Tähtis õiguslik teade

|

52005SC0148

Soovitus: Nõukogu Arvamus kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 kolmanda lõikega Soome ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2004-2008  /* SEK/2005/0148 lõplik */

	Brüssel, 2.2.2005SEK(2005) 148 lõplikSoovitus:NÕUKOGU ARVAMUSkooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 kolmanda lõikega Soome ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2004-2008(komisjoni esitatud)SELETUSKIRINõukogu määruses (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta[1] on sätestatud, et ühisraha kasutusele võtnud liikmesriigid peavad esitama nõukogule ja komisjonile stabiilsusprogrammid 1. märtsiks 1999. Vastavalt selle määruse artiklile 5 pidi nõukogu kontrollima iga stabiilsusprogrammi komisjoni ja asutamislepingu artikli 114 alusel moodustatud komitee (majandus- ja rahanduskomitee) koostatud hinnangute alusel. Olles programmi kontrollinud, esitas nõukogu arvamuse komisjoni soovituse alusel ja pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega. Selle määruse kohaselt peavad liikmesriigid esitama igal aastal ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mida võib nõukogu samuti kontrollida sama menetluse kohaselt.Soome esitas esimese stabiilsusprogrammi aastateks 1998–2002 7. septembril 1998 ja nõukogu andis sellele hinnangu 12. oktoobril 1998. Ajakohastatud programmid esitati igal järgmisel aastal. Soome esitas viimase ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2. detsembril 2004. aastal. Komisjoni talitused andsid ajakohastatud programmile tehnilise hinnangu, arvestades komisjoni talituste 2004. aasta sügise majandusprognooside tulemusi ning võttes arvesse tegevusjuhendit,[2] potentsiaalse tootmismahu ja tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaalu ühiselt kokkulepitud hindamismetoodikat, 2003.–2005. aasta majanduspoliitika üldsuuniste soovitusi ning põhimõtteid, mis on sätestatud komisjoni 27. novembri 2002. aasta teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile eelarvepoliitika kooskõlastamise tõhustamise kohta[3]. Hinnangu alusel võib tõdeda järgmist:-  Soome valitsus kiitis ajakohastatud stabiilsusprogrammi heaks 2. detsembril 2004 ja esitas selle parlamendile teadmiseks, nagu ka eelmised ajakohastatud programmid. Ajakohastatud stabiilsusprogramm hõlmab ajavahemikku 2004–2008. Programm vastab enam-vähem tegevusjuhendile, kuid mõned põhiprognooside andmed puuduvad.-  Programmis esitatud makromajandusliku stsenaariumi kohaselt on majanduskasv 2004. aastal üle 3% tänu suurele sisenõudlusele ning 2005. aastal aeglustub kasvumäär 2,8%ni. Prognoositud keskmine kasv ligikaudu 2,5% kogu programmiperioodi jooksul tundub olevat veidi ettevaatlik. Lühiajaline prognoos on mõnevõrra väiksem kui komisjoni talituste 2004. aasta sügise prognoosis; ka programmis esitatud keskpika perioodi prognoos, mis põhineb potentsiaalsel tootmismahul, on väiksem kui komisjoni talituste prognoositud potentsiaalne kasv.-  Valitsuse peamine eelarvepoliitiline eesmärk on hoida kesk- ja kohalike omavalitsuste eelarved tasakaalulähedased. Regulaarselt ülejäägis olevate sotsiaalkindlustusfondidega on keskvalitsuse eelarve aastaülejääk peaaegu 2% SKTst. Vastavalt sellisele finantspoliitikale ja rahvamajanduse arvepidamise käsitluse kohaselt peaks keskvalitsuse eelarve tasakaalustuma valimisperioodi lõpuks 2007. aastal. Selle eesmärgi saavutamiseks võttis valitsus mais 2003 vastu aastakulutuste ülemmäärad ajavahemikuks 2004–2007. Nende ülemmäärade põhjal võivad keskvalitsuse kogureaalkulutused suureneda sellel ajavahemikul keskmiselt peaaegu 1% aastas. Kuna enamik kulude kasvust on kavandatud juba 2004. aastasse, on valimisperioodi lõpupoole vähem manööverdamisruumi ülemmäärade osas. Eelmise ajakohastatud programmiga võrreldes on keskvalitsuse eelarveülejääk aastatel 2004–2007 praktiliselt sama.-  Kuigi Soome on seadnud eesmärgiks säilitada soodne avaliku sektori eelarveülejääk, võib tulemus olla prognoositust halvem, sest ajakohastatud programmis esitatud eelarve põhisuundumuses arvestatakse ainult osaliselt maksukärpega, mis on 1,7 miljardit eurot ehk 1,2% SKTst ja mis täiendab 2004. aasta novembri lõpus sõlmitud kahe ja poole aastast ulatuslikku tulupoliitilist kokkulepet. Kuna ei ole teatatud soovist vähendada kulutusi aastatel 2005–2007 ja kui ei võeta tulusid suurendavaid meetmeid, on keskvalitsuse puudujääk aastatel 2005–2007 programmis esitatust suurem, mis omakorda vähendab valitsemissektori eelarveülejääki. Valitsuse hinnangul vähendab tulukokkulepe koos maksukärbetega 2007. aastal valitsemissektori ülejääki 0,3 protsendipunkti võrra 1,9%ni SKTst. Valitsus loodab siiski, et need meetmed suurendavad majanduse dünaamikat, parandades potentsiaalset kasvu ja uute töökohtade loomist ning tõstes sel viisil tulude loomise suutlikkust. Seda riskianalüüsi arvestades on programmi eelarvealased põhimõtted piisavad, et säilitada ajavahemikul 2004–2008 stabiilsuse ja kasvu paktiga nõutav keskpika perioodi eelarveseisund, mis on tasakaalulähedane või ülejäägis. See annab aastateks 2004–2008 piisava varu tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral, et ei ületataks 3% puudujäägiläve.-  Prognoosi kohaselt on valitsemissektori koguvõla suhe allpool 60% SKTsse ning see väheneb kogu programmiperioodi jooksul. Praeguse programmi prognoosi kohaselt väheneb võla suhe 2004. aasta 44,6%lt SKTsse 41%ni 2008. aastaks. Eelmise ajakohastatud programmiga võrreldes on praeguses programmis prognoositud võla suhe SKTsse märkimisväärselt väiksem alates 2005. aastast seoses suurema SKT nominaalkasvu, keskvalitsuse väiksemate laenude, madalamate intressimaksete ja suurema maksude laekumisega. Eelmises programmis prognoositi, et võla suhe SKTsse jääb praktiliselt muutumatuks ja on aastatel 2004–2007 alla 45% SKTsse. Praegu prognoositakse, et see väheneb peaaegu 3 protsendipunkti võrra.-  Programmis täpsustatakse valitsuse struktuurireformide programmi, milles keskendutakse avaliku sektori jätkusuutlikkuse parandamisele pensionireformiga, mis jõustub 2005. aastal. Varasemaid meetmeid jätkava reformiga kavatsetakse tõsta tööturult väljumise iga kolme aasta võrra vanuseni 62–63 aastat. Selles on esitatud ka täiendavad meetmed jätkuvalt kõrge struktuurse tööpuuduse vähendamiseks. 2004. aasta novembri lõpus sõlmiti tulupoliitiline kokkulepe ja seda täiendati maksukärbetega. Eeldatavasti soodustavad need majanduse dünaamikat ja uute töökohtade loomist. Valitsuse võetud ja kavandatavad meetmed võivad tõepoolest suurendada potentsiaalset kasvu ja tugevdada veelgi riigi rahanduse jätkusuutlikkust.-  Soome tundub olevat soodsas olukorras seoses riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkusega, vaatamata vananeva elanikkonnaga seotud suurele eelarvekulude prognoosile. Programmis esitatud strateegia on laiaulatuslik ning hõlmab uusi võlgade stabiliseerimismeetmeid ja struktuurireforme, näiteks pensionireformi täiendavaid samme ja meetmeid tööturult väljumise vanuse tõstmiseks. Jõustatud ja kavandatud struktuurireformid peaksid mõjuma hästi riigi rahandusele.-  Üldiselt vastab ajakohastatud programmis esitatud majanduspoliitika enam-vähem riigi majanduspoliitika üldsuunistele riigi rahanduse valdkonnas. Eelkõige tundub, et 2003. aastal kehtestatud mitmeaastased kulude ülempiirid on toiminud hästi esimesel, 2004. aastal, kui lõplikud eelarvelised kulud olid alla ülemmäära, ning ka 2005. aasta eelarve kulud mahuvad ülemmääradesse. Kuluraamistikku järgitakse ka edaspidi, sest see on poliitiliselt siduv.Käesoleva hinnangu põhjal on komisjon võtnud vastu lisatud soovituse, et nõukogu võtaks vastu arvamuse Soome ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta, ja edastab selle nõukogule.Soovitus:NÕUKOGU ARVAMUSkooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 kolmanda lõikega Soome ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2004-2008EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,[4] eriti selle artikli 5 lõiget 3,võttes arvesse komisjoni soovitust,pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteegaON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:1.  [17. veebruaril 2005] kontrollis nõukogu Soome ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2004–2008. Programm vastab suures osas andmenõuetele, mis on esitatud muudetud tegevusjuhendis stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta. Põhiprognooside mõned andmed puuduvad. Seepärast palutakse Soomel viia andmed täielikult nõuetega vastavusse.2.  Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis kavandatakse SKT reaalkasvu vähenemist 3,2%lt 2004. aastal keskmiselt 2,4%ni ülejäänud programmiperioodi jooksul. Praegu olemasolevate andmete kohaselt kajastab see stsenaarium küllaltki ettevaatlikke kasvuprognoose. Programmi inflatsiooniprognoos tundub olevat realistlik ja on kooskõlas komisjoni talituste prognoosiga.3.  Prognoositud keskvalitsuse eelarveülejääk on aastas 2% SKTst ning ajakohastatud programmis on kavandatud mugava eelarveseisundi säilitamine kogu programmiperioodi jooksul. Ülejääk luuakse peamiselt sotsiaalkindlustusfondidega, kuid praegu tasakaalus olev keskvalitsuse eelarve on aastatel 2005–2007 väikeses puudujäägis. Eesmärgiks on tasakaalustada keskvalitsuse eelarve uuesti 2007. aastal. Selleks on valitsus vastu võtnud aastakulude ülemmäärad ajavahemikuks 2004–2007. Eelmise ajakohastatud programmiga võrreldes on keskvalitsuse eelarveülejääk aastatel 2004–2007 praktiliselt sama.4.  Kuigi Soome on seadnud eesmärgiks säilitada soodne avaliku sektori eelarveülejääk, võib tulemus olla prognoositust halvem, sest ajakohastatud programmis esitatud eelarve põhisuundumuses arvestatakse ainult osaliselt maksukärpega, mis on 1,7 miljardit eurot ehk 1,2% SKTst ja mis täiendab 2004. aasta novembri lõpus sõlmitud kahe ja poole aastast ulatuslikku tulupoliitilist kokkulepet. Kuna ei ole teatatud soovist vähendada kulutusi aastatel 2005–2007 ja kui ei võeta tulusid suurendavaid meetmeid, on keskvalitsuse puudujääk aastatel 2005–2007 programmis esitatust suurem, mis omakorda vähendab valitsemissektori eelarveülejääki. Valitsuse hinnangul vähendab tulukokkulepe koos maksukärbetega 2007. aastal valitsemissektori ülejääki 0,3 protsendipunkti võrra 1,9%ni SKTst. Valitsus loodab siiski, et need meetmed suurendavad majanduse dünaamikat, parandades potentsiaalset kasvu ja uute töökohtade loomist ning tõstes sel viisil tulude loomise suutlikkust.5.  Seda riskianalüüsi arvestades on programmi eelarvealased põhimõtted piisavad, et säilitada ajavahemikul 2004–2008 stabiilsuse ja kasvu paktiga nõutav keskpika perioodi eelarveseisund, mis on tasakaalulähedane või ülejäägis. See annab aastateks 2004–2008 piisava varu tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral, et ei ületataks 3% puudujäägiläve.6.  Eeldatav võla suhe on 2004. aastal jõudnud 44,6%ni SKTsse, mis on alla asutamislepingus sätestatud 60% kontrollväärtuse. Programmis prognoositakse, et võla suhe väheneb programmiperioodi jooksul 3,5 protsendipunkti võrra.7.  Soome tundub olevat soodsas olukorras seoses riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkusega, vaatamata vananeva elanikkonnaga seotud suurele eelarvekulude prognoosile. Programmis esitatud strateegia on laiaulatuslik ning hõlmab uusi võlgade stabiliseerimismeetmeid ja struktuurireforme, näiteks pensionireformi täiendavaid samme ja meetmeid tööturult väljumise vanuse tõstmiseks. Jõustatud ja kavandatud struktuurireformid peaksid mõjuma hästi riigi rahandusele.8.  Ajakohastatud programmis esitatud majanduspoliitika vastab üldjoontes riigi majanduspoliitika üldsuunistele riigi rahanduse valdkonnas. Eelkõige tundub, et 2003. aastal kehtestatud mitmeaastased kulude ülempiirid on toiminud hästi esimesel, 2004. aastal, kui lõplikud eelarvelised kulud olid alla ülemmäära, ning ka 2005. aasta eelarve kulud mahuvad ülemmääradesse. Kuluraamistikku järgitakse ka edaspidi, sest see on poliitiliselt siduv.Tabel: Tähtsamate makromajanduslike ja eelarveliste prognooside võrdlus2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |Reaalne SKT (muutus, %) | SP dets 2004 | 3,2 | 2,8 | 2,4 | 2,2 | 2,0 |KOM okt 2004 | 3,0 | 3,1 | 2,7 | puudub | puudub |SP nov 2003 | 2,7 | 2,5 | 2,4 | 2,4 | puudub |THHI inflatsioon (%) | SP dets 2004 | 0,2 | 1,4 | 1,8 | 1,8 | 1,8 |KOM okt 2004 | 0,2 | 1,5 | 1,7 | puudub | puudub |SP nov 2003 | 0,7 | 1,3 | 1,8 | 1,8 | puudub |Valitsemissektori eelarve tasakaal (% SKTst) | SP dets 2004 | 2,0 | 1,8 | 2,1 | 2,2 | 2,0 |KOM okt 2004 | 2,3 | 2,1 | 2,2 | puudub | puudub |SP nov 2003 | 1,7 | 2,1 | 2,1 | 2,2 | puudub |Esmane tasakaal (% SKTst) | SP dets 20042 | 3,7 | 3,4 | 3,8 | 3,9 | 3,7 |KOM okt 2004 | 4,1 | 3,9 | 3,8 | puudub | puudub |SP nov 2003 | 3,7 | 4,0 | 4,1 | 4,3 | puudub |Tsükliliselt kohandatud tasakaal (% SKTst) | SP dets 20041 | 2,1 | 1,7 | 2,0 | 2,1 | 1,9 |KOM okt 2004 | 2,8 | 2,3 | 2,3 | puudub | puudub |SP nov 20031 | 2,4 | 2,4 | 2,3 | 2,2 | puudub |Valitsemissektori koguvõlg (% SKTsse) | SP dets 2004 | 44,6 | 43,4 | 42,5 | 41,7 | 41,1 |KOM okt 2004 | 44,8 | 43,4 | 42,2 | puudub | puudub |SP nov 2003 | 44,7 | 44,9 | 45,0 | 44,6 | puudub |Märkus: 1 Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel. 2 Soome ametiasutused esitavad esmase tasakaalu intressi netomaksete alusel ja mitte intressi brutomaksete alusel. Komisjoni talitused on need andmed uuesti arvutanud programmis esitatud andmete alusel. Allikad: stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2004. aasta sügise majandusprognoosid (KOM). komisjoni talituste arvutused. |[1] EÜT L 209, 2.8.1997. Kõik dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] Majandus- ja rahandusministrite nõukogu 10.7.2001 jõustatud majandus- ja rahanduskomitee läbivaadatud arvamus stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta.[3] KOM(2002) 668, 27.11.2002.[4] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.


title: Nõukogu soovitus (EL) 2016/210, 12. veebruar 2016, mis käsitleb komisjoni tegevuse heakskiitmist seoses Euroopa Arengufondi (kaheksas EAF) meetmete rakendamisega 2014. eelarveaastal

text:
               16.2.2016

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 39/59

         NÕUKOGU SOOVITUS (EL) 2016/210,
   12. veebruar 2016,
   mis käsitleb komisjoni tegevuse heakskiitmist seoses Euroopa Arengufondi (kaheksas EAF) meetmete rakendamisega 2014. eelarveaastal
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse neljandat AKV-EMÜ konventsiooni, millele kirjutati alla 15. detsembril 1989 Lomés (1) ja mida on muudetud 4. novembril 1995 Mauritiusel allkirjastatud lepinguga (2),
   võttes arvesse nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate sisekokkulepet neljanda AKV-EÜ konventsiooni teise finantsprotokolli kohase ühenduse abi finantseerimise ja haldamise kohta (3) (edaspidi „sisekokkulepe”), millega asutati muu hulgas kaheksas Euroopa Arengufond (kaheksas EAF), eriti selle artikli 33 lõiget 3,
   võttes arvesse 16. juuni 1998. aasta finantsmäärust, mida kohaldatakse finantskoostöö arendamiseks neljanda AKV-EÜ konventsiooni alusel, (4) eriti selle artikleid 66–74,
   olles läbi vaadanud kaheksanda EAFi meetmete tulude ja kulude aruande, 2014. aasta 31. detsembri seisuga koostatud bilansi ning 2014. eelarveaastat käsitleva Euroopa Kontrollikoja aastaaruande 8., 9., 10. ja 11. Euroopa Arengufondist (EAF) rahastatud tegevuste kohta koos selles sisalduvate komisjoni vastustega (5),
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt sisekokkuleppe artikli 33 lõikele 3 annab Euroopa Parlament nõukogu soovitusel komisjonile heakskiidu kaheksanda EAFi finantshalduse kohta.

               (2)

               2014. eelarveaastal on komisjon kaheksanda EAFi meetmeid üldiselt rahuldavalt rakendanud,

         SOOVITAB Euroopa Parlamendil kiita heaks komisjoni tegevus seoses kaheksanda EAFi meetmete rakendamisega 2014. eelarveaastal.

      Brüssel, 12. veebruar 2016

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         J.R.V.A. DIJSSELBLOEM

      (1)  EÜT L 229, 17.8.1991, lk 3.

      (2)  EÜT L 156, 29.5.1998, lk 3.

      (3)  EÜT L 156, 29.5.1998, lk 108.

      (4)  EÜT L 191, 7.7.1998, lk 53.

      (5)  ELT C 373, 10.11.2015, lk 289.


title: Nõukogu soovitus, 11. juuli 2017, milles käsitletakse Madalmaade 2017. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Madalmaade 2017. aasta stabiilsusprogrammi kohta

text:
               9.8.2017

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 261/79

         NÕUKOGU SOOVITUS,
   11. juuli 2017,
   milles käsitletakse Madalmaade 2017. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Madalmaade 2017. aasta stabiilsusprogrammi kohta
   (2017/C 261/18)
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,
   võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,
   võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,
   võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,
   võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,
   võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,
   võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjon võttis 16. novembril 2016 vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2017) algust. Euroopa Ülemkogu kiitis 9.–10. märtsil 2017 heaks iga-aastases majanduskasvu analüüsis esitatud prioriteedid. 16. novembril 2016 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles nimetati Madalmaid ühena nendest liikmesriikidest, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta, mille Euroopa Ülemkogu kiitis heaks 9.–10. märtsil 2017. 21. märtsil 2017 võttis nõukogu vastu soovituse euroala majanduspoliitika kohta („euroala soovitus“) (3).

               (2)

               Kuna Madalmaade rahaühik on euro ning majandus- ja rahaliidu riikide majandused on üksteisega tihedalt seotud, peaksid Madalmaad tagama allpool esitatud soovitustes 1 ja 2 kajastuva euroala soovituse täieliku ja õigeaegse täitmise.

               (3)

               2017. aasta aruanne Madalmaade kohta avaldati 22. veebruaril 2017. Selles hinnati Madalmaade edusamme nõukogu poolt 12. juulil 2016 vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmete võtmisel ja strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi, mille tulemused avaldati samuti 22. veebruaril 2017. Komisjon järeldas oma analüüsi põhjal, et Madalmaades esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Madalmaade kolme aasta keskmine jooksevkonto ülejääk SKPst on euroala liikmesriikide hulgas kõige suurem. Ülejääk osutab sellele, et vahendid ei ole optimaalselt jaotatud ning et neid saaks majanduskasvu ja heaolu suurendamiseks paremini ära kasutada. Kodumajapidamiste netotulu kärbib kohustuslikest maksetest tingitud suur kiil. Erasektori võlatase on kõrge, eriti suur on kodumajapidamiste hüpoteeklaenude maht. Suured varad ja kohustused muudavad kodumajapidamised finantsvapustuste suhtes haavatavamaks. Meetmete võtmine on eriti oluline selleks, et vähendada võimalikku kahjulikku mõju Madalmaade majandusele ning selle suurust ja piiriülest tähtsust arvestades ka sellise mõju ülekandumist teistesse majandus- ja rahaliidu riikidesse.

               (4)

               Madalmaad esitasid oma 2017. aasta riikliku reformikava ja 2017. aasta stabiilsusprogrammi 26. aprillil 2017. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (5)

               Asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi võeti arvesse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 2014.–2020. aasta programmide koostamisel. Nagu on nähtud ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 (4) artiklis 23, võib komisjon juhul, kui on vaja toetada asjaomaste nõukogu soovituste rakendamist, nõuda, et liikmesriik vaataks läbi oma partnerluslepingu ja asjaomased programmid ning teeks nende muutmise ettepanekud. Suunistes, milles käsitletakse seda, kuidas rakendada meetmeid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhususe sidumiseks usaldusväärse majandusjuhtimisega, esitas komisjon täiendavad üksikasjad selle kohta, kuidas ta kõnealust sätet kavatseb kasutada.

               (6)

               Madalmaade suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning võlareeglit. 2017. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt on valitsusel kavas 2017. aastal saavutada valitsemissektori eelarve ülejääk 0,5 % SKPst ja suurendada seda 2020. aastaks 1,3 %-ni SKPst. Keskpika perioodi eelarve-eesmärk (struktuurne puudujääk 0,5 % SKPst) täidetakse varuga kogu programmiperioodi kestel. 2017. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse langema 2017. aastal 58,5 %-ni SKPst, mis on väiksem kui aluslepingus sätestatud kontrollväärtus 60 % SKPst. 2020. aastal on valitsusel kavas võlataset veelgi kärpida kuni 49,3 %-ni SKPst. Nende eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on usutav. Komisjoni 2017. aasta kevadprognoosi põhjal peaks struktuurne ülejääk suurenema 0,2 %-lt SKPst 2017. aastal 0,4 %-le SKPst 2018. aastal ning seega keskpika perioodi eelarve-eesmärki ületama. Prognoosi põhjal jätkub kindlalt valitsemissektori võla vähenemine ja võlareegel täidetakse probleemideta. Üldiselt on nõukogu prognooside põhjal seisukohal, et Madalmaad täidavad 2017. ja 2018. aastal stabiilsuse ja kasvu pakti nõuded. Samas on veel ruumi, et toetada nii eelarve- ja struktuuripoliitikaga (sealhulgas teadus- ja arendustegevusse tehtavate investeeringute kaudu) kui ka reaalpalkade kiiremaks tõusuks tingimuste loomisega potentsiaalset majanduskasvu ja sisenõudlust, ning seda ka püsiva maksebilansi tasakaalustamatuse kontekstis, pidades samal ajal kinni keskpika perioodi eelarve-eesmärgist.

               (7)

               Tööhõive hiljutise kasvu võib panna suurel määral ajutise töölepinguga töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate arvu suurenemise arvele. Ajutise töölepinguga töötajate osakaal oli juba enne suur, kuid kasvab veelgi, ning ilma töötajateta füüsilisest isikust ettevõtjaid tuleb kiiresti juurde, sest kohaldatavates tööõiguse, töötajate kaitse, maksu- ja sotsiaalkindlustusnormides on suuri erinevusi. Kuigi selles valdkonnas on võetud teatavaid meetmeid, loovad osa nendest teguritest endiselt rahalisi stiimuleid füüsilisest isikust ettevõtjaks hakkamiseks või ajutise töölepinguga töötajate palkamiseks. Sellest tingitud moonutused võivad mõjutada eriti tööturul kõige ebasoodsamas olukorras olevaid inimesi ja võisid olla üks põhjustest, miks reaalpalkade kogutõus jäi tagasihoidlikuks. Füüsilisest isikust ettevõtjatel on sagedamini ebapiisav töövõimetus-, töötus- ja vanaduskindlustus. See võib pikas perspektiivis mõjutada sotsiaalkindlustussüsteemi jätkusuutlikkust. Näilise füüsilisest isikust ettevõtjana töötamise vastaste meetmete kohaldamine on kuni 2018. aastani edasi lükatud. Sisserändaja taustaga inimeste tööhõivega on endiselt suuri probleeme. Väljaspool ELi sündinud sisserändajate tööhõive määr on 20 protsendipunkti madalam kui Madalmaades sündinutel, kuid see on ainult vähesel määral seletatav erinevustega ende vanuses ja haridustulemustes.

               (8)

               Viimastel aastatel on suurenenud kodumajapidamiste hoiuste määr, sest muu hulgas regulatiivse keskkonna mõjul on kasvanud pensionisüsteemi teise samba (kohustuslikud erakindlustusskeemid) hoiused. Kodumajapidamised saaksid hakata raha paigutama majanduskasvu paremini toetaval viisil, kui kulud ja riskid põlvkonnasiseselt ja põlvkondade vahel asjakohaselt ära jaotada, minnes kaugemale indekseerimise ja ﬁnantspuhvrite vallas vastu võetud eeskirjadest (finantshindamise raamistik). Valitsus teatas, et kavatseb teist pensionisammast põhjalikult reformida, et luua kaetum, läbipaistvam, paindlikum ja kindlustusmatemaatiliselt õiglasem süsteem.

               (9)

               Aastakümnete jooksul süvenenud jäikus ja turgu moonutavad stiimulid on mõjutanud rahastamist eluasemeturul ja sektori hoiustamistavasid. Kodumajapidamised kalduvad kinnisvara väärtusele tuginedes hüpoteeklaene suurendama, mis suures osas kajastab pikaajalisi maksusoodustusi, eelkõige võimalust hüpoteeklaenude intressid maksustatavast tulust täielikult maha arvata. Kuigi majandus on veelgi elavnenud, ei ole selle probleemiga alates 2012. aastast tegeletud.

               (10)

               Investeerimine vähenes majanduskriisi ajal järsult ja on vaid osaliselt taastunud. Kogu majandust hõlmav investeeringute madalseis paistab suurel määral olevat tsüklilist laadi ning selle põhjustasid langus eluasemeturul ja eelarve konsolideerimiseks tehtud otsused. Suuri investeerimistõkkeid ei paista esinevat, kuid ehitusloa taotlemine võtab suhteliselt kaua aega. Tundub, et taastuvenergiasektori madal investeeringute tase tuleneb varasemast turudünaamikast, turu ebakindlusest ja regulatiivsetest põhjustest. Teadus- ja arendustegevusele tehtavad avaliku ja erasektori kulutused on väikesed, sest haridustasemes, õpiedukuses ja majanduslikus arengus jäädakse kõige edukamatest liikmesriikidest maha. Valitsemissektori kulutused teadus- ja arendustegevusele on alates 2014. aastast jäänud samale tasemele ning ka erasektori sellealaste kulutuste tase püsib madalana. Selle küsimusega seotud nõukogu 2016. aasta soovituse rakendamisel ei ole edusamme tehtud.

               (11)

               Komisjon on Euroopa poolaasta (2017) raames Madalmaade majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud tulemused 2017. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2017. aasta stabiilsusprogrammi ja 2017. aasta riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Madalmaadele esitatud soovituste järelmeetmeid. Arvesse ei ole võetud mitte üksnes nende asjakohasust Madalmaade eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka nende vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist.

               (12)

               Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2017. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja on arvamusel, (5) et Madalmaad täidavad eelduste kohaselt stabiilsuse ja kasvu pakti.

               (13)

               Nõukogu on komisjoni põhjalikust analüüsist ja kõnealusest hindamisest lähtudes 2017. aasta riikliku reformikava ja 2017. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel antud nõukogu soovitused kajastuvad allpool Madalmaadele esitatud soovitustes 1 ja 2,

         SOOVITAB Madalmaadel võtta 2017. ja 2018. aastal järgmisi meetmeid:

               1.

               Kasutada eelarve- ja struktuuripoliitikat potentsiaalse majanduskasvu ja sisenõudluse, sealhulgas teadus- ja arendustegevusse investeerimise toetamiseks, pidades samal ajal kinni keskpika perioodi eelarve-eesmärgist. Võtta meetmeid eluasemeturu allesjäänud moonutuste vähendamiseks ja kodumajapidamiste võlguoleku soosimise pidurdamiseks, eelkõige kärpides võimalusi hüpoteeklaenude intresse maksustatavast tulust maha arvata.

               2.

               Kõrvaldada allesjäänud tõkked töötajate töölevõtmiselt tähtajatu töölepinguga. Käsitleda töötajateta füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise kiiret laienemist, muu hulgas vähendades ilma ettevõtlust pärssimata füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemist soodustavaid maksumoonutusi ning parandades taskukohase sotsiaalkaitse kättesaadavust füüsilisest isikust ettevõtjatele. Muuta pensionisüsteemi teine sammas juba alanud ulatuslike ettevalmistuste põhjal läbipaistvamaks, põlvkondade lõikes õiglasemaks ja vapustuste suhtes vastupidavamaks. Luua reaalpalkade kiiremat tõusu soodustavad tingimused, võttes seejuures arvesse sotsiaalpartnerite rolli.

      Brüssel, 11. juuli 2017

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         T. TÕNISTE

      (1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

      (2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

      (3)  ELT C 92, 24.3.2017, lk 1.

      (4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).

      (5)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.