title: Komisjoni soovitus (EL) 2016/1871, 28. september 2016, mis on adresseeritud Kreeka Vabariigile ja milles käsitletakse konkreetseid kiireloomulisi meetmeid, mida Kreeka peab võtma üleandmiste taasalustamiseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 604/2013 kohaselt

text:
               21.10.2016

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 286/75

         KOMISJONI SOOVITUS (EL) 2016/1871,
   28. september 2016,
   mis on adresseeritud Kreeka Vabariigile ja milles käsitletakse konkreetseid kiireloomulisi meetmeid, mida Kreeka peab võtma üleandmiste taasalustamiseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 604/2013 kohaselt
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 292,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Liikmesriigid peatasid rahvusvahelise kaitse taotlejate Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 604/2013 (1) (edaspidi „Dublini määrus“) kohase üleandmise Kreekale 2011. aastal, pärast kaht Euroopa Inimõiguste Kohtu ja Euroopa Liidu Kohtu otsust, (2) millega tuvastati Kreeka varjupaigasüsteemis sellised süsteemsed puudused, mis põhjustasid liikmesriikidelt nõukogu määruse (EÜ) nr 343/2003 (3) kohaselt Kreekale üle antavate rahvusvahelise kaitse taotlejate põhiõiguste rikkumist.

               (2)

               Alates sellest, kui Euroopa Inimõiguste Kohus kuulutas 2011. aastal välja otsuse kohtuasjas M.S.S vs Belgia ja Kreeka, on Euroopa Nõukogu ministrite komitee jälginud olukorda Kreekas, võttes aluseks eduaruanded, mida Kreeka on kohustatud esitama tõenditena kohtuotsuse täitmise kohta, ning Kreekas tegutsevatelt valitsusvälistelt ja rahvusvahelistelt organisatsioonidelt (nt ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametilt) saadud tõendid.

               (3)

                  M.S.Si kohtuasjas tehtud otsuse tagajärjel kohustus Kreeka reformima oma varjupaigasüsteemi varjupaigapoliitika reformi ja rände haldamist käsitleva riikliku tegevuskava alusel, mis esitati 2010. aasta augustis ja vaadati läbi 2013. aasta jaanuaris (edaspidi „Kreeka tegevuskava“). Kreeka esitas 1. oktoobril 2015 nõukogule ümberpaigutamiskava rakendamise ja esmase vastuvõtu keskustega seotud tegevuskava, milles on välja toodud ka teatavad prioriteetsed meetmed kokkulepitud, aga veel viibivate meetmete rakendamiseks varjupaiga ja vastuvõtu valdkonnas.

               (4)

               Samas avaldab praegune pagulas- ja rändekriis Kreeka kui peamise Vahemere idaosa rändetee esimese sisenemise riigi varjupaiga- ja rändesüsteemidele endiselt survet. Ajavahemikus jaanuar kuni 12. september 2016 saabus Kreekasse ebaseaduslikul teel 165 202 rändajat (4). ELi ja Türgi avaldus (5) on toonud küll kaasa iga päev Türgist Kreekasse saabuvate inimeste arvu olulise vähenemise, (6) kuid sellega on pandud Kreeka ametiasutustele ka uusi kohustusi. Samuti on olukord Kreekas märkimisväärselt muutunud pärast Lääne-Balkani rändetee tegelikku sulgemist, mis ei lase kolmandate riikide kodanikel edasi reisida. Selle tulemusena on jäänud Kreekasse pidama umbes 60 528 ebaseaduslikult saabunud kolmandate riikide kodanikku (7). Samal ajal ei ole liikmesriigid ümberpaigutamiskavasid veel täielikult täitnud ja on Kreekal lasuvat survet vähendanud vaid osaliselt (8).

               (5)

               10. veebruaril 2016 saatis komisjon Kreeka Vabariigile esimese soovituse, milles käsitletakse kiireloomulisi meetmeid, mida Kreeka peab võtma üleandmiste taasalustamiseks Dublini määruse kohaselt (edaspidi „esimene soovitus“) (9). 15. juunil 2016 saatis komisjon Kreeka Vabariigile teise soovituse, milles käsitletakse kiireloomulisi meetmeid, mida Kreeka peab võtma üleandmiste taasalustamiseks Dublini määruse kohaselt (edaspidi „teine soovitus“) (10). Soovituses jõuti järeldusele, et olukord Kreekas peab ikka veel märgatavat paranema, enne kui komisjon saab uuesti hinnata, kas on võimalik taasalustada Dublini määruse kohaseid üleandmisi Kreekale.

               (6)

               14. juulil 2016 sai komisjon Kreekalt ülevaate varjupaigataotlejate olukorrast riigis ja teises soovituses väljatoodud lahendamata probleemide kõrvaldamisel tehtud edusammudest.

               (7)

               Kreeka ametiasutused on saanud 1. jaanuarist18. septembrini 2016 kokku 28 752 varjupaigataotlust. 1. septembril 2016 andis Kreeka komisjonile teada 8. juunil 2016 alanud eelregistreerimise edukast lõpuleviimisest (11). Eelregistreerimise eesmärk oli registreerida kõik ebaseaduslikud kolmandate riikide kodanikud, kes olid saabunud Kreekasse enne 20. märtsi 2016 ja tahtsid saada rahvusvahelist kaitset, aga kelle suhtes ei olnud Kreeka ametiasutused veel varjupaigamenetlust alustanud. Olemasolevate andmete kohaselt (12) on Kreeka ametiasutused eelregistreerinud mandril 2016. aasta juunist juulini 27 592 isikut kui varjupaigataotlejat, kes ei ole veel taotlust esitanud. Nende taotluste esitamine algas 1. septembril 2016. Saartel eelregistreeriti 2016. aasta 20. märtsist18. septembrini veel 15 253 isikut, kellest 6 298 on praeguseks varjupaigataotluse esitanud.

               (8)

               Kreeka saatis 19. septembril 2016 komisjonile kirja värske teabega varjupaigataotlejate olukorra ja varjupaigasüsteemi reformimise edusammude kohta Kreekas. Samuti väljendas Kreeka muret Dublini määruse kohaste üleandmiste võimaliku taasalustamise üle, kuna Kreekas on praegu lõksus nii palju sisserändajaid (kellest enamiku kohta on nüüdseks alanud varjupaigamenetlus), ning ELi ja Türgi avalduse rakendamise raskuste üle. Samuti märkis Kreeka, et Kreekast teistesse liikmesriikidesse ümberpaigutatavate inimeste arv on endiselt ümberpaigutamisotsustes ettenähtust väiksem.

               (9)

               Komisjon on võtnud teatavaks Kreeka riikliku õiguse täiustamise eesmärgiga võtta üle uuesti sõnastatud varjupaigamenetluste Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/32/EL (13) ja osa uuesti sõnastatud vastuvõtutingimuste Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivist 2013/33/EL (14). Kreeka parlament võttis 3. aprillil 2016 vastu uue seaduse (seadus nr 4375/2016), kuid kõik sätted ei ole jõustunud (15). 22. juunil 2016 kiitis parlament heaks seaduse nr 4375/2016 muutmise, millega muudeti muu hulgas ka apellatsioonikomitee koosseisu ja varjupaigataotlejate õigust ärakuulamisele selle ees (seadus nr 4399/2016) (16). 31. augustil 2016 võttis Kreeka parlament vastu seaduse ka Kreekas elavate koolealiste pagulaslaste kohta (seadus nr 4415/2016) (17).

               (10)

               Pärast kahe soovituse vastuvõtmist on Kreeka nii ebaseaduslike sisserändajate kui ka rahvusvahelise kaitse taotlejate vastuvõtmise võime märgatavalt suurendanud. 14. septembri 2016. aasta seisuga on Kreeka ametiasutuste andmeil mandril asuvates ajutistes ja alalistes vastuvõtukeskustes 62 987 kohta, mis on ette nähtud nii Kreekas viibivatele ebaseaduslikele rändajatele kui ka rahvusvahelist kaitset vajavatele isikutele (18). 14. juulil 2016 andis Kreeka komisjonile teada, et suudab anda suurele osale ebaseaduslikest sisserändajatest ja varjupaigataotlejatest peavarju, toitu ja kõiki põhiteenuseid ning tegeleb sellega, et tagada kõigile pagulastele piisav elatustase.

               (11)

               Peale selle andis Kreeka 14. juulil teada, et kavatseb suurendada haavatavate taotlejate (eriti saatjata alaealiste) majutusvõimalusi. Kavas oli luua juulis olemas olnud 622 kohale lisaks veel 700 kohta ning kasutada saatjata alaealistele uute kohtade leidmiseni ELi finantsabiga eraldi ruume olemasolevates varjupaikades. Seda eesmärki siiski ei saavutatud – Kreeka andis 19. septembril 2016 komisjonile teada, et saatjata alaealiste jaoks on varjupaikades 891 kohta. Need vastuvõtukohad on praegu täis ja ootelehel on 1 487 saatjata alaealist, kes tuleb majutada sobivatesse vastuvõtukohtadesse (19). Seega on edasiminek selles valdkonnas aeglane ning on selge, et Kreeka peab kiirendama jõupingutusi saatjata alaealistele sobiva arvu vastuvõtukohtade leidmisel ja sellise majutusnõudluse rahuldamisel.

               (12)

               Peale selle on uute Egeuse mere saartele saabujatega seoses suuri probleeme. Maksimaalne vastuvõtusuutlikkus on 7 450 kohta, samas kui saartel oli 27. septembri 2016. aasta seisuga registreeritud 13 863 isikut. Uute tulijate saabumine on küll vähemaks jäänud, aga endiselt pidev, mistõttu tekitavad muret ohutus-, turva- ja hügieeniküsimused ning haavatavatele rühmadele sobimatud tingimused.

               (13)

               Peale selle on enamik Kreeka vastuvõtukohti ajutised ja mõnes pakutakse seal majutatutele ainult kõige hädavajalikumaid tingimusi, nagu toit, vesi, tualetid ja elementaarne arstiabi. Sellest võib küll piisata väga lühiajaliselt – kuni parematesse tingimustesse pääsemiseni –, aga mõnes kohas on tingimused ikka veel palju halvemad kui ette nähtud rahvusvahelise kaitse taotlejate jaoks vastuvõtutingimuste direktiivis 2013/33/EL.

               (14)

               2016. aasta jaanuaris allkirjastasid komisjon ja ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet delegeerimiskokkuleppe, mille koguväärtus on 80 miljonit eurot, et luua 20 000 avatud majutuskohta (üürikorterikavad, hotellivautšerid ja peremajutusprogrammid) peamiselt ümberpaigutamistingimustele vastavate rahvusvahelise kaitse taotlejatele (20). Delegeerimiskokkulepet muudeti 2016. aasta juulis, et lisada majutussüsteemi võimalus luua kohti ka ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti hallatavates ümberpaigutuskohtades ning sõnastada selgemalt, et majutussüsteemi sihtrühm ei sisalda mitte ainult ümberpaigutamiskandidaate, vaid ka varjupaigataotlejaid. Juunist alates on majutuskohtade arv märgatavalt suurenenud (umbes 5 600 võrra). ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti üüriprogrammi kohaselt ümberpaigutamistingimustele vastavate taotlejate jaoks 2015. aasta detsembris lubatud 20 000 kohast oli 19. septembril olemas 12 045: 3 404 hotellides/tervikhoonetes, 6 559 korterites, 385 peredes ja 507 saatjata alaealiste jaoks ettenähtud kohtades (21).

               (15)

               Eeltoodust nähtub, et Kreeka peab tegema veel palju, et pakkuda varjupaigataotlejatele piisavat ja sobival tasemel alalist otstarbekohast avatud majutust. Kreeka 25. augusti kirjast selgub, et mandrile kavandatud 39 alalises vastuvõtukohas saab olema hinnanguliselt 32 700 kohta. 19. septembri kirjas kinnitas Kreeka, et uued kohad, mis pakuvad ELi nõuetele vastavaid inimväärseid elamistingimusi, on leitud ja renoveeritakse täielikult. Plaanide kiire elluviimine on hädavajalik ning arvestades seda, et mõni ajutine koht muudetakse alaliseks, peab olema reservis ka piisavalt ajutisi kohti, kuhu majutada ootamatult suurt arvu saabunuid. Peale selle on vaja, et Kreeka ametiasutused annaksid vastuvõtusuutlikkuse kohta täpsemaid andmeid ning põhjalikke ja pidevalt ajakohastatavaid vajaduste hinnanguid (vastuvõtmissuutlikkus kokku ja selle olemus), nagu nõutud teises soovituses.

               (16)

               Olulisi edusamme on täheldatud piirkondlike varjupaigaametite loomisel. Kreeka õigusaktidega nähakse ette piirkondlike varjupaigaametite loomine Atika, Thessaloníki, Traakia, Ípeirose, Tessaalia, Lääne-Kreeka, Kreeta, Lesbose, Chíose, Sámose, Lérose ja Rhodose piirkonnas (22). Varjupaigateenistuse direktori otsusega on võimalik luua ka autonoomsed varjupaigaüksused, millega katta varjupaigateenistuse lisavajadused. Siiani on tööd alustanud kaheksa piirkondlikku ametit Atika, Traakia, Thessaloniki, Lesbose, Samose ja Rhodose piirkonnas. Lisaks on loodud veel kaks varjupaigaüksust Chíoses ja Kosil, nii et kokku on varjupaigaüksusi nüüd viis. Õigusaktides on sätestatud veel kolme piirkondliku varjupaigaüksuse töölehakkamine: Kosil, Ípeiroses (Ioannina linnas), Kreetal (Irákleio linnas) ja Tessaalias (Volose linnas). Peale selle tuleb Lääne-Kreeka (Pátra linna) varjupaigaüksus ülendada piirkondlikuks varjupaigaametiks. Samuti on loodud Alimose ümberpaigutamisüksus, mis alustas tööd 26. septembril 2016.

               (17)

               Kreeka ametiasutused on aruannetes komisjonile ka teada andnud varjupaigateenistusse lisatöötajate värbamisest, et suurendada selle menetlusvõimet. 14. juulil 2016 antud teabe kohaselt töötas varjupaigateenistuses 350 töötajat ehk kaks korda rohkem kui 2015. aastal. Kolmandik töötajaid töötab tähtajalise töölepinguga, mida rahastatakse eri ELi ja EMP rahastamisallikatest. Kreeka parlament on kiitnud heaks veel 300 alalise töötaja palkamise lähikuudel. See on täienduseks ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti palgatud tähtajalise lepinguga töötajatele ja liikmesriikide ekspertidele, kes lähetati Kreeka varjupaigateenistusse kindlaks ajavahemikuks Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti (EASO) kaudu.

               (18)

               Uute eelregistreeritud varjupaigataotlejate esitatavate varjupaigataotluste menetlemiseks kavatseb varjupaigateenistus võtta septembri keskpaigast novembri keskpaigani järk-järgult tööle 177 uut töötajat, et suurendada majutus- ja menetlussuutlikkust. 56 ametnikku hakkab registreerima ümberpaigutamistingimustele vastavaid taotlejaid ja 25 Dublini määruse kohaldamisalasse kuuluvaid taotlusi, 7 hakkab tegelema selgelt alusetute juhtumitega kiirendatud menetluse korras, 60 hakkab registreerima ja menetlema rahvusvahelise kaitse taotlusi tavamenetluse korras ning 29 ametnikku hakkab tegelema erinevate haldus- ja statistikaülesannetega.

               (19)

               Kreekas varjupaigamenetlusse suunatud varjupaigataotlejate arvu väga olulist suurenemist arvestades on selge, et varjupaigateenistuse praegune ja kavandatud personali arv jääb praeguste ja tõenäoliste tulevaste juhtumitega piisavaks tegelemiseks liiga väikeseks, eriti kuna Kreeka andis juulis teada, et esitatud taotluste läbivaatamisele võib kuluda kuni kolm aastat. Kreeka ametiasutused märkisid 14. juuli 2016. aasta kirjas, et personali ei saa kiiremini suurendada, sest ei ole nii palju vanema astme töötajaid, kes uusi koolitaks ja juhendaks. Suurenenud varjupaigataotluste arvu menetlemiseks on varjupaigateenistusel siiski vaja oluliselt rohkem töötajaid ja materiaalseid vahendeid. Selleks tuleb teha põhjalik hindamine, mille tulemusi tuleb pidevalt ajakohastada ning milles arvestatakse ootel varjupaigataotluste arvu, varjupaigataotluste arvu, mida Kreeka varjupaigateenistus korraga suudab menetleda, ja taotluste menetlemiseks (tõenäoliselt) vajaminevate töötajate arvu. Selle alusel saab mitte ainult hinnata varjupaigateenistusele vajalike töötajate arvu, vaid ka seda, kuidas komisjon, selle ametid ja liikmesriigid saaksid kõige paremini aidata Kreekal neid taotlusi kiiremini menetleda.

               (20)

                  M.S.Si kohtuasjas tehtud otsuse kohaselt peab varjupaigataotlejatel olema reaalne võimalus taotluse rahuldamata jätmise otsus edasi kaevata. Selles küsimuses on edasiminek märgatav. 2016. aasta aprillis vastu võetud seadusega nr 4375/2016 asutati apellatsiooniamet ja -komiteed. Et apellatsiooniamet saaks täiel määral tööle asuda, tuleb 2016. aasta lõpuks luua sobiv arv apellatsioonikomiteid.

               (21)

               Hiljuti vastu võetud seadusega nr 4399/2016 luuakse uued apellatsioonikomiteed. Nende ülesanne on vaadata läbi kõik 24. juuniks 2016 Kreeka varjupaigateenistuse otsuste vastu esitatud apellatsioonkaebused. Prioriteedina keskenduvad apellatsioonikomiteed Kreeka saartel esitatud kaebustele, et aidata kaasa ELi ja Türgi avalduse rakendamisele. Uued apellatsioonikomiteed avaldasid esimesed otsused augusti keskel. Praegu on neid viis. Samuti muudeti seadusega nr 4399/2016 komiteede koosseisu – nüüd koosnevad need kolmest liikmest: kaks halduskohtu kohtunikku ja üks asjaomase tausta ja kogemustega Kreeka kodanik, kelle esitavad ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet või riiklik inimõiguste komitee.

               (22)

               Vanad apellatsioonikomiteed, mis loodi selliste varjupaigataotlustega seotud apellatsioonkaebuste menetlemiseks, mida Kreeka ei olnud veel suutnud menetleda, said lisamandaadi menetleda esimese astme otsuste sisuliste edasikaebuste kõrval ka lubatavusega seotud otsuste edasikaebusi kooskõlas ELi ja Türgi avaldusega. Juunis loodud uued apellatsioonikomiteed peaksid leevendama 20 vana apellatsioonikomitee koormust, kes saavad nüüd menetleda vanu ehk viibiva menetlusega edasikaebusi kiiremini.

               (23)

               Rohkem edusamme on tehtud pikemat aega käsitlemata jäänud vana menetluse kohaste kaebustega, mille menetlemist reguleeritakse presidendi dekreediga nr 114/2010. 21. septembri 2016. aasta seisuga hõlmab mahajäämus umbes 8 075 juhtumit (kokku umbes 51 000 juhtumist, mida peeti kuhjunud kaebuste osaks 2013. aasta alguses ja umbes 13 975 juhtumist 2016. aasta juunis). Kreeka ametiasutused on andnud humanitaareesmärgil load isikutele, kelle varjupaigataotluse menetlemine on kaua viibinud ja kellel on õigus saada elamisluba humanitaarsetel või muudel erandlikel põhjustel vastavalt Kreeka seadusele nr 4375/2016. Elamisluba väljastatakse kaheks aastaks ja seda saab pikendada (23). Nende omanikel on Kreekas samad õigused ja hüved kui täiendava kaitse staatuse saanutel (24) ning neid ei peeta enam varjupaigataotlejateks. Mõnd viibinud menetlusega apellatsioonkaebust aga uuritakse sisuliselt. Pärast esimest soovitust tehtud edusammudele vaatamata peaks Kreeka jätkama jõupingutusi vanade kaebuste menetlemise lõpuleviimisel, tagades, et taotlejad, kelle kaebuse käsitlemine on ootel, saaksid kasutada oma õigust reaalsele õiguskaitsele.

               (24)

               Arvestades Kreekas ELi ja Türgi avalduse rakendamisest alates esitatud taotluste arvu kasvu, on hädavajalik, et apellatsiooniametis oleksid täidetud kõik töökohad, et amet suudaks toime tulla apellatsioonide hulga oodatava olulise suurenemisega. Samuti tuleb pidevalt hinnata vajadusi, võttes arvesse hetkel ootel edasikaebuste arvu eri apellatsiooniorganites ja kaebuste arvu, mida need tõenäoliselt menetleda suudavad.

               (25)

               Uue seadusega (nr 4375/2016) nähakse ette, et taotlejad peavad apellatsioonietapis saama tasuta õigusabi. Kõik selle seaduse praktiliseks rakendamiseks vajalik ei ole siiski veel tehtud. Ministri otsus, millega rakendatakse seaduse nr 4375/2016 kohane tasuta õigusabi andmine, võeti vastu 9. septembril 2016 ning Kreeka ametiasutuste sõnul peaksid pärast selle otsuse tegemist saama kiiresti tehtud kõik, mida on apellatsioonietapis kõigile taotlejatele tasuta õigusabi andmiseks vaja. Tasuta õigusabi andmise rahastamine on tagatud riikliku programmi kaudu Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondist. Lisaks sõlmiti ELi hädaabi rahastamise raames ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametiga toetusleping kogusummas 30 miljonit eurot (25). ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet kasutab neid rahalisi vahendeid muu hulgas rahvusvahelise kaitse taotlejatele apellatsiooni etapis tasuta õigusabi andmiseks kuni 2017. aasta alguseni, mil Kreeka ametiasutused on eeldatavasti rakendanud oma tasuta õigusabi kava. Kreeka andis 19. septembril komisjonile teada, et varjupaigateenistuse hallatav advokaatide nimekiri koostatakse 2017. aasta algul. Kreeka peaks võtma vajalikke meetmeid, et tagada varjupaigamenetluses kohe õigus tasuta õigusabile.

               (26)

               Uues seaduses nr 4375/2016 on sätestatud, et haldusreformi- ja siseministeeriumi luuakse uus vastuvõtu direktoraat ja sotsiaalse integratsiooni direktoraat, millel mõlemal on eriosakonnad saatjata alaealiste vastuvõtmiseks ja integreerimiseks (sh esindaja pakkumine). Hoolimata sellest peavad Kreeka ametiasutused ikkagi võtma vastu rakendusmeetmed, millega tagada saatjata alaealistele asjakohased reaalsed menetluslikud tagatised ja vastuvõtutingimused. Kuigi Kreeka valitsus on juba vastu võtnud ministri otsuse varjupaika taotlevate saatjata alaealiste vanuse hindamise kohta (26), tuleb veel vastu võtta presidendi dekreet, mis peaks hõlmama sätteid tõhusa eestkostesüsteemi kohta.

               (27)

               Vabaühendused on väljendanud muret selle pärast, et paljud lapsed ei saa Kreekas haridust. Selles küsimuses tehti edusamme 2016. aasta augustis, kui võeti vastu seadus nr 4415/2016, mille eesmärk on muu hulgas tagada varjupaigataotlejate lastele psühholoogiline tugi ja haridus ning Kreekasse jääjatele pärast ettevalmistavat üleminekuperioodi ka sujuv lõimumine Kreeka haridussüsteemi. See õigusraamistik tuleb täielikult ja tulemuslikult rakendada võimalikult kiiresti. Pealegi on saatjata alaealiste olukord mõne vabaühenduse sõnul üldiselt ebakindel – mõne sõnul hoitakse lapsi sobiva majutuskoha leidmiseni endiselt kaua kinnipidamisasutuses ülerahvastatud ja antisanitaarsetes tingimustes, kus neil ei ole esindajat ega õigusabi (27). Nagu kirjas põhjenduses nr 11, on alaealistele sobiva majutuse puudumine oluline probleem, mis tuleb kiiresti lahendada.

               (28)

               Euroopa Komisjon on andnud Kreekale hulgaliselt rahalisi vahendeid, et toetada riigi jõupingutusi viia oma varjupaigasüsteem kooskõlla ELi nõuetega. Alates 2015. aasta algusest on siseküsimuste fondide (Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning Sisejulgeolekufondi) kaudu antud Kreekale kas otse Kreeka ametiasutustele või liidu asutuste ja Kreekas tegutsevate rahvusvaheliste organisatsioonide kaudu kokku 352 miljonit eurot erakorralist abi. Sellest 90 miljonit eurot anti 2016. aasta juulis otse Kreeka ametiasutustele, et suurendada nende võimet parandada pagulaste majutuskeskustes elamistingimusi ja anda esmaseid tervishoiuteenuseid ning osutada vastuvõtu ja tervishoiuteenuseid ka sisserändajatele. Samuti antakse hiljuti loodud erakorralise toetuse vahendi kaudu märkimisväärselt raha (umbes 198 mln eurot) humanitaarabi partnerorganisatsioonidele, et rahuldada sisserändajate ja pagulaste põhivajadusi. See toetus aitab kaasa komisjoni, Kreeka ametiasutuste ja asjaomaste sidusrühmade poolt kohapealse humanitaarolukorraga tegelemiseks välja töötatud hädaolukorras toimimise kava elluviimisele ning ELi ja Türgi avalduse rakendamisele.

               (29)

               See erakorraline toetus antakse lisaks 509 miljonile eurole, mis eraldati Kreekale ajavahemikuks 2014–2020 tema Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning Sisejulgeolekufondi abil rakendatavate riiklike programmide kaudu, mis teeb Kreekast ELi liikmesriikide seas suurima siseküsimuste valdkonna fondide kasutaja.

               (30)

               Kreeka peaks tagama, et selliseid vahendeid kasutatakse täiel määral kõige tõhusamal ja tulemuslikumal viisil ning viivituseta. Selleks tuleks kiiremas korras lõpule viia siseküsimuste valdkonna fondide (Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning Sisejulgeolekufondi) abil rakendatavate Kreeka riiklike programmide läbivaatamine ja uute prioriteetidega kohandamine. Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi kasutamise riikliku programmi läbivaatamine on lõpule jõudmas – enne peatset vastuvõtmist on vaja veel lahendada mõni küsimus. Sisejulgeolekufondi kasutamise riikliku programmi läbivaatamine nii kaugel ei ole, aga programmi läbivaadatud versioon tuleks esitada komisjonile ametlikuks konsulteerimiseks võimalikult kiiresti. Seoses nende vahendite haldamise eest vastutava ametiga (see kohustus on üle antud haldusreformi- ja siseministeeriumilt majandus- arengu- ja turismiministeeriumile) peaks Kreeka nüüd õiguslikus aluses sätestatud nõuete kohaselt viivitamata teada andma uue vastutava ameti ametlikust määramise lõpuleviimisest.

               (31)

               Nagu nenditakse komisjoni 4. märtsi 2016. aasta teatises „Tagasi Schengeni juurde“, (28) on täielikult toimiva Dublini süsteemi tagamine lahutamatu osa suurematest jõupingutustest, mida on vaja varjupaiga-, rände- ja piiripoliitika stabiliseerimiseks. Need jõupingutused peaksid viima Schengeni ala normaalse toimimise taastumiseni. Sellepärast peab Kreeka kiiremas korras rakendama siin soovituses mainitud veel võtmata meetmed. Samal ajal peaks olema tähtis Dublini süsteemi reformimine solidaarsuse eesmärgist lähtudes ja koormuse liikmesriikide vahel õiglase jagamise alusel, nagu komisjon välja pakkus (29). Läbirääkimised ettepaneku üle veel käivad.

               (32)

               Kreeka esitatud regulaarsed aruanded edusammudest nende meetmete rakendamisel ja muu asjakohane teave (kaasa arvatud ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametilt ja teistelt asjaomastelt organisatsioonidelt saadav teave) on väga vajalikud, et korralikult hinnata, kas on loodud piisavad tingimused, et liikmesriigid saaksid taas alustada individuaalseid Kreekale üleandmisi Dublini määruse alusel, võttes arvesse, et üleandmiste maht ja üle antavate isikute kategooriad peaksid vastama konkreetsetele edusammudele. Kreeka peaks esitama 31. oktoobriks 2016 värske aruande, nagu kirjas siin soovituses.

               (33)

               Komisjon tunnustab olulisi edusamme, mida Kreeka on pärast kahe soovituse vastuvõtmist komisjoni, Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti, liikmesriikide ning rahvusvaheliste ja valitsusväliste organisatsioonide abiga varjupaigasüsteemi toimimise parandamisel teinud. Kreeka on teinud korralikult toimiva varjupaigasüsteemi jaoks hädavajaliku institutsionaalse ja juriidilise struktuuri loomisel märkimisväärseid jõupingutusi. Komisjon tunnustab eriti Kreeka olulisi samme enamiku ebaseaduslike sisserändajate eelregistreerimise kaudu kas varjupaika või tagasisaatmismenetlusse suunamisel. Samuti on Kreeka suurendanud üldist vastuvõtuvõimekust ja varjupaigateenistuse võimekust, vähendanud märgatavalt viibiva menetlusega edasikaebuste arvu, loonud uued apellatsioonikomiteed ning võtnud vastu õigusraamistiku tasuta õigusabi ja alaealistele riikliku hariduse võimaldamise jaoks.

               (34)

               Sellegipoolest on Kreeka olukord endiselt raske suure uute varjupaigataotluste arvu tõttu, mis on tingitud eelregistreerimise kasutussevõtust ja ebaseaduslike sisserändajate pidevast sissevoolust, kuigi see on 2016. aasta märtsile eelneva ajaga võrreldes vähenenud. Peale selle on vaja veel teha palju tähtsat, et parandada Kreeka varjupaigasüsteemis veel alles jäänud süsteemseid puudusi, eriti suurendada võimekust. Edasisest edenemisest olenevalt tuleks Dublini määruse kohaste üleandmiste taasalustamisel Kreekasse arvestada sellise keerulise olukorra mõju varjupaigasüsteemi üldisele toimimisele, mistõttu peaks need algama järg-järgult, üksikjuhtumite kaupa. Sellega seoses tuleb vältida Kreeka ülekoormamist.

               (35)

               Siin soovituses on kirjas meetmed, mida Kreeka ametiasutused peavad võtma või jätkama, et Dublini määruse kohased üleandmised saaksid 2016. aasta detsembri lõpuks järkjärguliselt taas alata. Seda eesmärki silmas pidades peaks Kreeka tegema kiiresti kõik siin soovituses nimetatu. Komisjon kavatseb edusammud üle vaadata ja uued soovitused esitada 2016. aasta detsembris. Neis soovitustes oleks kirjas, milline on komisjoni arvates Dublini määruse kohaste üleandmiste järkjärgulise taasalustamise sobiv maht ja olemus (eriti võttes arvesse haavatavatele taotlejatele omaseid vajadusi) ning kuidas üleandmisi tihedas koostöös Kreeka ametiasutustega hallata.

               (36)

               Vastutus üksikjuhtudel üleandmiste taasalustamise üle otsustamise eest jääb täielikult liikmesriikide ametiasutustele ja kohtutele, kes võivad esitada Euroopa Kohtule eelotsusetaotlusi Dublini määruse tõlgendamise kohta,

         ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE SOOVITUSE:

      Vastuvõtutingimused ja -kohad

               1.

               Kreeka peaks jätkama jõupingutusi selle nimel, et vastuvõtukohad oleksid kõigi tema territooriumil olevate rahvusvahelise kaitse taotlejate majutamiseks piisavad ning nendes olevad tingimused vastaksid ELi õiguse ehk täpsemalt direktiivi 2013/33/EL nõuetele. Esmajärjekorras peaks Kreeka tegema järgmist:

                           a)

                           viima ellu kavad, mis on seotud alaliste avatud vastuvõtukohtadega, kuhu mahuvad varjupaigamenetluse ajaks kõik sinna saabuvad või tõenäoliselt saabuvad rahvusvahelise kaitse taotlejad ja nende ülalpeetavad;

                           b)

                           looma vajalikud lisamajutuskohad saatjata alaealistele, et sellised varjupaigataotlejad pandaks kohe sobivasse majutuskohta, mitte ei hoita nõuetele mittevastavates tingimustes kinnipidamiskohas, ning tagama nende kohtade eest hoolitsemise;

                           c)

                           rakendama tulemuslikult uued õigusaktid alaealistele riikliku hariduse võimaldamise kohta varjupaigamenetluse ajal;

                           d)

                           tagama taotlejatele vajalikud tervishoiuteenused (sh vähemalt erakorralise arstiabi ning hädavajaliku haiguste ja raskete vaimsete häirete ravi).

                     Samuti võiks Kreeka jälgida, et alaliste kohtade kõrval oleks ka sobival arvul kasutusvalmis või kiiresti kasutusvalmis seatavaid ajutisi vastuvõtukohti, et oleks võimalik majutada vastuvõetavatesse tingimustesse ootamatult suuremat hulka saabuvaid rahvusvahelise kaitse taotlejaid ja nende ülalpeetavaid.
               Kreeka ametiasutused peaksid põhjalikult analüüsima, kui suur ja milline peab olema nende vastuvõtmissuutlikkus, ning seda hinnangut pidevalt ajakohastama. Samuti peaksid Kreeka ametiasutused tagama kõigi vastuvõtukohtade (sh esmase vastuvõtu keskuste) pideva haldamise ja koordineerimise ning tagama, et vastutavatel ministeeriumidel oleks selleks piisavad vahendid.

      Esimese astme varjupaigamenetluse kättesaadavus ja vahendid

               2.

               Kreeka peaks jätkama jõupingutusi selle nimel, et varjupaigamenetlus oleks kõigile rahvusvahelise kaitse taotlejatele reaalselt kättesaadav, tehes eelkõige järgmist:

                           a)

                           teeb kindlaks, mitu varjupaigateenistuse töötajat on tõenäoliselt vaja, et menetleda vastuvõetud varjupaigataotlused varjupaigamenetluste direktiivis 2013/32/EL sätestatud tähtaegadeks;

                           b)

                           kiirendab kohe töötajate palkamist varjupaigateenistusse, et saaks võimalikult kiiresti tõhusalt ja õigeks ajaks käsitleda kõiki rahvusvahelise kaitse taotlusi;

                           c)

                           asutab rohkem piirkondlikke varjupaigaameteid – Lérose piirkonda ning Kreetasse (Irákleio linna), Tessaaliasse ja Ípeirosesse (Volose ja Ioannina linna) – ning ülendab Lérose ja Lääne-Kreeka (Pátra linna) olemasolevad varjupaigaüksused piirkondlikeks varjupaigaametiteks, nagu seaduses ette nähtud.

                     Punktis a nimetatud vajaduste hinnangut tuleb pidevalt ajakohastada ja see peab sisaldama palgatud töötajate arvu.

      Apellatsiooniamet

               3.

               Kreeka peaks jätkama jõupingutusi selle nimel, et õiguskaitsevahend oleks kõigile rahvusvahelise kaitse taotlejatele reaalselt kättesaadav, tagades eelkõige järgmise:

                           a)

                           uue apellatsiooniameti täielik toimimine, luues sobival arvul apellatsioonikomiteid;

                           b)

                           piisaval arvul personali apellatsiooniameti ja -komiteede jaoks, et nad suudaks toime tulla kõigi ootel olevate ja tulevaste apellatsioonkaebustega (sh ELi ja Türgi avaldusega seotud);

                           c)

                           kõigi ootel olevate haldusotsuse õigusliku läbivaatamise taotluste menetlemine niipea kui võimalik, aga kindlasti 2016. aasta lõpuks.

                     Kreeka ametiasutused peaksid täieliku ja pideva vajaduste hindamise alusel kindlaks tegema, mitut apellatsioonikomiteed uus apellatsiooniamet vajab kõigi rahvusvahelise kaitse taotlejate esitatud kaebuste menetlemiseks ning kui palju töötajaid on komiteede sujuva töö jätkamiseks vaja.

      Õigusabi

               4.

               Kreeka peaks jälgima, et tasuta õigusabi saamise õigusraamistik oleks reaalselt tulemuslik ja kõik varjupaigataotlejad saavad rahvusvahelise kaitse taotluse kohta tehtud haldusotsuste õigusliku ülevaatamise jaoks vajalikku õigusabi. Kreeka peaks eelkõige

                           a)

                           rakendama tulemuslikult ministri otsuse tasuta õigusabiteenuste osutamise kohta;

                           b)

                           koostama kiiresti selliste advokaatide registri lepingu, kes võivad Kreekas taotlejatele neid teenuseid apellatsioonietapis osutada.

      Saatjata alaealiste ja haavatavate isikute kohtlemine varjupaigamenetluses

               5.

               Kreeka peaks tagama haavatavate taotlejate (sh saatjata alaealiste) tuvastamise ja käsitlemise struktuuride loomise. Kreeka peaks eelkõige

                           a)

                           seadma kiiremas korras sisse sobiva eestkostemenetluse, võttes vastu asjaomaste seaduse nr 4375/2016 kohaste sätete rakendamiseks vajaliku presidendi dekreedi;

                           b)

                           tegema kindlaks ja võtma vastuvõtu direktoraati ja saatjata alaealiste kaitse osakonda tööle vajalikud töötajad, et anda kiiresti liidu varjupaigaküsimusi käsitleva õigustiku kohaselt perekondade otsimiseks ja õiguslikuks esindamiseks vajalikud tagatised;

                           c)

                           tagama, et menetluslike ja vastuvõtu erivajadustega taotlejate tuvastamise menetlused rakendatakse nii, et neile taotlejatele antakse vajalikku psühhosotsiaalset tuge, eriti siis, kui nad võivad olla seksuaalse vägivalla ja ärakasutamise või inimkaubanduse ohvrid.

      ELi rahaliste vahendite kasutamine riiklikes programmides

               6.

               Kreeka peaks tagama, et eraldatavad olulised ELi vahendid kasutatakse täielikult ära, võttes eelkõige ilma edasise viivituseta kasutusele oma Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ja Sisejulgeolekufondi riiklike programmide raames olemasolevad vahendid ja uurides täiendavat rahastamist struktuurifondidest. Sellega seoses peaks Kreeka kiiresti viima lõpule riiklike programmide läbivaatamise, et kohandada need paremini uute prioriteetidega ning õiguslikus aluses sätestatud nõuete kohaselt viivitamata teada andma uue vastutava ameti ametliku määramise lõpuleviimisest.

      Aruandlus võetud meetmete kohta

               7.

               Kreekal palutakse esitada 31. oktoobriks 2016 aruanne käesoleva, 15. juuni ja 10. veebruari 2016. aasta soovituse rakendamise edenemise kohta. Konkreetsemalt peaks aruanne sisaldama siin soovituses välja toodud puuduste kõrvaldamise meetmete kirjeldust (sh kuidas Kreeka ametiasutused on võtnud või kavatsevad võtta kasutusele soovituse punktides 1–5 nimetatud inim- ja materiaalsed ressursid). Samuti peaks aruandes olema soovituse punktides 1–3 nimetatud pideva vajaduste hindamise tulemused. Ka peaks aruanne sisaldama järgmist teavet:

                           a)

                           rahvusvahelise kaitse taotlejate majutamiseks olemasolev ja kavandatav alalise ja ajutise vastuvõtu kogusuutlikkus ning selle olemus;

                           b)

                           esimese astme menetluse ootel olevate varjupaigataotluste koguarv;

                           c)

                           põhjalikud andmed kõigi ootel apellatsioonkaebuste ning uute apellatsioonikomiteede ja vanade apellatsioonikomiteede poolt teise astme menetluses välja antud otsuste (sh lubatavuse juhtumid) kohta;

                           d)

                           varjupaigateenistuses registreeritud taotluste menetlemiseks ning vastuvõtu direktoraadi olemasolevate ja tööle võtta plaanitavate töötajate koguarv ning

                           e)

                           nende komiteede arv, mille apellatsiooniamet on järk-järgult tööle pannud, ning praeguste ja tööle võtta plaanitavate töötajate koguarv.

      Brüssel, 28. september 2016

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Dimitris AVRAMOPOULOS

      (1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 604/2013, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest (ELT L 180, 29.6.2013, lk 31).

      (2)  M.S.S vs Belgia ja Kreeka (nr 30696/09) ning NS vs Secretary of State for the Home Department (C-411/10 ja C-493/10).

      (3)  Nõukogu 18. veebruari 2003. aasta määrus (EÜ) nr 343/2003, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest (ELT L 50, 25.2.2003, lk 1). Asendatud määrusega (EL) nr 604/2013.

      (4)  Frontexi andmed, 12. september 2016.

      (5)  ELi ja Türgi avaldus, 18. märts 2016.

      (6)  Vt komisjoni eduaruanded ELi ja Türgi avalduse rakendamise kohta http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/european-agenda-migration/proposal-implementation-package/index_en.htm

      (7)  http://www.media.gov.gr/index.php, kättesaadav 27. septembrist 2016.

      (8)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule ja nõukogule „Kuues aruanne ümberpaigutamise ja ümberasustamise kohta“, COM(2016) 636 final.

      (9)  Komisjoni 10. veebruari 2016. aasta soovitus, mis on adresseeritud Kreeka Vabariigile ja milles käsitletakse kiireloomulisi meetmeid, mida Kreeka peab võtma üleandmiste taasalustamiseks määruse (EL) nr 604/2013 kohaselt (C(2016) 871 final).

      (10)  Komisjoni 15. juuni 2016. aasta soovitus, mis on adresseeritud Kreeka Vabariigile ja milles käsitletakse kiireloomulisi meetmeid, mida Kreeka peab võtma üleandmiste taasalustamiseks määruse (EL) nr 604/2013 kohaselt (C(2016) 3805 final).

      (11)  http://asylo.gov.gr/en/wp-content/uploads/2016/08/EN-01.08.2016-Press-Release-end-pre-registration.pdf.

      (12)  http://asylo.gov.gr/en/wp-content/uploads/2016/08/Preregistration-data_template_5_EN_EXTERNAL.pdf.

      (13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/32/EL rahvusvahelise kaitse seisundi andmise ja äravõtmise menetluse ühiste nõuete kohta (ELT L 180, 29.6.2013, lk 60).

      (14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/33/EL, millega sätestatakse rahvusvahelise kaitse taotlejate vastuvõtu nõuded (ELT L 180, 29.6.2013, lk 96).

      (15)  „Seadus nr 4375/2016, mis käsitleb varjupaigateenistuse, apellatsiooniameti ning vastuvõtu- ja identimisteenistuse struktuuri ja toimimist, vastuvõtu üldsekretariaadi loomist, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiivi 2013/32/EL (rahvusvahelise kaitse seisundi andmise ja äravõtmise menetluse ühiste nõuete kohta (uuesti sõnastatud)) ülevõtmist ja muid sätteid“, kättesaadav aadressil http://www.hellenicparliament.gr/UserFiles/bcc26661-143b-4f2d-8916-0e0e66ba4c50/o-prosf-pap.pdf.
   Selleks et Kreeka ametiasutustel oleks võimalik rakendada seadust tervikuna, on vaja vastu võtta rakendusaktid ministri või ministrite otsuste vormis.

      (16)  http://www.asylumineurope.org/sites/default/files/resources/n_4399.2016.pdf.

      (17)  https://www.alfavita.gr/sites/default/files/attachments/fek_ellinoglosi.pdf.

      (18)  http://www.media.gov.gr/index.php.
   http://rrse-smi.maps.arcgis.com/apps/MapSeries/index.html?appid=d5f377f7f6f2418b8ebadaae638df2e1.
   Need ajutised erakorralised ja alalised vastuvõtukohad asuvad esmase vastuvõtu keskustes Egeuse mere saartel ja ka mandril.

      (19)  http://data.unhcr.org/mediterranean/country.php?id=83

      (20)  Kuigi eesõigus antakse ümberpaigutamistingimustele vastavatele taotlejatele, saavad meetmetest kasu ka rahvusvahelise kaitse taotlejad, kes ootavad Dublini määruse kohast taasühinemist oma pereliikmetega teises ELi liikmesriigis, ja isikud, kes taotlevad varjupaika Kreekas, eelkõige haavatavad isikud (saatjata ja perekonnast eraldatud lapsed, puudega isikud, eakad, üksikvanemad, kroonilisi haigusi põdevad inimesed, rasedad jne).

      (21)  http://data.unhcr.org/mediterranean/country.php?id=83

      (22)  Seaduse nr 4375/2016 artikli 1 lõige 3.

      (23)  Seaduse nr 4375/2016 artikli 22 lõige 3.

      (24)  Presidendi dekreedi nr 114/2010 artikkel 28.

      (25)  Toetusleping allkirjastati 15. juulil 2016.

      (26)  Ministri otsus 1982/16.2.2016 (ametlik väljaanne, B' 335).

      (27)  Inimõiguste organisatsioon Human Rights Watch, „Why Are You Keeping Me Here?“ („Miks te mind siin kinni hoiate?“), september 2016 https://www.hrw.org/sites/default/files/report_pdf/greece0916_web.pdf.

      (28)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule ja nõukogule „Tegevuskava „Tagasi Schengeni juurde““, COM(2016) 120 final, 4. märts 2016.

      (29)  COM (2016) 270 final.


title: Nõukogu soovitus, 12. juuli 2016, milles käsitletakse Tšehhi Vabariigi 2016. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Tšehhi Vabariigi 2016. aasta lähenemisprogrammi kohta

text:
               18.8.2016

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 299/23

         NÕUKOGU SOOVITUS,
   12. juuli 2016,
   milles käsitletakse Tšehhi Vabariigi 2016. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Tšehhi Vabariigi 2016. aasta lähenemisprogrammi kohta
   (2016/C 299/06)
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,
   võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,
   võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,
   võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,
   võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,
   võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,
   võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjon võttis 26. novembril 2015 vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2016) algust. Euroopa Ülemkogu kiitis 17.–18. märtsil 2016 heaks iga-aastases majanduskasvu analüüsis esitatud prioriteedid. Komisjon võttis 26. novembril 2015 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (2) alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles Tšehhi Vabariiki ei nimetatud ühe liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

               (2)

               2016. aasta aruanne Tšehhi Vabariigi kohta avaldati 26. veebruaril 2016. Selles hinnati Tšehhi Vabariigi edusamme 14. juulil 2015 nõukogu vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel ja strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide saavutamisel.

               (3)

               11. mail 2016 esitas Tšehhi Vabariik oma 2016. aasta lähenemisprogrammi ja 12. mail oma 2016. aasta riikliku reformikava. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (4)

               Asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi võeti arvesse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 2014.–2020. aasta programmide koostamisel. Nagu on nähtud ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 (3) artikliga 23, võib komisjon juhul, kui on vaja toetada asjaomaste nõukogu soovituste rakendamist, nõuda, et liikmesriik vaataks läbi oma partnerluslepingu ja asjaomased programmid ning teeks nende muutmise ettepanekud. Suunistes, kuidas rakendada meetmeid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhususe sidumiseks usaldusväärse majandusjuhtimisega, esitas komisjon täiendavad üksikasjad selle kohta, kuidas ta kõnealust sätet kavatseb kasutada.

               (5)

               Tšehhi Vabariigi suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa. 2016. aasta lähenemisprogrammi kohaselt näeb valitsus 2016. aastal ette valitsemissektori nominaalse eelarvepositsiooni väikest halvenemist tasemele –0,6 % SKPst ja alates 2017. aastast üldist stabiliseerumist tasemel –0,5 % SKPst. Keskpika perioodi eelarve-eesmärki, milleks on struktuurne eelarvepuudujääk 1 % SKPst, täidetakse jätkuvalt kogu programmi kestel. Lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse jääma 2016. aastal tasemele 41,1 % ja langema 2019. aastal 39,3 % tasemele. Nende eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on usutav. Meetmeid, mida on vaja kavandatud eelarvepuudujäägi eesmärkide saavutamiseks alates 2017. aastast, ei ole piisavalt täpselt kirjeldatud. Komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi põhjal peaks struktuurne eelarvepositsioon olema 2016. aastal –0,7 % SKPst ja 2017. aastal –0,9 % SKPst ning seega keskpika perioodi eelarve-eesmärki ületama. Võimalike edasiste kõrvalekallete hindamisel lähtutakse nõudest hoida struktuurne eelarvepositsioon keskpika perioodi eelarve-eesmärgi tasemel. Nõukogu on lähenemisprogrammile antud hinnangu põhjal ja komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi arvesse võttes arvamusel, et Tšehhi Vabariik peaks stabiilsuse ja kasvu pakti nõuded täitma.

               (6)

               Pikas perspektiivis on Tšehhi Vabariigi eelarve jätkusuutlikkusega seotud riskid keskmised. Need riskid tulenevad peamiselt elanikkonna vananemisega seotud kulutuste prognoositavast mõjust, eelkõige tervishoiu, kuid ka pensionide valdkonnas. Hiljuti vastuvõetud või kavandatud meetmed pensionisüsteemi muutmiseks võivad rakendamise korral tuua kaasa riigi rahanduse olukorra halvenemise pikas perspektiivis. Kõigepealt võttis valitsus 2016. aasta veebruaris vastu õigusakti, mis annab talle volituse kohandada pensionide indekseerimismehhanismi paindlikumal viisil. Teiseks arutatakse praegu ettepanekuid seada seadusjärgse pensioniea ülempiiriks 65 eluaastat ja kehtestada pensioniea korrapärase läbivaatamise mehhanism. Praegu ei ole kavas madalat seadusjärgset pensioniiga tõsta. Tervishoiu puhul on üheks mureküsimuseks pikaajaliste kulutuste prognoositud suurenemine. Tšehhi Vabariigil tuleb parandada oma tervishoiusüsteemi juhtimist ja kulutasuvust, ehkki mõningaid meetmeid praegu eri etappides juba rakendatakse. Näitajad viitavad kaupade ja teenuste suurele tarbimisele ning suhteliselt suurele sõltumisele haiglapõhisest hooldusest, mis on kallim kui ambulatoorsed teenused. Näib, et olemasolevaid terviseandmeid ei kasutata statsionaarse ravi planeerimisel ja ratsionaliseerimisel tõhusalt. Läbivaatamisel on haiglaravi hüvitamise süsteem, milles on mitmeid puudusi, näiteks haiglate väike valim viitemäärade arvutamiseks. Ikka veel ei ole piisavalt uuritud võimalusi, kuidas täiustada ambulatoorse ravi koordineerimist, parandada perearstide rolli patsientide suunamisel ja piirata ambulatoorsete teenuste ebavajalikku tarbimist.

               (7)

               Tšehhi Vabariigi eelarveraamistik on üks nõrgemaid liidus. 2015. aasta veebruaris kiitis valitsus heaks reformipaketi peamiste puuduste kõrvaldamiseks selles valdkonnas, kuid pakett ootab veel ratifitseerimist parlamendi poolt. Paketi eesmärk on võtta riigisisesesse õigusesse üle nõukogu direktiiv 2011/85/EL (4). Kavandatud reformiga nähakse ette tugevam kulutuste piiramine, sidudes need otseselt keskpika perioodi eelarve-eesmärgiga. Reformi alusel seataks valitsusele kohustus võtta vastu eelarve, mis tagab riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse, ning loodaks sõltumatu eelarvenõukogu riigi rahanduse kontrollimiseks ja läbipaistvuse suurendamiseks.

               (8)

               Investeeringud elaniku kohta jäävad Tšehhi Vabariigis endiselt alla ELi keskmise ja on suures osas koondunud pealinna piirkonda. Haldus- ja regulatiivsed tõkked piiravad jätkuvalt ettevõtluskeskkonna tõhusust ja takistavad investeerimist. Transpordi- ja energiataristu projektide rakendamisel esinevad konkreetsed kitsaskohad. Lisaks oli ELi vahendite kasutamine programmitöö perioodil 2007–2013 aeglane; see oli peamiselt tingitud keerukatest menetlustest, juhtimis- ja kontrollisüsteemide puudustest, riigihankemenetluste ebatõhususest ja projektide rakendamises osalevate asutuste nõrgast haldussuutlikkusest. Transporditaristusse investeerimisel on haldustakistusteks muu hulgas maakasutuslubade väljastamise menetluste aeglus ja viivitused, mis tulenevad konkurentsiametile esitatud kaebuste menetlemise korrast. Energiatõhususe osas on riiklikud programmid energiamahukuse vähendamiseks olnud killustunud ja kulude poolest ebatõhusad. On märke, et energiasääst ei parane kooskõlas riikliku energiatõhususe tegevuskavaga. Teenustesektoris on mõningaid märke regulatiivsetest piirangutest. See kehtib eelkõige mõnes konkreetses kutseteenuste sektoris, kus sisenemis- ja tegutsemistõkked on suuremad kui ELis keskmiselt. Kvaliteetsete veebipõhiste avalike teenuste vähene kasutamine halvendab samuti ettevõtluskeskkonda ja viitab pakkumise puudulikkusele. E-valitsuse teenuste puhul ei kasutata täiel määral ära tehnoloogia võimalusi, et parandada nende teenuste kasutajasõbralikkust, ja nende keerukuse tase on liidus üks madalamaid. Olemasolevad tõendid osutavad maksudest kõrvalehoidumise suhteliselt suurt esinemist Tšehhi Vabariigis. Selle probleemi lahendamine, eriti käibemaksu osas, on poliitiline prioriteet. Teisalt ei ole kavandatud meetmeid maksude maksmisega seotud suhteliselt suurte kulude vähendamiseks või maksusüsteemi lihtsustamiseks. Deklaratsioonide esitamisele eelnevaid maksuhalduri pakutavaid teenuseid on vähe. Maksumaksjad ei kasuta kuigi palju e-maksudeklaratsiooni süsteemi, ehkki käibemaksu osas on edusamme tehtud. Lisaks on maksukogumise kulud vastavalt uusimatele rahvusvahelistele aruannetele suhteliselt kõrged. Tööandjate suurte sotsiaalmaksete tõttu on tööjõumaksud üldiselt kõrged ja maksude hajutamine muudesse valdkondadesse, nagu omandimaks, on piiratud.

               (9)

               Hulk näitajaid viitab olulistele puudustele avalikus halduses. Teatavaid edusamme on tehtud seadusandlike ja muude kui seadusandlike meetmete vastuvõtmisel 2015. aasta korruptsioonivastase tegevuskava raames. Parlament kiitis 2015. aasta novembris heaks hankeregistri seaduse. Selle õigeaegne rakendamine ja edasiarendamine võiks parandada riigihangete läbipaistvust ja kulutasuvust. Endiselt on aga vastu võtmata mõningad olulised korruptsioonivastased õigusaktid, näiteks huvide konflikti seaduse muudatus ja uus erakondade rahastamise seadus. Mitme vastuvõetud meetme täitmist on raske tagada ja nende mõju on väike; paljud kavandatud meetmed aga on korduvalt edasi lükatud järgmisse tegevuskavasse. Ehkki Tšehhi riigihankesüsteemi puudusi on püütud kõrvaldada, on veel arenguruumi konkurentsi ja seega ka kulutõhususe suurendamisel. Nimetatud puudused on osaliselt tingitud asjaolust, et hankijatel puudub asjakohane koolitus ja et lepinguid sõlmides pööratakse liiga vähe tähelepanu kvaliteedikriteeriumidele. Avalik sektor toetub suurel määral konkurentsi välistavatele menetlustele; pakkujaid ei suudeta ligi meelitada ja koondhankeid kasutatakse harva. Siiski loodetakse, et riigihankemenetluste ajakohastamist käsitlevate äsja üle võetud riigihankedirektiivide rakendamine annab võimaluse võtta riigihankepoliitikas kasutusele strateegiline ja tõenduspõhine lähenemisviis, mis hõlmab professionaalsuse suurendamist, riigihangete koondamist, suuremat tähelepanu kvaliteedikriteeriumidele ja hankijate terviklikkust.

               (10)

               Viimastel aastatel on märkimisväärselt kasvanud investeeringud teadus- ja arendustegevusse, kuid tulemused on endiselt kesised ning muret valmistab teadus- ja arendustegevuse taristu jätkusuutlikkus. Tšehhi teadussüsteemis on praegu käimas kaua viibinud, kuid olulised juhtimisreformid, eelkõige hindamise ja rahastamise osas. Praegune rahastamismehhanism on killustatud, koordineerimine asjaomaste asutuste vahel puudulik ning ülesannete ja prioriteetide jaotus ebaselge. Töötatakse välja teadus- ja arendustegevuse põhjalikku hindamisraamistikku, mis on seotud rahastamisega, kuid edasiminek on aeglane. Pisut on püütud parandada akadeemiliste ja äriringkondade sidemeid. Kõnealuseid sidemeid on nõrgendanud riiklike teadusasutuste hindamise raamistik, milles ei võeta arvesse koostööd ettevõtetega.

               (11)

               2016. aasta jaanuaris kiitis parlament heaks kõrgharidusreformi. Jätkuvalt on probleemiks õpetaja elukutse vähene atraktiivsus; üheks põhjuseks peetakse suhteliselt madalat töötasu, samuti valmistab muret õpetajaskonna vananemine. Õpetajate ja pedagoogilise personali jaoks töötatakse välja uut karjäärisüsteemi, et elukutse atraktiivsust suurendada, kuid selle rakendamine on edasi lükatud. Õpitulemused on üldiselt head, kuid neid mõjutab tugevalt õpilaste sotsiaal-majanduslik taust. Teravaks probleemiks on ebasoodsas olukorras olevate rühmade, eelkõige romade halvemad õpitulemused. Hinnangu kohaselt langeb väga suur osa roma lapsi koolist välja. Paljud roma lapsed saavad hariduse väljaspool tavakooli ja nende õppestandardid on seetõttu madalamad kui ülejäänud elanikkonna lastel. Piisavalt ei ole arendatud koolitusvõimalusi, et aidata õpetajatel kõnealuse probleemiga tegeleda; nende õpetajate osakaal, kes osalevad segarühmade õpetamise ja kaasava hariduse alases enesetäienduses, on väike. Palju on võetud kaasava haridusega seotud seadusandlikke ja haldusmeetmeid ja hakatud neid rakendama. Need meetmed peaksid aitama vähendada lõhet roma ja mitteroma laste haridustaseme ja õpitulemuste vahel. Parlament võttis 2016. aasta märtsis vastu haridusseaduse muudatused, millega laiendatakse kohustuslikku haridust eelõppe viimasele aastale ja tagatakse väiksemate laste õigus lasteaiakohale. Sellele vaatamata takistab ebavõrdsus haridussüsteemis inimkapitali kvaliteedi parandamist ja osutub hilisemas elus takistuseks ka tööturul.

               (12)

               Tööturu olukord Tšehhi Vabariigis on paranenud, kuid tööhõive määra edasine kasv sõltub alaesindatud rühmade suuremast osalemisest. Nendesse rühmadesse kuuluvad väikelaste emad, madala kvalifikatsiooniga töötajad ja romad. Haavatavate rühmade osalemist aitaksid suurendada riikliku tööturuasutuse teavitustegevus, asjakohased ja sihipärased aktiivsed tööturumeetmed ning personaalsed teenused. Väikelaste emade osalemist tööturul pidurdab taskukohase hinnaga ja kvaliteetsete lastehoiuteenuste püsiv puudus, eelkõige kuni kolmeaastaste laste osas, ja paindliku tööaja korralduse vähene kasutamine. Viimastel aastatel on võetud meetmeid selle puuduse kõrvaldamiseks, kuid vaja on teha suuremaid jõupingutusi.

               (13)

               Komisjon on Euroopa poolaasta raames Tšehhi Vabariigi majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud tulemused 2016. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka lähenemisprogrammi ja riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Tšehhi Vabariigile esitatud soovituste järelmeetmeid. Arvesse ei ole võetud mitte üksnes nende asjakohasust Tšehhi Vabariigi eelarve- ja sotsiaal-majanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka vastavust ELi õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda tulevastesse riiklikesse otsustesse ELi tasandi panus ja tugevdada seeläbi ELi üldist majandusjuhtimist. Euroopa poolaasta raames koostatud soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1–3.

               (14)

               Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja on arvamusel, (5) et Tšehhi Vabariik täidab eeldatavasti stabiilsuse ja kasvu pakti,

         SOOVITAB Tšehhi Vabariigil võtta 2016. ja 2017. aastal järgmisi meetmeid.

               1.

               Võtta meetmeid riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamiseks, võttes arvesse tulevasi riske tervishoiuteenuste valdkonnas. Võtta vastu õigusaktid eelarveraamistiku tugevdamiseks.

               2.

               Vähendada regulatiivseid ja haldustakistusi investeeringutele, eelkõige transpordi ja energia valdkonnas, ning suurendada e-valitsuse teenuste kättesaadavust. Kiita heaks kavandatud korruptsioonivastased reformid ja parandada riigihangete korraldamist.

               3.

               Tugevdada teadus- ja arendussüsteemi juhtimist ning soodustada akadeemiliste ringkondade ja ettevõtete vahelisi sidemeid. Suurendada õpetaja elukutse atraktiivsust ja võtta meetmeid, et suurendada ebasoodsas olukorras olevate, sh roma laste kaasatust tavakoolidesse ja -lasteaedadesse. Kõrvaldada takistused alaesindatud rühmade, eelkõige naiste suuremalt osalemiselt tööturul.

      Brüssel, 12. juuli 2016

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         P. KAŽIMÍR

      (1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

      (2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 25).

      (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).

      (4)  Nõukogu 8. novembri 2011. aasta direktiiv 2011/85/EL liikmesriikide eelarveraamistiku nõuete kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 41).

      (5)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.


title: Euroopa keskpanga soovitus, 30. juuli 2004, — Euroopa Liidu Nõukogule Banca d'Italia välisaudiitorite kohta (EKP/2004/17)

text:
               10.8.2004

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 202/1

      EUROOPA KESKPANGA SOOVITUS,
   30. juuli 2004,
   Euroopa Liidu Nõukogule Banca d'Italia välisaudiitorite kohta
   (EKP/2004/17)
   (2004/C 202/01)
   EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artiklit 27.1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Euroopa Keskpanga (EKP) ja eurosüsteemi riikide keskpankade raamatupidamist auditeerivad sõltumatud välisaudiitorid, keda soovitab EKP nõukogu ja kiidab heaks Euroopa Liidu Nõukogu.

               (2)

               Praeguste Banca d'Italia (Itaalia keskpank) välisaudiitorite volitus on lõppenud ja seda ei pikendata. Seetõttu tuleb määrata välisaudiitorid 2004. aastast alates.

               (3)

               Itaalia keskpank on valinud uued välisaudiitorid kooskõlas oma riigihangete reeglitega ja EKP leiab, et need vastavad nõuetele.

               (4)

               Uute välisaudiitorite volitus kehtib kolm aastat ja seda võib pikendada,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:
   Itaalia keskpanga välisaudiitoriks soovitatakse PricewaterhouseCoopers SpA alates 2004. aasta majandusaastast kolmeaastaseks perioodiks, mida võib pikendada.

      Frankfurt Maini ääres, 30. juuli 2004

         EKP president
         Jean-Claude TRICHET


title: Nõukogu soovitus, 26. november 2013 , tervist tugevdava kehalise aktiivsuse sektoritevahelise edendamise kohta

text:
               4.12.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 354/1

         NÕUKOGU SOOVITUS,
   26. november 2013,
   tervist tugevdava kehalise aktiivsuse sektoritevahelise edendamise kohta
   2013/C 354/01
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 292 koostoimes artiklitega 165 ja 168,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Kehaline aktiivsus, sealhulgas korrapärane sportimine ja füüsiline tegevus terve elu jooksul on väga olulised ja toovad kaasa väiksema südame-veresoonkonna haiguste ning teatavate vähi ja diabeedi vormide riski, luu- ja lihaskonna seisundi paranemise ja kehakaalu reguleerimise, samuti positiivse mõju vaimse tervise arengule ja kognitiivsetele protsessidele. Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) soovituste kohaselt on kehaline aktiivsus tähtis kõikide vanuserühmade puhul ning eriti oluline laste, töötava elanikkonna ja eakate jaoks.

               (2)

               Kehaline aktiivsus on tervisliku eluviisi ja hea tervisega tööjõu saavutamise eeltingimus, mis aitab täita strateegias „Euroopa 2020” määratletud põhieesmärke, eelkõige seoses majanduskasvu, tootlikkuse ja tervisega.

               (3)

               Kuigi osades liikmesriikides on ametiasutused oma jõupingutusi tervist tugevdava kehalise aktiivsuse valdkonnas viimastel aastatel suurendanud, on ebapiisava kehalise aktiivsuse määr liidus vastuvõetamatult kõrge. Valdav osa Euroopa kodanikest ei ole kehaliselt piisavalt aktiivsed ning 60 % neist tegeleb spordi või kehalise tegevusega harva või mitte kunagi. Ebapiisav kehaline aktiivsus vabal ajal tundub olevat rohkem levinud madalama sotsiaal-majandusliku staatusega rühmade hulgas. Praegu ei viita miski sellele, et kõnealused negatiivsed suundumused oleksid liidu kui terviku puhul positiivsema suuna võtnud.

               (4)

               On kindlaks tehtud, et suure sissetulekuga riikides üle maailma on ebapiisav kehaline aktiivsus oluline enneaegset suremust ja haigusi põhjustav riskitegur, mille arvele langeb üksnes WHO Euroopa piirkonnas ligikaudu miljon surmajuhtumit aastas. Põhjalikult on dokumenteeritud nii sellest tingitud kahjud liidus kui ka ebapiisavast kehalisest aktiivsusest ning sellega seotud terviseprobleemidest tulenevad märkimisväärsed otsesed ja kaudsed majanduskulud, eelkõige arvestades enamiku Euroopa ühiskondade kiiret vananemist.

               (5)

               Hiljutised uuringud näitavad, et istuv eluviis võib osutuda terviseriskiks, sõltumata kehalise aktiivsuse mõjust. Neid uuringutulemusi tuleks liidus selles valdkonnas edasise tegevuse kavandamisel arvesse võtta.

               (6)

               Kehalise aktiivsuse osas on liikmesriikide vahel suuri erinevusi. Kui osa neist on saavutanud soovitatavale minimaalsele kehalise aktiivsuse tasemele vastavate kodanike osakaalu suurendamisel märgatavat edu, siis paljudes teistes on olukord püsinud muutumatu või isegi halvenenud. Liidus tervikuna ei ole kehtivad tegevuspõhimõtted ebapiisava kehalise aktiivsuse taseme vähendamisel otsustavat mõju avaldanud. Potentsiaal õppida edukatest lähenemisviisidest tervist tugevdava kehalise aktiivsuse tegevuspõhimõtete väljatöötamiseks ja rakendamiseks on seega märkimisväärne.

               (7)

               Kooli kehalisel kasvatusel on potentsiaali olla tõhusaks vahendiks teadlikkuse suurendamisel tervist tugevdava kehalise aktiivsuse tähtsusest ja koolid saavad vastavaid tegevusi hõlpsalt ja tõhusalt rakendada.

               (8)

               Kehalise aktiivsuse edendamist ja liidu kodanikele kehalise tegevusega tegelema hakkamiseks uute võimaluste pakkumist võivad toetada mitu poliitikavaldkonda, eelkõige sport ja tervis. Selleks et kõnealune potentsiaal realiseeruks täielikult ja kehalise aktiivsuse tase seeläbi tõuseks, on tervist tugevdava kehalise aktiivsuse edendamise valdkonnas tingimata vaja strateegilist sektoritevahelist lähenemisviisi, sealhulgas kõikide asjakohaste ministeeriumite, asutuste ja organisatsioonide, eelkõige spordiliikumise osalemist ning olemasoleva ja kohaldatava poliitika arvessevõtmist. Ülitähtis element selle protsessi toetamiseks on suurema hulga ja täpsemate kehalise aktiivsuse tasemeid ning tervist tugevdava kehalise aktiivsuse edendamise poliitikat käsitleva põhjalikuma teabe ja andmete kättesaadavus; see on vajalik ka tegevuspõhimõtete hindamiseks, mille eesmärk on asjakohase poliitika tõhusam väljatöötamine ja rakendamine tulevikus.

               (9)

               ELi kehalise tegevuse suunistes, (1) millele nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajad viitavad oma 27. novembri 2012. aasta järeldustes (2) tervist tugevdava kehalise aktiivsuse edendamise kohta ja millele nõukogu viitab järeldustes tervena vananemise kohta kogu elutsükli jooksul, (3) on toetatud sektoritevahelist lähenemisviisi, mis hõlmaks kõiki tervist tugevdava kehalise aktiivsuse edendamise eest vastutavaid teemavaldkondi.

               (10)

               Komisjoni 2011. aasta teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa mõõtme arendamine spordis” kutsuti komisjoni ja liikmesriike üles jätkama ELi kehalise tegevuse suuniste alusel tööd riiklike suuniste, sealhulgas läbivaatamis- ja kooskõlastamismenetluse väljatöötamist, ning kaaluma võimalust koostada selles valdkonnas nõukogu soovitus.

               (11)

               Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioonis Euroopa Liidu spordialase töökava (2011–2014) (4) kohta tunnistati vajadust tugevdada komisjoni ja liikmesriikide vahelist koostööd spordi üksikutes prioriteetsetes valdkondades, mis hõlmavad tervist tugevdava kehalise aktiivsuse edendamist. Kõnealuse töökava alusel 2011. aasta keskel loodud spordi, tervise ja osalemise eksperdirühm avaldas 2012. aasta juulis toetust uuele liidu algatusele tervist tugevdava kehalise aktiivsuse edendamiseks.

               (12)

               Nõukogu 27. novembri 2012. aasta järeldustes tervist tugevdava kehalise aktiivsuse edendamise kohta tunnistati vajadust täiendavate liidu tasandi meetmete järele ning kutsuti komisjoni üles esitama ettepanek nõukogu soovituse kohta, mis hõlmaks ELi kehalise tegevuse suuniste teemavaldkondi käsitlevatel näitajatel põhinevat piiratud järelevalveraamistikku,

         SOOVITAB liikmesriikidel

               1)

               teha tööd tervist tugevdava kehalise aktiivsuse tõhusate tegevuspõhimõtete koostamiseks, töötades riigisiseste eripärade kohaselt välja sektoritevahelise lähenemisviisi, mis hõlmaks selliseid poliitikavaldkondi nagu sport, tervis, haridus, keskkond ja transport, võttes arvesse ELi kehalise tegevuse suuniseid ja muid asjakohaseid sektoreid. See peaks hõlmama järgmist:

                           a)

                           riiklike strateegiate järkjärguline arendamine ja rakendamine ning sektoritevaheline poliitika, mille eesmärk on tervist tugevdava kehalise aktiivsuse edendamine kooskõlas riigisiseste õigusaktide ja tavadega;

                           b)

                           asjakohasel juhul kõnealuste strateegiate või poliitika kohaldamiseks konkreetsete meetmete kindlaksmääramine tegevuskavas;

               2)

               teostada järelevalvet kehalise aktiivsuse taseme ja tervist tugevdava kehalise aktiivsuse tegevuspõhimõtete üle, kasutades piiratud järelevalveraamistikku (5) ja lisas esitatud näitajaid lähtuvalt riigisisestest asjaoludest;

               3)

               määrata kuue kuu jooksul alates käesoleva soovituse vastuvõtmisest kooskõlas riigisiseste õigusaktide ja tavadega tervist tugevdava kehalise aktiivsuse riiklikud kontaktasutused, (6) kes toetaksid eespool nimetatud järelevalveraamistikku, ning teavitada komisjoni nende määramisest.
               Tervist tugevdava kehalise aktiivsuse riiklike kontaktasutuste ülesanne on eelkõige kooskõlastada protsessi, mille käigus tehakse kehalist aktiivsust käsitlevad andmed järelevalveraamistiku jaoks kättesaadavaks; andmed tuleks kanda WHO Euroopa olemasolevasse andmebaasi toitumise, rasvumise ja kehalise tegevuse kohta (NOPA); samuti peaksid need hõlbustama talitustevahelist koostööd tervist tugevdava kehalise aktiivsuse tegevuspõhimõtete valdkonnas;

               4)

               teha tihedat koostööd omavahel ja komisjoniga, osaledes liidu tasandi asjakohaste spordi- ja tervisevaldkonna struktuuride raames tervist tugevdava kehalise aktiivsuse edendamist käsitleva teabe ja hea tava korrapärases vahetamises, mis moodustab poliitika tõhusama kooskõlastamise aluse.

         KUTSUB komisjoni üles

               1)

               abistama liikmesriike riiklike strateegiate vastuvõtmisel, tervist tugevdava kehalise aktiivsuse tegevuspõhimõtetega seotud sektoritevahelise lähenemisviisi väljatöötamisel ning vastavate tegevuskavade rakendamisel, hõlbustades teabe ja hea tava vahetamist, tõhusat vastastikust õppimist, võrgustike loomist ja tervist tugevdava kehalise aktiivsuse edendamisel edukate lähenemisviiside kindlakstegemist;

               2)

               edendama kooskõlas lisas loetletud näitajatega tervist tugevdava kehalise aktiivsuse järelevalveraamistiku loomist ja toimimist, tuginedes selles valdkonnas olemasolevatele järelevalve- ja andmete kogumise vormidele ning kasutades võimalikult palju olemasolevat teavet ja andmeid,

                           a)

                           pakkudes teadusekspertide abiga sihtotstarbelist toetust tervist tugevdava kehalise aktiivsuse riiklike kontaktasutuste ning vajaduse korral teiste asjakohaste ametiasutuste esindajate suutlikkuse suurendamiseks ja koolitamiseks, osutades abi ka andmete kogumise protsessis;

                           b)

                           uurides võimalust kasutada kõnealuse järelevalveraamistiku raames kogutud andmeid selleks, et oleks võimalik koostada iga kolme aasta järel Euroopa statistikat kehalise aktiivsuse taseme kohta;

                           c)

                           toetades NOPA andmebaasi kehalist aktiivsust käsitlevate tahkude täiendaval arendamisel, kohandades seda lisas esitatud järelevalveraamistikuga;

                           d)

                           toetades WHOd ja tehes temaga tihedat koostööd riigipõhiste tervist tugevdava kehalise aktiivsuse ülevaadete koostamisel ja väljaandmisel ning kehalise aktiivsuse suundumuste analüüsimisel;

               3)

               esitama iga kolme aasta järel aruande käesoleva soovituse rakendamisel tehtud edusammude kohta, lähtudes järelevalveraamistikus ette nähtud aruandluskorralduse raames esitatud teabest ning muudest liikmesriikide esitatud asjakohastest andmetest tervist tugevdava kehalise aktiivsuse tegevuspõhimõtete väljatöötamise ja rakendamise kohta ning hindama käesoleva soovituse lisaväärtust.

      Brüssel, 26. november 2013

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         D. A. BARAKAUSKAS

      (1)  ELi spordiküsimuste eest vastutavate ministrite 2008. aasta novembris toimunud mitteametliku kohtumise eesistujariigi järeldustes heakskiidetud ELi kehalise tegevuse suunised.

      (2)  ELT C 393, 19.12.2012, lk 22.

      (3)  ELT C 396, 21.12.2012, lk 8.

      (4)  ELT C 162, 1.6.2011, lk 1.

      (5)  Järelevalveraamistikus esitatakse minimaalsed aruandlusnõuded tervist tugevdava kehalise aktiivsuse edendamise üldiste tahkude kohta, millele võivad tähelepanu pöörata kõik liikmesriigid. Seda rakendatakse tihedas koostoimes ja koostöös WHOga, vältides nii dubleerimist andmete kogumisel.

      (6)  Kontaktasutus on liikmesriigis peamiseks kontaktiks, kes edastab teavet ja andmeid vastavalt lisas esitatud tabelis loetletud näitajatele. Tabel on WHO poolt kontaktasutustele saadetava küsimustiku osa.

      LISA
      ELis tervist tugevdava kehalise aktiivsuse taseme ja vastavate tegevuspõhimõtete hindamiseks kavandatud näitajad, võttes arvesse ELi kehalise tegevuse suuniseid (1)

                  ELi kehalise tegevuse suuniste teemavaldkonnad

                  Kavandatud näitajad ja muutujad/üksused

                  Andmete kättesaadavus

                  Rahvusvahelised kehalise tegevuse soovitused ja suunised
                  (suunised 1–2)

                              1.

                              Riigisisene soovitus tervist tugevdava kehalise aktiivsuse kohta
                              jah/ei

                      (5)

                              2.

                              Täiskasvanud, kes saavutavad WHO soovitatud või sellele vastava riigisiseselt soovitatud tervist tugevdava kehalise aktiivsuse miinimumtaseme
                              Selliste täiskasvanute protsent, kes tegelevad nädalas vähemalt 150 minutit keskmiselt intensiivse kehalise tegevusega või 75 minutit väga intensiivse kehalise tegevusega või vastava kombinatsiooniga

                      (5)

                              3.

                              Lapsed ja noored, kes saavutavad WHO soovitatud või sellele vastava riigisiseselt soovitatud tervist tugevdava kehalise aktiivsuse miinimumtaseme
                              Selliste laste ja noorte protsent, kes tegelevad iga päev vähemalt 60 minutit keskmiselt kuni väga intensiivse kehalise tegevusega või vähemalt viiel päeval nädalas

                      (5)

                  Sektoritevaheline lähenemisviis
                  (suunised 3–5)

                              4.

                              Tervist tugevdava kehalise aktiivsuse edendamise riiklik koordineerimismehhanism
                              jah/ei, kui jah, siis täpsustada

                      (5)

                              5.

                              Spetsiaalselt tervist tugevdava kehalise aktiivsuse edendamiseks eraldatud rahalised vahendid
                              Sektorite kaupa (sport, tervis, transport jne):

                                          —

                                          kogutoetus;

                                          —

                                          inimese kohta;

                                          —

                                          ostujõu pariteedil põhinev sisemajanduse koguprodukt inimese kohta, eurodes

                      (2)

                  „Sport”
                  (suunised 6–13)

                              6.

                              Riiklik poliitika ja/või tegevuskava „Sport kõigile”
                              jah/ei, kui jah, siis täpsustada

                      (5)

                              7.

                              Tervisele orienteeritud spordiklubid (spordiklubides tervise edendamise programm)
                              Tervist tugevdava kehalise aktiivsuse edendamise/TAFISA projekti raames arendatud suuniste rakendamine: jah/ei, kui jah, siis kirjeldada

                      (3)

                              8.

                              Raamistik madalama sotsiaal-majandusliku staatusega elanikkonnarühmadele vaba aja veetmise või sportimisvõimaluste kättesaadavaks tegemise toetamiseks
                              Raamistiku olemasolu: jah/luuakse lähema kahe aasta jooksul/ei; kui jah, siis kirjeldada

                      (4)

                              9.

                              Sihtrühmad, kellele tervist tugevdava kehalise aktiivsuse riiklikud tegevuspõhimõtted on suunatud
                              Sihtrühmade kaupa (rühmad, kes eriti vajavad kehalist aktiivsust (näiteks madalama sotsiaal-majandusliku staatusega elanikkonnarühmad, vähese kehalise aktiivsuse tasemega inimesed, vanemaealised, etnilised vähemused jne)

                      (5)

                  „Tervishoid”
                  (suunised 14–20)

                              10.

                              Kehalise aktiivsuse ja istuva eluviisi jälgimine ja kontrollimine
                              Kehaline aktiivsus ja istuv eluviis on kaasatud riiklikku terviseseiresüsteemi: jah/ei, kui jah, siis täpsustada

                      (4)

                              11.

                              Tervishoiutöötajate läbiviidav kehalise aktiivsuse alane nõustamine
                              Kehalise aktiivsuse alane nõustamine: jah/ei, kui jah: hüvitatakse esmatasandi tervishoiuteenuste osana: jah/ei

                      (4)

                              12.

                              Kehalist aktiivsust käsitlev koolitus tervishoiutöötajate õppekavas

                                          —

                                          tundide arv õdedele, arstidele

                                          —

                                          kohustuslik või vabatahtlik

                                          —

                                          selge hindamise ja akrediteerimise struktuur, mis peegeldab asjakohaseid õpitulemusi

                      (3)

                  „Haridus”
                  (suunised 21–24)

                              13.

                              Kehaline kasvatus põhi- ja keskkoolis

                                          —

                                          tundide arv kooliastmeti

                                          —

                                          kohustuslik või vabatahtlik

                                          —

                                          reguleeritakse riigi või piirkondlikul tasandil

                      (4)

                              14.

                              Kooliga seotud kehalise aktiivsuse edendamise kavad
                              Riikliku või piirkondliku kava olemasolu: jah/ei, kui jah, siis täpsustada

                      (3)

                              15.

                              Tervist tugevdava kehalise aktiivsuse käsitlemine kehalise kasvatuse õpetajate koolituses
                              Tervist tugevdava kehalise aktiivsuse teema on moodul kehalise kasvatuse õpetajate bakalaureuse ja/või magistriõppe taseme õppekavas: jah/ei; kohustuslik/vabatahtlik

                      (3)

                              16.

                              Aktiivse liiklejana koolis käimist edendavad kavad
                              Riiklikud või (kui see on asjakohane) piirkondlikud kavad, millega edendatakse aktiivse liiklejana koolis käimist (näiteks organiseeritud jalgsiliikumine, jalgrattaga liikumine): jah/ei, kui jah, siis kirjeldada

                      (4)

                  „Keskkond, linnaplaneerimine, avalik turvalisus”
                  (suunised 25–32)

                              17.

                              Jalgrattaga sõitmise/jala käimise tase
                              Peamine transpordivahend igapäevases tegevuses (auto, mootorratas, ühistransport, jala käimine, jalgratas, muu)

                      (5)

                              18.

                              Euroopa suunised vabal ajal kehalise tegevusega tegelemise infrastruktuuride parandamiseks
                              Euroopa suuniseid vabal ajal kehalise tegevusega tegelemise infrastruktuuride parandamiseks kohaldatakse järjepidevalt, et kavandada, ehitada ja hallata infrastruktuure:
                              jah / veel mitte, kuid on lähema kahe aasta jooksul kavas / ei

                      (3)/ (4)

                  „Töökeskkond”
                  (suunised 33–34)

                              19.

                              Aktiivse liiklejana tööl käimist edendavad kavad
                              Riikliku või (kui see on asjakohane) piirkondliku ettevõtjatele või töötajatele suunatud stimuleerimiskava olemasolu aktiivse liiklejana (jalgsi, jalgrattaga) tööl käimise edendamiseks: jah/ei, kui jah, siis kirjeldada

                      (4)

                              20.

                              Töökohal kehalist aktiivsust edendavad kavad
                              Riikliku või (kui see on asjakohane) piirkondliku ettevõtjatele suunatud stimuleerimiskava olemasolu töökohal kehalise aktiivsuse edendamiseks (näiteks võimlad, duširuumid, trepid jne): jah/ei

                      (4)

                  „Eakad kodanikud”
                  (suunised 35–37)

                              21.

                              Kogukondliku sekkumise kavad kehalise aktiivsuse edendamiseks eakate hulgas
                              Kogukondliku sekkumise kavade olemasolu eakate hulgas kehalise aktiivsuse edendamiseks: jah/ei, kui jah, siis kirjeldada

                      (4)

                  „Näitajad/hindamine”
                  (suunis 38)

                              22.

                              Tervist tugevdava kehalise aktiivsuse edendamise riiklikud tegevuspõhimõtted, mis sisaldavad ka hindamiskava
                              x tervist tugevdava kehalise aktiivsuse edendamise riiklikku tegevuspõhimõtet y hulgas sisaldavad selget hindamiskavatsust või kava

                      (5)

                  „Üldsuse teadlikkus”
                  (suunis 39)

                              23.

                              Kehalisele aktiivsusele suunatud teadlikkuse suurendamise kampaania olemasolu
                              jah/ei, kui jah, siis kirjeldada

                      (4)

         (1)  Teave ja andmed, mis liikmesriikidel soovitatakse esitada seoses käesoleva piiratud ulatusega järelevalveraamistikuga, peaksid aja jooksul täienema. Kõnealust protsessi toetavad kavakohaselt käesolevas soovituses ettenähtud koostöö ja suutlikkuse suurendamise meetmed.

         (2)  andmeid ei ole kogutud.

         (3)  andmed on veel NOPA raames kogumata, kuid kogumine kavandatud.

         (4)  andmed kättesaadavad (näiteks sisalduvad riiklikes vormides või muudes kättesaadavates allikates), kuid on veel kinnitamata või vajavad ajakohastamist.

         (5)  andmed kättesaadavad ja NOPAs kinnitatud.