtöötajad)

                     —

                     Administratiivtöötajate arv lähetavas riigis

                     —

                     Lähetatud töötajate arv

                     —

                     Lähetavas riigis täidetavate lepingute arv

                     —

                     Vastuvõtvas riigis täidetavate lepingute arv

                     —

                     Käive lähetavas riigis (protsentides)

                     —

                     Käive vastuvõtvas liikmesriigis (protsentides)

                     —

                     Lähetava riigi tööandja võib otsustada töötajaga leping lähetuse ajal lõpetada: jah/ei

                     —

                     Lähetava riigi tööandja saab otsustada vastuvõtvas riigis tehtava töö põhiaspektide üle: jah/ei

                     —

                     Tööleping sõlmitakse lähetava riigi tööandjaga/vastuvõtva riigi ettevõtjaga

                     —

                     Töötajale maksab töötasu lähetava riigi tööandja/vastuvõtva riigi ettevõtja

                     —

                     Töösuhe jätkub lähetusperioodi ajal: jah/ei

                     —

                     Lähetatavat töötajat vastvõttev ettevõte teeb töötaja kättesaadavaks muule ettevõttele: jah/ei

               6.   Taotlemine määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 12 lõike 2 (füüsilisest isikust ettevõtja lähetamine) alusel

                     —

                     Füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemine lähetavas riigis

                                 —

                                 Nimi

                                 —

                                 Registreerimisnumber

                                 —

                                 Sotsiaalkindlustuse number

                                 —

                                 Maksukohustuslase number

                                 —

                                 Aadress (vähemalt linn, postiindeks ja riik)

                     —

                     Füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemine vastuvõtvas riigis/kohas (riikides/kohtades)

                                 —

                                 Nimi

                                 —

                                 Registreerimisnumber

                                 —

                                 Sotsiaalkindlustuse number

                                 —

                                 Maksukohustuslase number

                                 —

                                 Aadress (vähemalt linn, postiindeks ja riik)

                                 —

                                 Töökohariigis puudub kindel aadress

                     —

                     Lähetuse alguskuupäev

                     —

                     Lähetuse lõppkuupäev

                     —

                     Füüsilisest isikust ettevõtja on juba vastuvõtvas riigis töötanud: jah/ei

                     —

                     Kui jah, märkige varasemate lähetuste ajavahemikud (algus- ja lõppkuupäevad)

                     —

                     Lähetuse ajal säilitatakse ettevõtja äritegevuse struktuur lähetavas riigis, et ettevõtja saaks välisriigist naasmisel oma äritegevust jätkata: jah/ei

                     —

                     Äritegevust jätkatakse vastuvõtvast liikmesriigist naasmisel

                     —

                     Lähetavas riigis toimunud tegevuse laad
                     Vastuvõtvas riigis toimunud tegevuse laad

               7.   Taotlemine määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 13 lõike 1 (tegevus kahes või mitmes liikmesriigis, kui tööandja(te) registrisse kantud asukoht või tegevuskoht on isiku elukohajärgses riigis) alusel

                     —

                     Tööandja

                                 —

                                 Nimi

                                 —

                                 Registreerimisnumber

                                 —

                                 Sotsiaalkindlustuse number

                                 —

                                 Maksukohustuslase number

                                 —

                                 Aadress (vähemalt linn, postiindeks ja riik)

                     —

                     Töö tegemise kohaks olevad liikmesriigid

                     —

                     Töökoh(t)a(de) üksikasjalikud andmed (korrake vajalik arv kordi)

                                 —

                                 Äriühingu nimi

                                 —

                                 Identifitseerimisnumber (-numbrid)

                                 —

                                 Aadress (vähemalt linn, postiindeks ja riik)

                                 —

                                 Töökohariigis puudub kindel aadress

                     —

                     Liikmesriigid, milles toimuv töö moodustab vähem kui 5 % töötaja tavapärasest tööajast ja/või mille eest töötaja saab vähem kui 5 % oma töötasust

                     —

                     Töötamise alguskuupäev iga ettevõtte kohta

                     —

                     Töötamise lõppkuupäev iga ettevõtte kohta

               8.   Taotlemine määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 13 lõike 1 (tegevus kahes või mitmes liikmesriigis – muud olukorrad) alusel

                     —

                     Tööandja(d) (korrake vajalik arv kordi)

                                 —

                                 Nimi

                                 —

                                 Registreerimisnumber

                                 —

                                 Sotsiaalkindlustuse number

                                 —

                                 Maksukohustuslase number

                                 —

                                 Aadress (vähemalt linn, postiindeks ja riik)

                     —

                     Tööandja Euroopa Liidu majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator (NACE)

                     —

                     Töö tegemise kohaks olevad liikmesriigid

                     —

                     Töökoh(t)a(de) üksikasjalikud andmed (korrake vajalik arv kordi)

                                 —

                                 Äriühingu nimi

                                 —

                                 Identifitseerimisnumber (-numbrid)

                                 —

                                 Aadress (vähemalt linn, postiindeks ja riik)

                                 —

                                 Töökohariigis puudub kindel aadress

                     —

                     Liikmesriigid, milles toimuv töö moodustab vähem kui 5 % töötaja tavapärasest tööajast ja/või mille eest töötaja saab vähem kui 5 % oma töötasust

                     —

                     Liikmesriigid, milles toimuv töö moodustab vähemalt 25 % töötaja tavapärasest tööajast ja/või mille eest töötaja saab vähemalt 25 % oma töötasust

                     —

                     Töötamise alguskuupäev iga ettevõtte kohta

                     —

                     Töötamise lõppkuupäev iga ettevõtte kohta

               9.   Taotlemine määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 13 lõike 2 (tegutsemine füüsilisest isikust ettevõtjana kahes või mitmes liikmesriigis) alusel

                     —

                     Tegevus füüsilisest isikust ettevõtjana

                                 —

                                 Nimi

                                 —

                                 Registreerimisnumber

                                 —

                                 Sotsiaalkindlustuse number

                                 —

                                 Maksukohustuslase number

                                 —

                                 Aadress (vähemalt linn, postiindeks ja riik)

                     —

                     Füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise EuroopaÜhenduse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator (NACE)

                     —

                     Töö tegemise kohaks olevad liikmesriigid

                     —

                     Füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise koh(t)a(de) üksikasjalikud andmed (korrake vajalik arv kordi)

                                 —

                                 Äriühingu nimi (olemasolu korral)

                                 —

                                 ID-number/-numbrid (olemasolu korral)

                                 —

                                 Aadress (vähemalt linn, postiindeks ja riik)

                                 —

                                 Töökohariigis puudub kindel aadress

                     —

                     Käive ja/või tulud igas tegevuse kohaks olevas liikmesriigis

                     —

                     Tööaeg igas tegevuse kohaks olevas liikmesriigis

                     —

                     Osutatud teenuste arv igas tegevuse kohaks olevas liikmesriigis

                     —

                     Tegevuse alguskuupäev

                     —

                     Tegevuse alguskuupäev

               10.   Taotlemine määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 13 lõike 3 (töötamine ning tegutsemine füüsilisest isikust ettevõtjana kahes või mitmes liikmesriigis) alusel

                     —

                     Tegevus füüsilisest isikust ettevõtjana (korrake vajalik arv kordi)

                                 —

                                 Nimi

                                 —

                                 Registreerimisnumber

                                 —

                                 Sotsiaalkindlustuse number

                                 —

                                 Maksukohustuslase number

                                 —

                                 Aadress (vähemalt linn, postiindeks ja riik)

                     —

                     Tööandja (korrake vajalik arv kordi)

                                 —

                                 Nimi

                                 —

                                 Registreerimisnumber

                                 —

                                 Sotsiaalkindlustuse number

                                 —

                                 Maksukohustuslase number

                                 —

                                 Aadress (vähemalt linn, postiindeks ja riik)

                     —

                     Tööandja Euroopa Liidu majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator (NACE)

                     —

                     Töö tegemise kohaks olevad liikmesriigid

                     —

                     Tegevuskohtade üksikasjalikud andmed (korrake vajalik arv kordi)

                                 —

                                 Aadress (vähemalt linn, postiindeks ja riik)

                                 —

                                 Töökohariigis puudub kindel aadress

                     —

                     Liikmesriigid, milles toimuv töö moodustab vähem kui 5 % töötaja tavapärasest tööajast ja/või mille eest töötaja saab vähem kui 5 % oma töötasust

                     —

                     Liikmesriigid, milles toimuv töö moodustab vähemalt 25 % töötaja tavapärasest tööajast ja/või mille eest töötaja saab vähemalt 25 % oma töötasust

                     —

                     Tegevuse alguskuupäev

                     —

                     Tegevuse alguskuupäev

               11.   Taotlemine määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 13 lõike 4 punkti a (isik, kes on riigiteenistuja ühes liikmesriigis ja kes töötab ja/või tegutseb füüsilisest isikust ettevõtjana teises liikmesriigis)

                     —

                     Tööandja (teenistusse võtnud riigiasutus)

                                 —

                                 Nimi

                                 —

                                 Registreerimisnumber

                                 —

                                 Sotsiaalkindlustuse number

                                 —

                                 Maksukohustuslase number

                                 —

                                 Aadress (vähemalt linn, postiindeks ja riik)

                     —

                     Tegevus füüsilisest isikust ettevõtjana ja/või töötajana (korrake vajalik arv kordi)

                                 —

                                 Nimi

                                 —

                                 Registreerimisnumber

                                 —

                                 Sotsiaalkindlustuse number

                                 —

                                 Maksukohustuslase number

                                 —

                                 Aadress (vähemalt linn, postiindeks ja riik)

                     —

                     Töötamise alguskuupäev

                     —

                     Töötamise lõppkuupäev

               12.   Taotlemine määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 15 (Euroopa Liidu ametnikud) alusel

                     —

                     Tööandja (tööd andev ELi institutsioon või asutus)

                                 —

                                 Nimi

                                 —

                                 Aadress (vähemalt linn, postiindeks ja riik)

                     —

                     Töökoht välisriigis

                                 —

                                 Nimi

                                 —

                                 Registreerimisnumber

                                 —

                                 Sotsiaalkindlustuse number

                                 —

                                 Maksukohustuslase number

                                 —

                                 Aadress (vähemalt linn, postiindeks ja riik)

                                 —

                                 Töökohariigis puudub kindel aadress

                     —

                     Euroopa Liidu ametnikuna töötamise alguskuupäev

                     —

                     Asjakohase isiku valitud õigusaktid: töötamise kohaks oleva liikmesriigi õigusaktid/isikule viimati kohaldatud liikmesriigi õigusaktid/isiku kodakondsusjärgse riigi õigusaktid

               C.   TAOTLUSVORMIDES KASUTATAVATE VASTUTUST KÄSITLEVATE LISATINGIMUSTE NÄITED
         1.   Üldine

                     —

                     „Kinnitan, et käesolevas vormis esitatud andmed on tõesed ja täielikud.“

                     —

                     „Olen kõikide küsimuste vastustena esitanud oma parima teadmise kohaselt tõesed andmed.“

               2.   Töötajate lähetamine

                     —

                     „Kinnitan, et olen teadlik kogu lähetusperioodi kestel kontrollide toimumise võimalikkusest tuvastamaks, et see periood ei ole lõppenud.. Nimetatud kontrollid võivad olla seotud eelkõige sotsiaalkindlustusmaksude tasumisega ja otsesuhte säilitamisega.“

                     —

                     „Lähetatud töötaja tööandjana kinnitan, et esitatud andmed on täielikud ja tõesed. Olen teadlik asjaolust, et esitatud andmeid võib kontrollida nii <lähetava liikmesriigi nimi> kui ka vastuvõtva riigi pädev asutus. Kui esitatud andmed ei ole kooskõlas tegeliku olukorraga, võidakse kohaldatavaid õigusakte käsitlev dokument tagasiulatuvalt tagasi võtta. Viidatud juhul kohaldatakse töö toimumise tegelikuks asukohaks oleva vastuvõtva riigi õigusakte. Võtan endale kohustuse teavitada <lähetava liikmesriigi nimi> pädevat asutust, kui (i) töötajat ei ole lähetatud või kui lähetusperiood katkeb kauemaks kui kaks kuud või (ii) kui lähetus katkestatakse enne eeldatud lähetusperioodi lõppu.“

               3.   Füüsilisest isikust ettevõtjate lähetamine

                     —

                     „Kinnitan, et olen teadlik tegevuse tingimuste muutumist käsitlevate kontrollide toimumise võimalikkusest kogu ajavahemiku jooksul, mil tegutsen ajutiselt minu tegevuse asukohaks olevas liikmesriigis. Nimetatud kontrollid võivad olla seotud eelkõige sotsiaalkindlustusmaksude tasumisega ning minu registreeritud asukohaks olevas liikmesriigis tegevuse jätkamiseks vajaliku taristu säilitamisega.“

               4.   Ühe tööandja heaks tehtav töö kahes või mitmes liikmesriigis – tööandja vastutust käsitlev lisatingimus:

                     —

                     „Kinnitan, et esitatud andmed on täielikud ja tõesed. Olen teadlik asjaolust, et esitatud andmeid võib kontrollida nii <lähetava liikmesriigi nimi> kui ka lähetust vastuvõtva riigi pädev asutus. Kui esitatud andmed ei ole kooskõlas tegeliku olukorraga, võidakse kohaldatavaid õigusakte käsitlev dokument tagasiulatuvalt tagasi võtta/. Viidatud juhul tehakse tegeliku olukorra alusel kindlaks, milliseid õigusakte tuleb kohaldada. Võtan endale kohustuse teavitada <lähetava liikmesriigi> pädevat asutust kõikidest töösuhtega seotud muutustest (nt tööandja, huvikeskme või töötundide muutumisest või uute tegevustega alustamisest).“

            (1)  ELT L 166, 30.4.2004, lk 1.


title: Komisjoni soovitus (EL) 2018/790, 25. aprill 2018, teadusinfo kättesaadavuse ja säilitamise kohta

text:
               31.5.2018

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 134/12

         KOMISJONI SOOVITUS (EL) 2018/790,
   25. aprill 2018,
   teadusinfo kättesaadavuse ja säilitamise kohta
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 292,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               2012. aasta juulis võttis Euroopa Komisjon vastu teadusinfo paketi, mis koosnes teatisest „Teadusinfo paremini kättesaadavaks: rohkem kasu avaliku sektori investeeringutest teadustegevusse“ (1) ning komisjoni soovitusest 2012/417/EL (2). Soovituse 2012/417/EL kohaselt vaatab komisjon kogu Euroopa Liidus tehtud edusammud üle, et hinnata vajadust võtta kehtestatud eesmärkide saavutamiseks täiendavaid meetmeid.

               (2)

               Teatises „Euroopa digitaalse ühtse turu strateegia“ (3) rõhutatakse, et andmete levitamine on majanduskasvu, innovatsiooni ja digiteerimise katalüsaator majanduse kõigis sektorites, seda eeskätt väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (sh idufirmade) jaoks, samuti ühiskonna jaoks tervikuna. Selles nenditakse, et suurandmed ja kõrgjõudlusega andmetöötlus muudavad teaduse tegemise ja teabe jagamise viise ning et see on tõhusamale ja reageerimisvõimelisemale avatud teadusele ülemineku osa (4). Selles teatakse komisjoni kavatsusest soodustada juurdepääsu avalikele andmetele, et innovatsioonile hoogu anda, ning alustada osana Euroopa pilvandmetöötluse algatusest tööd teadusotstarbelise avatud pilvandmetöötluse loomise nimel. Digitaalse ühtse turu strateegia rakendamise vahekokkuvõttes (5) teatab komisjon oma kavatsusest teha avaliku sektori ja avaliku sektori rahastatud andmed veelgi paremini kättesaadavaks.

               (3)

               Teatises „Konkurentsivõimelise andme- ja teadmuspõhise majanduse ülesehitamine Euroopas“, (6) mis käsitleb Euroopa pilvandmetöötluse algatust, esitatakse ratsionaalne ja ulatuslik kava, mille alusel arendada Euroopa avatud teaduse pilv teadusandmete ja -tulemuste talletamise, jagamise ja taaskasutamise usaldusväärseks avatud keskkonnaks. Samuti teatatakse selles komisjoni kavast vaadata läbi soovitus 2012/417/EL teadusinfo kättesaadavuse ja säilitamise kohta, et õhutada teadusinfot jagama ning looma teadlaste ja ettevõtjate jaoks andmete jagamist võimaldavaid stimuleerimiskavasid, preemiasüsteeme ning haridus- ja koolitusprogramme. Komisjoni talituste töödokumendis „Euroopa avatud teaduse pilve rakendamise tegevuskava“ (7) esitatakse liikmesriikide ja sidusrühmadega Euroopa avatud teaduse pilve võimalike juhtimis- ja rahastamismehhanismide teemal peetud mõttetalgute tulemused ning täpsustatakse meetmeid, mille eesmärk on kujundada Euroopa avatud teaduse pilvest teadusandmete taristute liit.

               (4)

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/98/EÜ (8) on kehtestatud põhimõte, et kõigil huvitatud isikutel peab olema võimalik taaskasutada kõiki avaliku sektori asutuse valduses olevaid kättesaadavaid andmeid ärilistel ja mitteärilistel eesmärkidel, võrreldavate taaskasutamisviiside osas mittediskrimineerivatel tingimustel ning tasu eest, mille ülempiiriks on andmete edastamisega seotud piirkulu.

               (5)

               Avatud juurdepääsu (9) poliitika eesmärk on teha vastastikuse eksperdihinnangu saanud teaduslikud väljaanded, teadusandmed ja muud teadustöö väljundid teadlastele ja laiemale avalikkusele levitamisprotsessi võimalikult varases etapis tasuta, avatud ja mittediskrimineerival viisil kättesaadavaks ning võimaldada teadusuuringute tulemusi taaskasutada. Avatud juurdepääs aitab parandada andmete kvaliteeti, vähendab vajadust teadusuuringuid tarbetult dubleerida, kiirendab teaduse arengut, aitab võidelda teaduspettusega ning soodustab üldisemalt majanduskasvu ja innovatsiooni. Lisaks avatud juurdepääsule on standardseks teadustavaks saamas andmehalduskavade koostamine.

               (6)

               Avatud juurdepääs on levitamisviis neile teadlastele, kes võivad otsustada oma töö avaldada, eriti avaliku sektori rahastatava teadustegevuse puhul. Litsentsimislahenduste eesmärk peaks olema teaduslike väljaannete levitamise ja taaskasutamise hõlbustamine.

               (7)

               Teadusuuringute tulemuste säilitamine on avalikes huvides. Tavapäraselt on see olnud raamatukogude ja arhiivide, eelkõige kohustusliku hoiustamisega tegelevate riiklike raamatukogude ülesanne. Uurimistulemuste maht suureneb pidevalt. Selleks et uurimistulemusi saaks digitaalsel kujul pikaajaliselt säilitada, peaksid olema loodud selleks vajalikud mehhanismid, taristud ja tarkvaralahendused. Oluline on rahastada säilitamist jätkusuutlikult, kuna digiteeritud sisu jooksev haldus on endiselt suhteliselt kulukas. Võttes arvesse uurimistulemuste säilitamise olulisust nende tulevase kasutamise seisukohast, tuleks liikmesriikidele anda soovitus töötada selles valdkonnas välja vastav poliitika või seda tõhustada.

               (8)

               Tehnoloogia edusammud on võimaldanud luua veebipõhised teadustaristud, millele on aluse pannud riikide valitsused, ülikoolid või teadusorganisatsioonid. Need toetavad käesoleva soovituse eesmärke, aidates teadlastel oma teadustöö tulemusi hallata ja võimaldades nende levitamist. Euroopa pilvandmetöötluse algatust käsitlevas teatises anti teada: „Euroopa avatud teaduse pilv ühendab alustuseks olemasolevad teadusandmete taristud, mis on praegu hajutatud eri teadusharude ja liikmesriikide vahel“. Vaja on kindlaks teha riikliku tasandi meetmed, mis peaksid võimaldama Euroopa avatud teaduse pilve tõhusat toimimist ja kasutamist, ning nende rakendamist soovitada.

               (9)

               Tehnoloogia edusammud on aja jooksul tinginud teadusmaailma olulise liikumise üha enam koostööl põhinevate meetodite suunas ja aidanud püsikindlalt kaasa teadusliku materjali mahu kasvule. Järjest koostööaltimaks ja läbipaistvamaks muutuva teadusliku lähenemise puhul tuleks tagada, et teadlastel on kõigis oma haridustee ja karjääri etappides võimalus oma kutseoskusi edasi arendada, sealhulgas kõrgharidusprogrammide varal. Samuti peaks neil olema võimalus omandada oskused, mis on vajalikud täielikuks kaasaminekuks avatud teadusega vastavalt digiõppe tegevuskavale (10).

               (10)

               Ametialase karjääri oluline osa on stiimulid ja preemiad. Ehkki teadlasi õhutatakse vaatama kaugemale riigi-, teadusharude ja valdkondade piiridest ning võtma omaks töötulemuste jagamise kultuuri, jääb selline tegevus nende ametialase karjääri seisukohast sageli tunnustuse ja tähelepanuta. Avatud teaduse tavade juurutamiseks tänapäevastes ülikoolides on välja töötamisel läbipaistvad ja vastutustundlikult koostatud näitajad. Selleks et mõõta paremini Euroopas tehtavat teadustööd ja pakkuda väärtuslikke stiimuleid teadlastele teadustöö tulemuste jagamiseks ning ülikoolidele ettevõtlusvaimu õhutamiseks, edendades samal ajal konkurentsi siseturul, võiks kasutada ajakohastatud preemiamehhanisme, mis kasutavad uue põlvkonna parameetreid.

               (11)

               Nagu on sedastatud nõukogu järeldustes, mis käsitlevad avatud, andmemahuka ja võrgustatud teadustööd kiirema ja laiema innovatsiooni hoogustajana (11) ning avatud teaduse süsteemile üleminekut, (12) peaksid liikmesriigid toetama avatud teadust ja avatud juurdepääsu.

               (12)

               Kõikjal maailmas tehakse jõupingutusi selleks, et liikuda avatud juurdepääsu poole. Liikmesriigid on osalenud nende püüdlustes ning nende jõupingutusi vastastikkusel põhineva, avatud ja koostööalti üleilmse teaduskeskkonna loomiseks tuleks toetada. Avatud teadus on liikmesriikide vastutustundlike teadusuuringute ja avatud innovatsiooni poliitika oluline aspekt. Sedamööda, kuidas digitehnoloogia kättesaadavaks muutub, tuleks teadus- ja rahastamispoliitikat selle uue keskkonnaga kohandada.

               (13)

               Komisjon on näidanud eeskuju sellistes valdkondades nagu võimalikult laialdane juurdepääs avatud teaduskeskkonnas (sealhulgas raamprogrammide käigus) toimunud teadustöö tulemustele ja nende taaskasutamine. Samuti on ta rakendanud arvatud andmete poliitikat komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse teadusandmete suhtes.

               (14)

               Valdkondades, mida käsitletakse soovituses 2012/417/EL ning teistes eelmistes põhjendustes nimetatud dokumentides, on tehtud hulgaliselt edusamme, kuid kõik eesmärgid ei ole saavutatud ning areng on liikmesriigiti olnud ebaühtlane. Euroopa teadustöö- ja innovatsioonipotentsiaali täielikuks ärakasutamiseks peavad kõik liikmesriigid rohkem pingutama.

               (15)

               Käesolev soovitus tugineb soovitusele 2012/417/EL ning asendab selle,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

      Avatud juurdepääs teadusväljaannetele

               1.

               Liikmesriigid peaksid kindlaks määrama ja rakendama selge poliitika (vastavalt riiklikele tegevuskavadele) avalikest vahenditest rahastatava teadustegevuse tulemusel saadud teadusväljaannete levitamiseks ja neile avatud juurdepääsuks. Nimetatud poliitika ja tegevuskavadega tuleks ette näha järgmine:

                           —

                           konkreetsed eesmärgid ja näitajad edusammude mõõtmiseks;

                           —

                           rakenduskavad, mis hõlmavad vastutusala jaotust ja asjakohast litsentsimist;

                           —

                           sellega seonduv finantsplaneerimine.

                     Liikmesriigid peaksid kooskõlas autoriõiguse alase liidu acquis' ja sellega kaasnevate õigustega tagama, et nimetatud poliitikal või tegevuskavadel on järgmised tulemused:

                           —

                           hiljemalt 2020. aastast on avatud juurdepääsu kaudu kättesaadavad kõik avaliku sektori rahastatava teadustegevuse tulemusena avaldatud teadusväljaanded;

                           —

                           sõltumata avaldamise kanalist (teadusajakiri, digitaristu, multimeediakanalid või mis tahes uus ja eksperimentaalne akadeemilise teabevahetuse kanal) antakse avatud juurdepääs avalikest vahenditest rahastatava teadustegevuse tulemusel avaldatud väljaannetele niipea kui võimalik, eelistatavalt nende avaldamise hetkel ning igal juhul mitte hiljem kui kuus kuud pärast avaldamise kuupäeva (12 kuud sotsiaal- ja humanitaarteaduste puhul);

                           —

                           turul kasutatavad litsentsimistingimused, mille puhul võetakse arvesse tehnoloogia arengut, ei piira tarbetult teksti- ja andmekaevet avalikest vahenditest rahastatava teadustegevuse tulemusel avaldatud väljaannetest, kui see on kooskõlas kehtivate autoriõigustealaste õigustaktidega ja ei piira nende kohaldamist;

                           —

                           teadlane säilitab teaduskirjastusega lepingut sõlmides sellised õigused intellektuaalomandile, mis on vajalikud muu hulgas avatud juurdepääsu nõuete täitmiseks. See puudutab ennekõike isearhiveerimist ja taaskasutamist (näiteks teksti- ja andmekaeve kaudu);

                           —

                           turu läbipaistvuse ja õiglase konkurentsi suurendamiseks avaldatakse teave lepingute kohta, mille avaliku sektori institutsioonid või avaliku sektori institutsioonide rühmad ja kirjastaja on sõlminud teadusinfo kasutamise kohta, ilma et see piiraks oskusteabe ja äriteabe (ärisaladuste) kaitset. See peaks hõlmama mitut liiki kokkuleppeid, eelkõige nn supersooduspakkumisi (st paberkandjal ja elektroonilisest väljaandest koosnevaid komplektabonemente, mida pakutakse soodushinnaga), ja nendega seotud nn kompensatsioonitehinguid, mille eesmärk on võimaldada konsortsiumidele avatud juurdepääsu raames toimuva avaldamise puhul soodustust;

                           —

                           innovatsiooni võimaldamiseks, avaliku sektori toetamiseks ja kodanike teavitamiseks on innovaatilistel ettevõtetel, eriti väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel, sõltumatutel teadlastel (näiteks nn kodanikualgatuse korras teadlastel), avalikul sektoril, ajakirjandusel ja kodanikel üldiselt läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil võimalikult laialdane juurdepääs teadusväljaannetele, milles avaldatakse avaliku sektori rahastatava teadustegevuse tulemusi.

               2.

               Liikmesriigid peaksid tagama, et teadustööd rahastavad institutsioonid, kes vastutavad teadustöö riikliku rahastamise eest, ja riiklikest vahenditest rahastatavad akadeemilised asutused rakendavad punktis 1 osutatud poliitikat ja riiklikke tegevuskavasid riiklikul tasandil koordineeritult järgmiselt:

                           —

                           kehtestavad rahastamisasutuses teadusväljaannete levitamise ja nendele avatud juurdepääsu poliitika ning koostavad rakenduskavad;

                           —

                           lisavad toetuslepingute sõlmimise ja teadusuuringutele antavate muude rahaliste toetuste andmise eeltingimuste hulka avatud juurdepääsu käsitlevad nõuded, loovad mehhanismid nendele nõuetele vastavuse kontrollimiseks ning võtavad järelmeetmed nõuetele mittevastavuse kõrvaldamiseks;

                           —

                           eraldavad vajalikud rahalised vahendid teadusinfo läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil levitamiseks (sealhulgas avatud juurdepääsu ja taaskasutamise kaudu) ning võimaldavad teadlastel kasutada selleks eri kanaleid, sealhulgas võimaluse korral digitaristuid, samuti uusi ja eksperimentaalseid viise akadeemiliseks teabevahetuseks;

                           —

                           annavad teadlastele juhtnööre avatud juurdepääsu käsitleva poliitika järgimise kohta ja õhutavad neid seda järgima, eelkõige seoses nende intellektuaalomandiõiguste haldamisega, et tagada avatud juurdepääs nende poolt avaldatud väljaannetele;

                           —

                           peavad ühiseid läbirääkimisi kirjastajatega, et saada läbipaistvad ja võimalikult soodsad tingimused väljaannetele juurdepääsuks, sealhulgas nende kasutamiseks ja taaskasutamiseks;

                           —

                           tagavad, et avaliku sektori rahastamise varal avaldatud väljaanded on asjakohaste tehniliste vahenditega kergesti tuvastatavad, muu hulgas teadustulemuste elektroonilistele versioonidele lisatud metaandmete ja püsivate tunnuskoodide kaudu.

      Teadusandmete haldamine, mis hõlmab avatud juurdepääsu

               3.

               Liikmesriigid peaksid vastavalt riiklikele tegevuskavadele kehtestama ja rakendama selge poliitika avalikest vahenditest rahastatava teadustegevuse tulemusel saadud teadusandmete haldamiseks, sealhulgas neile avatud juurdepääsuks. Nimetatud poliitika ja tegevuskavadega tuleks ette näha järgmine:

                           —

                           konkreetsed eesmärgid ja näitajad edusammude mõõtmiseks;

                           —

                           rakenduskavad, mis hõlmavad vastutusala jaotust ja asjakohast litsentsimist;

                           —

                           sellega seonduv finantsplaneerimine.

                     Liikmesriigid peaksid tagama, et kõnealusel poliitikal või tegevuskavadel on järgmised tulemused:

                           —

                           andmete haldamisest saab standardne teadustava teadusuuringute varajases etapis, kui andmeid genereeritakse või kogutakse; sel eesmärgil nõutakse muu hulgas andmehalduskavade koostamist;

                           —

                           avalikest vahenditest rahastatava teadustegevuse tulemusel saadud teadusandmed on turvalises ja usaldusväärses keskkonnas digitaristute, sealhulgas vajaduse korral Euroopa avatud teaduse pilve taristute kaudu leitavad, kättesaadavad, ühilduvad ja taaskasutatavad (nn FAIR-põhimõtted) ning püsivad sellisena, välja arvatud juhul, kui see on võimatu või kui see muudaks võimatuks uurimistulemuste edasise kasutamise (põhimõte „nii avatud kui võimalik, nii suletud kui vajalik“). Ennekõike võivad selle põhjused olla seotud eraelu puutumatuse, ärisaladuse, riikliku julgeoleku, õigustatud ärihuvide ning kolmandate isikute intellektuaalomandiõigustega. Nimetatud poliitika või riiklikud tegevuskavad ei tohiks mõjutada selliseid mis tahes kujul või mis tahes liiki andmeid, oskusteavet ja/või teavet, mis on enne teadustegevuse algust avaliku ja erasektori ühispartnerluses osalevate eraõiguslike isikute valduses;

                           —

                           võttes arvesse tehnoloogia arengut (sealhulgas dünaamilisi (reaalajas saadavaid) andmeid), ei piira turul kasutatavad litsentsimislahendused tarbetult teksti- ja andmekaevet avalikest vahenditest rahastatava teadustegevuse tulemusel saadud teadusandmetest, kui see on kooskõlas kehtivate autoriõigustealaste õigusaktidega ja ei piira nende kohaldamist;

                           —

                           innovatsiooni võimaldamiseks, avaliku sektori toetamiseks ja kodanike teavitamiseks on innovaatilistel ettevõtetel, eriti väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel, sõltumatutel teadlastel (näiteks nn kodanikualgatuse korras teadlastel), avalikul sektoril, ajakirjandusel ja kodanikel üldiselt läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil võimalikult laialdane juurdepääs teadusandmetele, milles avaldatakse avaliku sektori rahastatava teadustegevuse tulemusi.

               4.

               Liikmesriigid peaksid tagama, et teadustööd rahastavad institutsioonid, kes vastutavad teadustöö riikliku rahastamise eest, ja riiklikest vahenditest rahastatavad akadeemilised asutused rakendavad punktis 3 osutatud poliitikat ja riiklikke tegevuskavasid riiklikul tasandil koordineeritult järgmiselt:

                           —

                           kehtestavad rahastamisasutuse tasandil uurimisandmete haldamise poliitika ja koostavad rakenduskavad;

                           —

                           lisavad teadusandmeid produtseerivate projektide puhul toetuslepingutele ja muudele teadusuuringutele antavatele rahalistele toetustele andmehalduskava koostamise ja teadusandmetele avatud juurdepääsu käsitlevad nõuded (põhimõttel „nii avatud kui võimalik, nii suletud kui vajalik“), loovad mehhanismid nimetatud nõuetele vastavuse kontrollimiseks ning võtavad järelmeetmed nõuetele mittevastavuse kõrvaldamiseks;

                           —

                           eraldavad vajalikud rahalised vahendid andmete haldamiseks;

                           —

                           annavad teadlastele juhtnööre teadusandmete haldamist käsitleva poliitika järgimise kohta ja õhutavad neid seda järgima, eelkõige seoses vilumuse omandamisega andmehalduse kavandamisel ning selliste digitaristute väljaarendamisega, mis toetavad juurdepääsu teadusandmetele ja nende säilitamist;

                           —

                           tagavad, et andmekogumid on püsivate tunnuskoodide abil kergesti tuvastatavad, et need saab sobilike mehhanismide kaudu muude andmekogumite ja väljaannetega linkida ning et esitatud on lisateave, mis võimaldab neid nõuetekohaselt hinnata ja kasutada.

      Teadusinfo säilitamine ja taaskasutamine

               5.

               Liikmesriigid peaksid vastavalt riiklikele tegevuskavadele kehtestama ja rakendama selge poliitika teadusinfo (väljaanded, andmekogumid ja muud uurimistegevuse väljundid) säilitamiseks ja taaskasutamiseks. Nimetatud poliitika ja tegevuskavadega tuleks ette näha järgmine:

                           —

                           konkreetsed eesmärgid ja näitajad edusammude mõõtmiseks;

                           —

                           rakenduskavad, mis hõlmavad vastutusala jaotust ja asjakohast litsentsimist;

                           —

                           sellega seonduv finantsplaneerimine.

                     Liikmesriigid peaksid tagama, et kõnealusel poliitikal või tegevuskavadel on järgmised tulemused:

                           —

                           avaliku sektori toetust saavad akadeemilised asutused töötavad välja oma teadustulemuste säilitamise poliitika;

                           —

                           olemas on tõhus elektroonilise teadusinfo hoidmise süsteem, mis hõlmab juba algselt digitaalkujul avaldatavaid väljaandeid ning nendega seotud uurimistegevuse väljundeid;

                           —

                           pikaajaliseks säilitamiseks valitud teadusinfot kureeritakse asjakohaselt ja olemas on andmete taaskasutamist võimaldav riist- ja tarkvara;

                           —

                           laia valiku püsivate tunnuskoodide kaudu õhutatakse kasutama kordumatut identifitseerimist (uurimistegevuse väljundite, teadlaste, nende koduinstitutsioonide ja rahastajate ning rahalise panuse andjate omavahel seostamine), et uurimistulemusi oleks võimalik leida, korrata ka pikaajaliselt säilitada;

                           —

                           olemas on masinloetavad litsentsimissüsteemid ja -tingimused, mis ühilduvad juba olemasolevate avatud litsentsidega, mis võimaldavad taaskasutada avaliku sektori rahastatud teadustegevuse tulemusena saadud teadusinfot, kui see on kooskõlas kehtivate autoriõigustealaste õigustaktidega ja ei piira nende kohaldamist, et võimaldada seaduslikku taaskasutamist ja säilitamist;

                           —

                           edendatakse soodsaid tingimusi sidusrühmadele, et pakkuda teadusinfo taaskasutamisel põhinevaid lisaväärtusteenuseid.

      Avatud teaduse taristud

               6.

               Liikmesriigid peaksid vastavalt riiklikele tegevuskavadele kehtestama ja rakendama selge poliitika selliste taristute edasiarendamiseks, millel põhineb teadusinfole juurdepääsu ning selle säilitamise, jagamise ja taaskasutamise süsteem, ning edendama nende liidendust Euroopa avatud teaduse pilve. Nimetatud poliitika ja tegevuskavadega tuleks ette näha järgmine:

                           —

                           konkreetsed eesmärgid ja näitajad edusammude mõõtmiseks;

                           —

                           rakenduskavad, mis hõlmavad vastutusala jaotust ja asjakohast litsentsimist;

                           —

                           sellega seonduv finantsplaneerimine.

                     Liikmesriigid peaksid tagama, et nimetatud poliitikal või riiklikel tegevuskavadel on järgmised tulemused:

                           —

                           vahendid määratakse, kaasatakse ja luuakse majanduslikult tõhusal ja innovatsiooni soodustaval viisil, edendades samal ajal konkurentsi siseturul;

                           —

                           on tagatud taristu kvaliteet ja usaldusväärsus, sealhulgas laialdaselt tunnustatud sertifitseerimismehhanismide, spetsifikaatide ja standardite kaudu;

                           —

                           teadlastel on läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil parem juurdepääs teadusressurssidele ja -teenustele teadusinfo talletamiseks, haldamiseks, analüüsiks, jagamiseks ja taaskasutamiseks, sealhulgas Euroopa avatud teaduse pilve kaudu, kui see on kättesaadav;

                           —

                           taristud kasutavad täiendavaid näitajaid ja parameetreid ning on sellest tulenevalt võimelised koguma teavet, mille alusel jälgitakse ja hinnatakse avatust ja avatud teadust, samuti teadustegevust ja teenistuskäigu hindamist.

               7.

               Liikmesriigid peaksid tagama riiklike taristute omavahelise koostoime ning koostoime Euroopa avatud teaduse pilve ja muude üleilmsete algatustega järgmisel viisil:

                           —

                           osaledes töös, mille eesmärk on määratleda Euroopa avatud teaduse pilve kaudu juurdepääsetavate andmete ja teenuste suhtes kehtivad standardid, samuti näitajad ja parameetrid, mida kasutatakse teadustegevuse mõju mõõtmiseks Euroopa avatud teaduse pilve kontekstis;

                           —

                           tagades uute või äsja uuendatud taristute koostalitlusvõime, võttes seejuures arvesse Euroopa avatud teaduse pilve arengut ja vältides nii kapseldumist, aidates kaasa killustatuse vähendamisele ning edendades teadusavastusi ja teadusharude- ning riikideülest koostööd;

                           —

                           tehes ära eeltöö teenuste kasutamiseks ja teadusinfo jagamiseks Euroopa avatud teaduse pilve kaudu.

      Oskused ja pädevused

               8.

               Liikmesriigid peaksid vastavalt riiklikele tegevuskavadele kehtestama selge poliitika seoses oskuste ja pädevustega, mida teadlased ja akadeemiliste asutuste töötajad teadusinfoga seoses vajavad. Nimetatud poliitika ja tegevuskavadega tuleks ette näha järgmine:

                           —

                           konkreetsed eesmärgid ja näitajad edusammude mõõtmiseks;

                           —

                           rakenduskavad, sealhulgas vastutusala jaotus;

                           —

                           sellega seonduv finantsplaneerimine.

                     Liikmesriigid peaksid tagama, et kõnealusel poliitikal või tegevuskavadel on järgmised tulemused:

                           —

                           osana kõrgharidus- ja koolitussüsteemist tagatakse karjääri kõigis etappides vajalikud teadmised ja koolitus avatud juurdepääsu, andmete uurimise haldamise, andmete teenindamise, andmete säilitamise, andmete hooldamise ja avatud teaduse kohta ning nende varal jõutakse asjaomases valdkonnas parimate tavadeni;

                           —

                           edendatakse ja/või käivitatakse kraadiõppe programme, et luua andmetöötlustehnoloogia valdkonnas uusi ametiprofiile;

                           —

                           toetatakse andmemahuka andmetöötluse ekspertide, sealhulgas andmespetsialistide, tehnikute ja andmehaldurite väljaõpet ja koolitamist.

      Stiimulid ja preemiad

               9.

               Liikmesriigid peaksid vastavalt riiklikele tegevuskavadele kehtestama selge poliitika, mille alusel otsustada, milliseid muudatusi teha seoses teadusinfoga teadlaste töölevõtmise ja nende teenistuskäigu hindamise süsteemi, hindamissüsteemi, mida kasutatakse teadlastele toetuste andmisel, ja hindamissüsteemidesse, mis on ette nähtud teadustööga tegelevatele institutsioonidele. Nimetatud poliitika ja tegevuskavadega tuleks ette näha järgmine:

                           —

                           konkreetsed eesmärgid ja näitajad edusammude mõõtmiseks;

                           —

                           rakenduskavad, sealhulgas vastutusala jaotus;

                           —

                           sellega seonduv finantsplaneerimine.

                     Liikmesriigid peaksid tagama, et kõnealusel poliitikal või tegevuskavadel on järgmised tulemused:

                           —

                           akadeemilise karjääri süsteem toetab ja tunnustab teadlasi, kes osalevad oma uurimistulemuste vahetamises, eelkõige tagades oma väljaannete ja muude uurimistegevuse väljundite varajase jagamise ning neile avatud juurdepääsu;

                           —

                           teadusuuringute avaliku sektori rahastamisvahendite haldamise eest vastutavad asutused ning riiklikest vahenditest rahastatavad akadeemilised asutused toetavad riikliku poliitika rakendamist, nähes ette mehhanismid, mis võimaldavad, mõõdavad ja tunnustavad teadusandmete vahetamist;

                           —

                           uurimistegevuse ja teenistuskäigu hindamise süsteemidesse lisatakse täiendavad näitajad ja parameetrid, mille abil saab hinnata avatust, niihästi (kuid mitte ainult) uurimistegevuse laiema sotsiaalse mõju plaanis kui ka konkreetse teadlase tasandil (nn uue põlvkonna parameetrid).

      Mitmeid sidusrühmi hõlmav dialoog avatud teaduse teemal riikide, Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil

               10.

               Liikmesriigid peaksid seoses punktides 1–9 käsitletud küsimustega osalema avatud teadusele ülemineku teemal peetavates, mitmeid sidusrühmi hõlmavates riikliku, Euroopa ja/või rahvusvahelise tasandi dialoogides.
               Liikmesriigid peaksid tagama, et

                           —

                           sellised dialoogid tugevdavad avatud teaduse ühendatud tehnoloogilist keskkonda, mis hõlmab kõiki uurimistegevuse väljundeid selle elutsükli kõigis etappides (andmed, väljaanded, tarkvara, meetodid, protokollid jne);

                           —

                           järk-järgult saavutatakse süsteemi üleminek avatud teadusele ja see hõlmab lisaks tehnilistele muutustele ja tõhususele vastastikkuse põhimõtet, muutust teadlaste suhtumises, samuti akadeemilistes astutustes toimuva teadustegevuse ja rahastajate institutsioonide tasandi kursimuutust avatud teaduse suunas, ning vajaduse korral selliseid küsimusi nagu teadusväärikus ja -eetika.

      Liikmesriikide struktureeritud koordineerimine Euroopa Liidu tasandil ja käesoleva soovituse järelmeetmed

               11.

               Liikmesriikidel peaks olema riiklik kontaktpunkt, mille ülesanded oleksid järgmised:

                           —

                           koordineerida käesolevas soovituses loetletud meetmeid;

                           —

                           olla vahendajaks komisjoniga suhtlemisel selliste küsimuste korral, mis on seotud teadusinfo kättesaadavuse ja säilitamisega, ennekõike ühiste põhimõtete ja standardite paremad määratlused, rakendusmeetmed ning uurimistulemuste Euroopa teadusruumis levitamise ja vahetamise uued viisid;

                           —

                           koostada aruanne käesoleva soovituse järelmeetmete kohta.

               12.

               Liikmesriigid peaksid teavitama komisjoni käesoleva soovituse elementide põhjal võetud meetmetest 18 kuud pärast käesoleva soovituse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ja seejärel iga kahe aasta järel. Selle alusel peaks komisjon kogu ELis tehtud edusammud üle vaatama, et hinnata vajadust võtta kehtestatud eesmärkide saavutamiseks täiendavaid meetmeid.

      Brüssel, 25. aprill 2018

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Mariya GABRIEL

            komisjoni liige

         Carlos MOEDAS

      (1)  COM(2012) 401 final, 17. juuli 2012.

      (2)  Komisjoni 17. juuli 2012. aasta soovitus 2012/417/EL teadusinfo kättesaadavuse ja säilitamise kohta (ELT L 194, 21.7.2012, lk 39).

      (3)  COM(2015) 192 final, 6. mai 2015.

      (4)  Avatud teadus tähistab koostöö ja teadmiste levitamise uutel viisidel põhinevat uut lähenemist teadusprotsessile, mis parandab digitehnoloogiat ja uusi koostöövahendeid kasutades uurimistulemuste kättesaadavust ja nende taaskasutatavust.

      (5)  COM(2017) 228 final, 10. mai 2017.

      (6)  COM(2016) 178 (final), 19. aprill 2016.

      (7)  SWD(2018) 83 final, 14. märts 2018.

      (8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta direktiiv 2003/98/EÜ avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamise kohta (ELT L 345, 31.12.2003, lk 90).

      (9)  Avatud juurdepääs tähendab võimalikult väheseid piiranguid hõlmavat võimalust saada juurdepääs uurimistegevuse digiteeritud väljunditele ja neid taaskasutada.

      (10)  COM(2018) 22 final.

      (11)  Nõukogu 29. mai 2015. aasta järeldused 9360/15.

      (12)  Nõukogu 27. mai 2016. aasta järeldused 9526/16.