               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,20.12.2017
            COM(2017) 799 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega antakse luba alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Türgi Vabariigi vahelise lepingu üle, mis käsitleb isikuandmete vahetamist Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) ja Türgi ametiasutuste vahel, kelle pädevusse kuulub võitlemine raske kuritegevuse ja terrorismiga

               SELETUSKIRI

               1.SOOVITUSE TAUST

               Üleilmastunud maailmas, kus raske kuritegevus ja terrorism on üha rahvusvahelisemad ja mitmetahulisemad, peaks õiguskaitseasutustel olema kõik vahendid, et teha välispartneritega koostööd oma kodanike julgeoleku tagamiseks. Europol peaks seetõttu saama vahetada kolmandate riikide õiguskaitseasutustega isikuandmeid oma ülesanne täitmiseks vajalikus ulatuses.

               Alates määruse 2016/794 kohaldamise algusest 1. mail 2017
                  1
                on vastavalt aluslepingule komisjoni ülesanne pidada liidu nimel läbirääkimisi rahvusvaheliste lepingute sõlmimiseks kolmandate riikidega, et Europol saaks vahetada nendega isikuandmeid. Kui see on tema ülesannete täitmiseks vajalik, võib Europol sõlmida välispartneritega koostöösuhteid ja teha nendega töö- ja halduskokkulepete raames koostööd, kuid see ei ole piisav õiguslik alus isikuandmete vahetamiseks.

               Võttes arvesse Euroopa julgeoleku tegevuskavas,
                  2
                nõukogu järeldustes
                  3
                ja üldises strateegias
                  4
                esitatud poliitilist strateegiat, õiguskaitseasutuste operatiivvajadusi kõikjal ELis ning selles valdkonnas tehtava tihedama koostöö võimalikke eeliseid, peab komisjon vajalikuks alustada lähiajal läbirääkimisi kaheksa riigiga, keda on nimetatud üheteistkümnendas eduaruandes tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu suunas liikumise kohta
                  5
               .

               Komisjon on koostanud tähtsaimate riikide kohta oma hinnangu, võttes arvesse Europoli operatiivvajadusi. Europoli 2016.–2020. aasta strateegias nimetatakse Vahemere piirkonda laiendatud partnerluse esmatähtsaks piirkonnaks
                  6
               . Europoli 2017.–2020. aasta välisstrateegias rõhutatakse ka vajadust Europoli ning Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika vahelise tihedama koostöö järele praeguse terrorismiohu ja rändega seotud probleemide tõttu
                  7
               .

               Kuigi iga riigiga tehtavat koostööd tuleb vaadelda piirkonna kui terviku olukorda arvestades, käsitletakse käesolevas soovituses eelkõige läbirääkimisi Türgiga. Piirkonna praegune ebastabiilsus, eelkõige olukord Süürias ja Iraagis, kujutab endast ELile olulist pikaajalist julgeolekuohtu, millega tuleb viivitamata tegeleda. See tähendab nii tulemuslikku võitlust terrorismi ja sellega seotud organiseeritud kuritegevusega
                  8
                kui ka rändega seotud probleemide lahendamist, nagu võitlust ebaseaduslikule rändele ja inimkaubandusele kaasaaitamisega. Samuti on Türgi väljendanud huvi teha ELi õiguskaitseasutustega koostööd terrorismivastases võitluses, eelkõige osaleda CEPOLi korraldatud ühiskoolitustes. Nende probleemide lahendamisel on oluline koostöö kohalike õiguskaitseasutustega.

               Europoli praegune koostöö Türgiga põhineb 2004. aastal sõlmitud strateegilise koostöö kokkuleppel
                  9
               . Kokkuleppega lihtsustatakse teabevahetusalast koostööd,
                  10
                mis puudutab vastastikust huvi pakkuvat strateegilist ja tehnilist teavet, õiguskaitsealaste kogemuste vahetamist, õigusakte, käsiraamatuid, tehnilist kirjandust ja muud õiguskaitsealast materjali ning koolitusi. Novembris 2015 lepiti ELi-Türgi ühises tegevuskavas kokku veelgi tihendada koostööd Europoliga, määrates ametisse Türgi kontaktametniku. 21. märtsil 2016 kirjutasid Europol ja Türgi alla teabevahetuslepingule, mis võimaldab teha tihedamat koostööd. Mais 2016 lähetati Europoli juurde Türgi riikliku politsei kontaktametnik. Tulemuseks on teatavad positiivsed muudatused ja kontaktide loomine. Kõnealuste kokkulepete alusel ei ole siiski lubatud vahetada andmeid üheselt tuvastatud või tuvastatavate isikute kohta
                  11
               .

               Poliitiline taust

               Türgi on Euroopa Liidu jaoks oluline partner. Alates 1964. aastast, kui Türgi sõlmis ELiga assotsieerimislepingu, on koostöö Türgiga elavnenud. Detsembris 1999 andis Euroopa Ülemkogu Türgile kandidaatriigi staatuse ja oktoobris 2005 alustati ühinemisläbirääkimisi. Tihedam koostöö Europoliga on oluline, et saavutada kõik viisanõude kaotamise tegevuskava
                  12
                eesmärgid. 29. novembril 2015 toimunud ELi ja Türgi tippkohtumisel lepiti kokku laiendada ja tõhustada poliitilist dialoogi kõikides valdkondades, sealhulgas välis- ja julgeolekupoliitika, ränne ja terrorismivastane võitlus.

               Türgi ja EL on rõhutanud oma püüdu võidelda ohuga, mida põhjustavad Daesh ja terroristist välisvõitlejad, ning ka ohuga, mida põhjustab PKK, kelle EL on kandnud terroriorganisatsioonide loetellu. Juunis 2016 leppisid mõlemad pooled ELi-Türgi terrorismivastase dialoogi raames kokku uurida võimalusi teabevahetus-, õiguskaitse- ja õigusalase koostöö parandamiseks, sealhulgas terrorismiga seotud väljasaatmise ja terrorismi rahastamise valdkonnas. Novembris 2017 toimunud ELi-Türgi terrorismivastase dialoogi raames rõhutati huvi teabevahetusalase koostöö parandamise vastu. Europolis on kavas korraldada kõrgetasemeline seminar terrorismivastase võitluse alase koostöö ja relvakaubanduse teemal.

               Türgi ja EL on samuti rõhutanud oma püüdu tegutseda ühiselt rahvusvahelisel tasandil ülemaailmse terrorismivastase võitluse foorumi, ülemaailmse Daeshi-vastase koalitsiooni ja rahapesuvastase töökonna raames
                  13
               .

               Rändealast koostööd tõhustati 29. novembril 2015 toimunud ELi ja Türgi tippkohtumisel käivitatud ühise tegevuskava ning ELi ja Türgi 18. märtsi 2016. aasta avalduse alusel eesmärgiga lõpetada täielikus kooskõlas ELi ja rahvusvaheliste normidega ebaseaduslik ränne Türgist ELi. ELi ja Türgi avalduse tulemused on keerulisest olukorrast hoolimata ilmsed. Ebaseaduslike piiriületuste arv on pärast avalduse jõustumist oluliselt vähenenud ja inimkaotustele on suudetud piir panna.

               Operatiivvajadused

               Võttes aluseks raske ja organiseeritud kuritegevuse põhjustatud ohtude 2017. aasta hinnangus
                  14
                ja 2017. aasta TE-SAT-aruandes
                  15
                esitatud andmed, eespool osutatud arutelud ning muu hulgas Europoli eksperditeadmised, on Türgiga vaja teha koostööd eelkõige selleks, et võidelda järgmiste kuritegevuse vormidega.

               Terrorism: hiljuti toimunud terrorirünnakud annavad tunnistust terrorismiohust, millega seisavad silmitsi nii Türgi kui ka EL. Islamiterrorism (eelkõige Daesh, aga ka Al Qaeda) kujutab endast ohtu kummalegi poolele. Terroristist välisvõitlejate jaoks, kes on pärit Euroopast, on Türgi peamine transiidiriik teel Süüriasse ja Iraaki või sealt tagasiteel. Türgi ja EL on rõhutanud oma püüdu seda liikumist piirata. Türgi ametiasutused on teinud märkimisväärseid jõupingutusi selle eesmärgi saavutamiseks, kuid nad on toonitanud, et on oluline saada kahtlustatavate reisijate kohta eelteavet. Hiljutised vahejuhtumid on ka näidanud, et ebapiisav, hilinenud või kooskõlastamata teabevahetus võib võimaldada vahistatud reisijatel Euroopasse tagasi pöörduda, ilma et nad avastataks.

               Kuigi Kurdistani Töölispartei (PKK) kujutab endast hinnangute kohaselt Euroopale väikest ohtu, tunnistab EL, et PKKst tulenev oht Türgile on suur. EL on kandnud PKK terroriorganisatsioonide loetellu.

               Operatiivteabe vahetamine aitab ühiselt võidelda selle terrorismiohuga, kaasa arvatud rahaliste vahendite hankimise, propaganda ja värbamistegevusega ELis.

               Rändajate salaja üle piiri toimetamine: inimeste ebaseaduslikult üle piiri toimetajad toimetavad rändajaid Aasiast, Aafrikast ja Lähis-Idast Türgi kaudu Euroopasse. Ebaseaduslikud rändajad sisenevad Türgisse idas üle maismaapiiri Iraani, Iraagi või Süüriaga ning ka lennujaamade kaudu, eelkõige Istanbuli lennujaama kaudu. Istanbul on ebaseaduslike rändajate keskuseks, enne kui nad jätkavad oma teekonda maismaapiirile Bulgaaria või Kreekaga või Egeuse mere rannikule.

               Pärast ELi ja Türgi 18. märtsi 2016. aasta avaldust on ebaseaduslike piiriületuste arv Türgist Kreekasse oluliselt vähenenud. Hoolimata Türgi ametiasutuste patrulltegevusest rannikul, maismaal ja lennujaamades ning ebaseaduslike rändajate süstemaatilisest kinnipidamisest jätkavad rändajate salaja üle piiri toimetamise organiseeritud võrgustikud tegutsemist. Tegutsemisviisid ja rändeteed muutuvad pidevalt.

               Türgi on teinud märkimisväärseid jõupingutusi, et likvideerida kuritegelikke rühmitusi, ja võtnud tõhusaid meetmeid inimeste ebaseaduslikult üle piiri toimetamiseks kasutatavate aluste vastu, kasutades ELi liikmesriikidelt saadud teavet. Uurimis- ja süüdistuse esitamise suutlikkuse suurendamise vajadus on siiski ilmne, nagu ka vajadus teha ELi liikmesriikidega operatiivkoostööd.

               Inimkaubandusvastase võitluse võrgustiku loomisel tehtud edusammudest hoolimata on rändesurve teravdanud selles valdkonnas esinevaid probleeme.

               Ebaseaduslik uimastikaubandus: Türgi on kaua olnud ja on endiselt ebaseadusliku uimastikaubanduse oluline transiidiriik. On tavaline, et Türgi kaudu jõuavad Euroopa turule heroiin, oopium ja kokaiin ning Lähis-Ida ja Kagu-Aasia turgudele metamfetamiin ja amfetamiini tüüpi stimulandid. Türgis konfiskeeritakse pidevalt suuri koguseid opiaate ja hašišit.

               Ebaseaduslik tulirelvakaubandus: kuritegevuse määr ja relvade salakaubavedu Süüriast kujutavad endast ELile potentsiaalset ohtu. See ohustab julgeolekut nii lühikeses kui ka pikas perspektiivis. Koostöö Türgiga on seetõttu strateegiline prioriteet, mille abil piirata ebaseaduslike tulirelvade vedu naaberriikidesse ja ennetada nende ebaseaduslikku toimetamist ELi.

               Terrorismi rahastamise tõkestamine / rahapesu: rahapesuvastane töökond rõhutas 2014. aastal kasu, mida oleks võimalik saada terrorismi rahastamise tõkestamise alasest koostööst, mis põhineks Europoli erivahenditel ja Türgi märkimisväärsetel edusammudel kõnelauses valdkonnas.

               Türgi on oluline piirkondlik finantskeskus, eelkõige Kesk-Aasia ja Kaukaasia, Lähis-Ida ja Ida-Euroopa jaoks. Türgi kiire majanduslik areng viimasel 15 aastal ning tema kaubandussuhted ja geograafiline lähedus ebastabiilsetele konfliktipiirkondadele, nagu Iraak, Süüria ja Krimm, muudavad Türgi rahapesuohule avatuks.

               Võltsitud kaubad: Türgi on eelkõige selliste võltsitud kaupade oluline lähteriik ja ümberlaadimiskeskus, mis on mõeldud ELi turu jaoks.

               Muud organiseeritud kuritegevuse rahastamise olulised allikad on aktsiisipettus ja varifirmadega seotud ühendusesisene pettus ning keskkonnakuriteod.

               2.SOOVITUSE ÕIGUSLIK KÜLG

               Määruses (EL) 2016/794, mis käsitleb Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametit (Europol), nähakse ette Europoli õigusraamistik, eelkõige tema eesmärgid, ülesanded, pädevus, andmekaitsealased turvameetmed ja välispartneritega koostöö tegemise viisid.

               Käesolev soovitus on kooskõlas Europoli määruse sätetega.

               Käesoleva komisjoni soovituse eesmärk on saada nõukogult luba pidada ELi nimel tulevase lepingu üle läbirääkimisi. Õiguslik alus, mille alusel nõukogu annab loa läbirääkimiste alustamiseks, on ELi toimimise lepingu artikli 218 lõiked 3 ja 4.

               Kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 218 nimetatakse komisjon liidu läbirääkijaks, et sõlmida Euroopa Liidu ja Türgi vahel leping, mis käsitleb isikuandmete vahetamist Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) ja Türgi ametiasutuste vahel, kelle pädevusse kuulub võitlemine raske kuritegevuse ja terrorismiga.

               Soovitus:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega antakse luba alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Türgi Vabariigi vahelise lepingu üle, mis käsitleb isikuandmete vahetamist Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) ja Türgi ametiasutuste vahel, kelle pädevusse kuulub võitlemine raske kuritegevuse ja terrorismiga

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut (ELi toimimise leping), eriti selle artikli 218 lõikeid 3 ja 4,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

               ning arvestades järgmist:

               (1)11. mail 2016 võeti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/794
                  16
                ja seda kohaldatakse alates 1. maist 2017.

               (2)Kõnealuses määruses, eelkõige selle artiklis 25, on sätestatud eeskirjad isikuandmete edastamiseks Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametilt (Europol) kolmandatele riikidele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele. Europol võib edastada isikuandmeid kolmanda riigi ametiasutusele liidu ja asjaomase kolmanda riigi vahel ELi toimimise lepingu artikli 218 alusel sõlmitud rahvusvahelise lepingu alusel, millega nähakse ette piisavad turvameetmed üksikisikute eraelu puutumatuse ning põhiõiguste ja -vabaduste tagamiseks.

               (3)Tuleks alustada läbirääkimisi eesmärgiga sõlmida Euroopa Liidu ja Türgi vahel kõnealune leping.

               (4)Lepingus tuleks austada põhiõigusi ja järgida Euroopa Liidu põhiõiguste harta põhimõtteid, eelkõige harta artiklis 7 tunnustatud õigust era- ja perekonnaelu puutumatusele, artiklis 8 sätestatud õigust isikuandmete kaitsele ja artiklis 47 sätestatud õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele. Lepingut tuleks kohaldada kooskõlas nimetatud õiguste ja põhimõtetega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Komisjoni volitatakse pidama liidu nimel läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Türgi Vabariigi vahel isikuandmete vahetamise üle Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) ja Türgi ametiasutuste vahel, kelle pädevusse kuulub võitlemine raske kuritegevuse ja terrorismiga.

               Artikkel 2

               Läbirääkimisjuhised on esitatud lisas.

               Artikkel 3

               Läbirääkimiste käigus konsulteeritakse [erikomiteega, mille nime lisab nõukogu].

               Artikkel 4

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Määrus (EL) 2016/794, 11.5.2016, ELT L 135, 24.5.2016, lk 53.

                     (2)

                        COM(2015) 185 final.

                     (3)

                        Nõukogu dokument 10384/17, 19. juuni 2017.

                     (4)

                        „Ühtne visioon, ühine tegevus: tugevam Euroopa– Euroopa Liidu üldine välis- ja julgeolekupoliitika strateegia“,
                  http://europa.eu/globalstrategy/en

                     (5)

                        COM(2017) 608 final.

                     (6)

                        Europoli 2016.–2020. aasta strateegia, mille Europoli haldusnõukogu võttis vastu 1. detsembril 2015;
                  https://www.europol.europa.eu/publications-documents/europol-strategy-2016-2020

                     (7)

                        Europoli 2017.–2020. aasta välisstrateegia, mille Europoli haldusnõukogu võttis vastu 13. detsembril 2016; EDOC#865852v3.

                     (8)

                        Europoli andmetel hõlmab asjaomane organiseeritud kuritegevus piirkonnas ebaseaduslikku tulirelvakaubandust, uimastikaubandust, finantskuritegusid, sealhulgas rahapesu, ja küberkuritegevust.

                     (9)

                        Europoli ja Türgi Vabariigi koostöökokkulepe, 28.7.2004,
                  https://www.europol.europa.eu/sites/default/files/documents/agreement_on_cooperation_between_the_european_police_office_and_the_republic_of_turkey.pdf
                  .

                     (10)

                        Türgi edastab korrapäraselt teavet Europoli koostatava ELi terrorismi olukorra ja suundumuste aruande jaoks.

                     (11)

                        Türgi saab andmeid saata, kuid mitte vastu võtta. Kaudne andmete edastamine Interpoli kaudu on kasulik võimalus, kuid see ei ole tõhusaim ega kiireim lahendus, et tegeleda viivitamatut reageerimist nõudvate juhtumitega.

                     (12)

                        Euroopa Liit alustas Türgiga viisanõude kaotamise dialoogi 16. detsembril 2013. Viisanõude kaotamise dialoogi aluseks on tegevuskava, milles on loetletud nõuded, mida Türgi peab täitma, et riik oleks võimalik lisada viisanõudest vabastatud riikide nimekirja. ELi ja Türgi avalduse rakendamise seitsmendas eduaruandes, mille komisjon avaldas septembris 2017, märgiti, et Türgil on 72 eesmärgist veel täitmata seitse.

                     (13)

                        Pressiteade ELi-Türgi terrorismivastase dialoogi kohta, 8.6.2016,
                  https://eeas.europa.eu/headquarters/headquarters-homepage_en/5018/Turkey-
                  EU%20Counter%20Terrorism%20Dialogue.

                     (14)

                  https://www.europol.europa.eu/socta/2017/

                     (15)

                  https://www.europol.europa.eu/sites/default/files/documents/tesat2017.pdf

                     (16)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta määrus (EL) 2016/794, mis käsitleb Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametit (Europol) ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2009/371/JSK, 2009/934/JSK, 2009/935/JSK, 2009/936/JSK ja 2009/968/JSK (ELT L 135, 24.5.2016, lk 53).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,20.12.2017
            COM(2017) 799 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Soovitus: Nõukogu otsus,
            millega antakse luba alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Türgi Vabariigi vahelise lepingu üle, mis käsitleb isikuandmete vahetamist Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) ja Türgi ametiasutuste vahel, kelle pädevusse kuulub võitlemine raske kuritegevuse ja terrorismiga

               LISA

               Juhised läbirääkimiste pidamiseks Euroopa Liidu ja Türgi Vabariigi vahelise lepingu üle, mis käsitleb isikuandmete vahetamist Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) ja Türgi ametiasutuste vahel, kelle pädevusse kuulub võitlemine raske kuritegevuse ja terrorismiga

               Läbirääkimiste käigus peaks komisjon püüdma saavutada allpool üksikasjalikult esitatud eesmärgid.

               (1)Lepingu eesmärk on luua õiguslik alus isikuandmete edastamiseks Europoli ja Türgi pädevate ametiasutuste vahel, et toetada ja tugevdada kõnealuse riigi ja liikmesriikide pädevate ametiasutuste meetmeid ning nende vastastikkust koostööd raske rahvusvahelise kuritegevuse ja terrorismi tõkestamisel ja nendega võitlemisel, tagades samas nõuetekohased turvameetmed üksikisikute eraelu puutumatuse, isikuandmete ning põhiõiguste ja -vabaduste kaitseks.

               (2)Eesmärgikohasuse põhimõtte tagamiseks piirdub lepingu alusel tehtav koostöö ainult selliste kuritegude ja seotud kuritegudega (ühiselt „kuriteod“), mis kuuluvad Europoli pädevusse vastavalt määruse 2016/794 artiklile 3. Koostöö eesmärk peaks eelkõige olema võidelda terrorismiga ja ennetada radikaliseerumist, takistada organiseeritud kuritegevust, nagu ebaseaduslikku tulirelvakaubandust, ebaseaduslikku uimastikaubandust, rändajate salaja üle piiri toimetamist ja kauplemist võltsitud kaupadega, ning võidelda küberkuritegevusega.

               (3)Lepingus sõnastatakse selgelt ja täpselt Europoli ja Türgi pädevate ametiasutuste vahelise isikuandmete vahetamise suhtes kohaldatavad vajalikud turvameetmed ja kontrollid isikuandmete ning üksikisikute põhiõiguste ja -vabaduste kaitseks, sõltumata nende isikute kodakondsusest ja elukohast.

               Eelkõige nähakse lepinguga ette järgmine.

               (a)Eesmärgid, mille kohaselt lepinguosalised lepingu raames isikuandmeid töötlevad, sõnastatakse selgelt ja täpselt ning need ei tohi olla ulatuslikumad kui konkreetsel juhul vajalik lepingus osutatud terrorismi ja kuritegude tõkestamiseks ja nendega võitlemiseks.

               (b)Kooskõlas lepinguga Europoli poolt edastatud isikuandmeid töödeldakse õiglaselt, seaduslikul alusel ja ainult sellel eesmärgil, milleks need edastati. Lepinguga nähakse Europolile ette võimalus andmete edastamise ajal teatada juurdepääsu- või kasutuspiirangutest, sealhulgas seoses andmete edastamise, kustutamise või hävitamisega. Isikuandmed peavad olema asjakohased, piisavad ja piirduma sellega, mis on edastamise eesmärgi saavutamiseks vajalik. Andmed peavad olema täpsed ja ajakohastatud. Neid ei säilitata kauem, kui on vajalik nende edastamise eesmärgi saavutamiseks.

               (c)Välja arvatud üksikjuhul, kui see on rangelt vajalik ja proportsionaalne, et ennetada kuritegusid või võidelda kuritegevusega, millele on osutatud lepingus, ja tingimusel, et kohaldatakse nõuetekohaseid turvameetmeid, on Europolil keelatud edastada isikuandmeid, mis paljastavad rassilise või etnilise päritolu, poliitilised vaated, usulised või filosoofilised veendumused, kuuluvuse ametiühingusse, geneetilised andmed ja andmed tervisliku seisundi või seksuaalelu kohta. Leping peaks samuti sisaldama konkreetseid turvameetmeid, mis on seotud kuriteoohvrite, tunnistajate või teiste teo kohta teavet anda võivate isikute või alaealiste isikuandmete edastamisega.

               (d)Lepinguga tagatakse nende üksikisikute kohtulikult kaitstavad õigused, kelle isikuandmeid töödeldakse, nähes ette eeskirjad, mis käsitlevad õigust tutvuda andmetega ning parandada ja kustutada andmed, samuti tuleb ette näha vajalike ja proportsionaalsete piirangute lubamise konkreetsed põhjused. Lepinguga tagatakse ka iga sellise isiku kohtulikult kaitstav õigus haldus- ja õiguskaitsele, kelle andmeid lepingu alusel töödeldakse, ja kehtestatakse tõhusad õiguskaitsevahendid.

               (e)Lepinguga nähakse ette eeskirjad, mis käsitlevad isikuandmete säilitamist, läbivaatamist, parandamist ja kustutamist, logide pidamist ja dokumenteerimist ning teavet, mis tuleb üksikisikutele kättesaadavaks teha. Samuti tuleks selles sätestada turvameetmed isikuandmete automatiseeritud töötlemise korral.

               (f)Lepingus täpsustatakse kriteeriumid, mille alusel märgitakse allika usaldusväärsus ja andmete täpsus.

               (g)Lepinguga nähakse ette kohustus tagada asjaomaste tehniliste ja korralduslike meetmetega isikuandmete turvalisus, sealhulgas võimaldades isikuandmetele juurdepääsu ainult volitatud isikutele. Lepinguga nähakse ette teavitamiskohustus lepingu alusel edastatud isikuandmetega seotud rikkumise korral.

               (h)Türgi pädevad ametiasutused tohivad teavet edastada muudele ametiasutustele Türgis ainult lepingu täitmise eesmärgil ning teabe selline edastamine toimub asjaomastel tingimustel ja selle suhtes kohaldatakse nõuetekohaseid turvameetmeid.

               (i)Punktis h osutatud tingimusi kohaldatakse ka juhul, kui Türgi pädevad ametiasutused edastavad teavet kolmandate riikide ametiasutustele; seejuures kehtib lisanõue, et teavet on lubatud edastada ainult sellistele kolmandatele riikidele, kellele Europol võib määruse 2016/794 artikli 25 lõike 1 alusel isikuandmeid edastada.

               (j)Lepinguga tagatakse järelevalvesüsteem, mis hõlmab ühte või mitut sõltumatut avaliku sektori asutust, kes vastutavad andmekaitse eest ja kellel on tegelik uurimis- ja sekkumisõigus, et teostada järelevalvet nende Türgi avaliku sektori asutuste üle, kes kasutavad isikuandmeid või vahetavad teavet, ja osaleda kohtumenetlustes. Eelkõige on sõltumatutel ametiasutustel volitused vaadata läbi üksikisikute kaebused nende isikuandmete kasutamise kohta. Avaliku sektori asutused, kes kasutavad isikuandmeid, vastutavad lepingu kohaselt isikuandmete kaitse normide täitmise eest.

               (4)Seoses lepingu tõlgendamise ja kohaldamisega nähakse selles ette tõhus vaidluste lahendamise kord tagamaks, et lepinguosalised järgivad ühiselt kokkulepitud eeskirju.

               (5)Leping sisaldab sätteid selle jõustumise ja kehtivuse kohta ning sätet, mille kohaselt lepinguosaline võib lepingu lõpetada või selle täitmise peatada.

               (6)Lepingusse võib vajaduse korral lisada klausli selle territoriaalse kohaldamisala kohta.

               (7)Lepingusse võib lisada sätted lepingu järelevalve ja korrapärase hindamise kohta.

               (8)Leping on võrdselt autentne bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles ning sisaldab asjakohast keeleklauslit.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,20.12.2017
            COM(2017) 805 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega antakse luba alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Liibanoni Vabariigi vahelise lepingu üle, mis käsitleb isikuandmete vahetamist Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) ja Liibanoni ametiasutuste vahel, kelle pädevusse kuulub võitlemine raske kuritegevuse ja terrorismiga

               SELETUSKIRI

               1.SOOVITUSE TAUST

               Üleilmastunud maailmas, kus raske kuritegevus ja terrorism on üha rahvusvahelisemad ja mitmetahulisemad, peaks õiguskaitseasutustel olema kõik vahendid, et teha välispartneritega koostööd oma kodanike julgeoleku tagamiseks. Europol peaks seetõttu saama vahetada kolmandate riikide õiguskaitseasutustega isikuandmeid oma ülesanne täitmiseks vajalikus ulatuses.

               Alates määruse 2016/794 kohaldamise algusest 1. mail 2017
                  1
                on vastavalt aluslepingule komisjoni ülesanne pidada liidu nimel läbirääkimisi rahvusvaheliste lepingute sõlmimiseks kolmandate riikidega, et Europol saaks vahetada nendega isikuandmeid. Kui see on tema ülesannete täitmiseks vajalik, võib Europol sõlmida välispartneritega koostöösuhteid ja teha nendega töö- ja halduskokkulepete raames koostööd, kuid see ei ole piisav õiguslik alus isikuandmete vahetamiseks.

               Võttes arvesse Euroopa julgeoleku tegevuskavas,
                  2
                nõukogu järeldustes
                  3
                ja üldises strateegias
                  4
                esitatud poliitilist strateegiat, õiguskaitseasutuste operatiivvajadusi kõikjal ELis ning selles valdkonnas tehtava tihedama koostöö võimalikke eeliseid, peab komisjon vajalikuks alustada lähiajal läbirääkimisi kaheksa riigiga, keda on nimetatud üheteistkümnendas eduaruandes tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu suunas liikumise kohta
                  5
               .

               Komisjon on koostanud tähtsaimate riikide kohta oma hinnangu, võttes arvesse Europoli operatiivvajadusi. Europoli 2016.–2020. aasta strateegias nimetatakse Vahemere piirkonda laiendatud partnerluse esmatähtsaks piirkonnaks
                  6
               . Europoli 2017.–2020. aasta välisstrateegias rõhutatakse ka vajadust Europoli ning Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika vahelise tihedama koostöö järele praeguse terrorismiohu ja rändega seotud probleemide tõttu
                  7
               .

               Europol ei ole sõlminud ühegi kõnealuses piirkonnas asuva riigiga ühtegi lepingut.

               Kuigi kõikide Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika riikidega tehtavat koostööd tuleb vaadelda piirkonna kui terviku olukorda arvestades, käsitletakse käesolevas soovituses eelkõige läbirääkimisi Liibanoniga. Piirkonna praegune ebastabiilsus, eelkõige olukord Süürias ja Iraagis, kujutab endast ELile olulist pikaajalist julgeolekuohtu, millega tuleb viivitamata tegeleda. See tähendab nii tulemuslikku võitlust terrorismi ja sellega seotud organiseeritud kuritegevusega
                  8
                kui ka rändega seotud probleemide lahendamist, nagu võitlust ebaseaduslikule rändele ja inimkaubandusele kaasaaitamisega. Nende probleemide lahendamisel on oluline koostöö kohalike õiguskaitseasutustega.

               Lähtudes tehnilistest dialoogidest, mille eesmärk oli määrata kindlaks teabevahetuse parandamise ühismeetmed ja ühised õiguskaitsealased operatiivmeetmed tulirelvakaubanduse vastu, on EL juba leppinud Liibanoniga kokku meetmete loetelus, et parandada ELi ning Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika riikide asjaomaste õiguskaitseasutuste vahelist koostööd, tagada asjaomaste piirkondlike ja/või kahepoolsete programmide raames suutlikkuse suurendamiseks antav abi ning arendada ühiselt kokkulepitud raamistiku kohaselt operatiivmeetmeid
                  9
               . Samuti on Liibanon väljendanud huvi teha ELi õiguskaitseasutustega koostööd terrorismivastases võitluses, eelkõige osaleda CEPOLi pakutud koolitustes. Kõnealused meetmed ei hõlma aga isikuandmete edastamist.

               Poliitiline taust

               EL ja Liibanon on olulised partnerid, kes peavad lahendama ühised probleemid, mis on seotud püsivate pikaajaliste kriiside ja ebastabiilsusega piirkonnas. ELi ja Liibanoni partnerlus on tugev ja hõlmab mitut sektorit, nagu määratletud 2006. aastal jõustunud assotsieerimislepingus. Liibanon seisab silmitsi suurte majanduslike, sotsiaalsete ja julgeolekuprobleemidega. Varasematele probleemidele lisandunud Süüria konflikt on suurendanud survet Liibanoni institutsioonidele, taristule ja keskkonnale ning mõjutanud riigi sotsiaal-majanduslikku stabiilsusust. Liibanon on võtnud vastu üle ühe miljoni registreeritud Süüria pagulase lisaks riigis juba viibivale ligikaudu 300 000 Palestiina pagulasele.

               11. novembril 2016 võtsid EL ja Liibanon vastu partnerlusprioriteedid aastateks 2016–2020, leppides kokku ambitsioonikas strateegilises tegevuskavas, mille eesmärk on tihendada suhteid ja saavutada nii riigis kui ka ümbritsevas piirkonnas stabiilsus, nagu on kirjeldatud läbivaadatud Euroopa naabruspoliitikas ja Euroopa Liidu üldises välis- ja julgeolekupoliitika strateegias. Kõnealused prioriteedid on järgmised: julgeolek ja võitlus terrorismiga, hea valitsemistava ja õigusriigi põhimõte, majanduskasvu ja töökohtade loomise soodustamine ning ränne ja liikuvus.

               EL ja Liibanon on sõlminud ka kokkuleppe, mis sisaldab vastastikuseid kohustusi ja esmatähtsaid meetmeid vastavalt kavatsuste deklaratsioonile, mis võeti vastu 2016. aasta veebruaris Londonis toimunud konverentsil. 5. aprillil 2017 Brüsseli konverentsil „Süüria ja ümbritseva piirkonna tuleviku toetamine“ võetud uuendatud kohustustega tugevdati ühist vastutust tulemaks toime Süüria kriisi mõjuga.

               Liibanon on juba mitu korda väljendanud huvi sõlmida Europoliga leping, eelkõige näiteks terrorismivastase võitluse alase dialoogi raames 26. jaanuaril 2016 ja kokkulepitud tegevuskavas.

               Liibanoniga toimub terrorismivastase võitluse ja julgeolekualane dialoog, mille tegevuskava hõlmab riiklikku terrorismivastase võitluse strateegiat, õiguskaitse- ja õigusalast koostööd, võitlust terrorismi rahastamisega, piirihaldust, lennujaamade ja lennundusjulgestust ning võitlust vägivaldse äärmusluse vastu.

               Operatiivvajadused

               Võttes aluseks raske ja organiseeritud kuritegevuse põhjustatud ohtude 2017. aasta hinnangus
                  10
                ja 2017. aasta TE-SAT-aruandes
                  11
                esitatud andmed, eespool osutatud arutelud ning muu hulgas Europoli eksperditeadmised, on Liibanoniga vaja teha koostööd eelkõige selleks, et võidelda järgmiste kuritegevuse vormidega.

               Terrorism: Süüria destabiliseerumine (ja selle võimalik mõju) ning Daeshi ja muude terrorirühmituste levik kujutavad endast otsest julgeolekuohtu Liibanonile ja ELile, kes mõlemad on olnud terrorirühmituste sihtmärgiks. Nii Euroopa kui ka Liibanoni terroristid on sõitnud Süüriasse, Iraaki ja muudesse konfliktipiirkondadesse, et seal väljaõpe saada ja võidelda.

               Tihedam õiguskaitsealane koostöö, sealhulgas isikuandmete vahetamine, aitab avastada terrorismis kahtlustatavaid isikuid ja esitada neile süüdistusi, hoida ära terrorismi eesmärgil reisimist (kaasa arvatud rändevoogudega ühinemise või teistesse konfliktipiirkondadesse ümberasumise ohtu) ning terrorismi rahastamist (kaasa arvatud sidemeid organiseeritud kuritegevusega).

               Tulirelvadega kauplemine: EL ja Liibanon teevad koostööd tulirelvade alal ja on leppinud kokku tegevuskavas, mis hõlmab parima tava vahetamist, koolitusi ja suutlikkuse suurendamist. Koostöö arenedes suureneb ka vajadus parema teabevahetuse ja sellega kaasnevate uurimiste järele. Süüriaga piirneva riigina võib Liibanonil olla oluline roll, et hoida ära tulirelvade jõudmine relvakonfliktide piirkondadesse ja tagada ebaseaduslike saadetiste kinnipidamine, eelkõige tagasiteel ELi.

               Rändega seotud probleemid: Liibanonis elab märkimisväärne hulk ebaseaduslikke rändajaid ning riiki toetatakse piiride turvamise ja kontrolli eesmärgil ELi rahastatava integreeritud piirihalduse programmi kaudu. Koostöös Liibanoni ametiasutustega oleks oluline ka võidelda dokumentide võltsimise probleemiga, mis on üks rändajate salaja üle piiri toimetamisega seotud kuritegevusvaldkondi.

               Ebaseaduslik uimastikaubandus: Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika riigid on ebaseaduslike uimastite olulised päritolu- ja transiidiriigid ning tarbijad. Piirkonnast põhjas asuva püsiva tarbijaskonna ja piirkonda idast läände läbiva heroiinitee tõttu mõjutavad need riigid ebaseaduslike ainete tarvitamist ja tootmist ning kannatavad ka ise selle tõttu. Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika piirkonna tähtsuselt teine kanepi- ja kanepivaigutootja on Liibanon, Captagoni tootmise kohta riigis puuduvad täpsed andmed. 2016. aastal loodi ELi rahastatud kokaiini liikumistee programmi (AIRCOPi projekti osa) raames Liibanonis ühine töörühm kuritegevuse tõkestamiseks lennujaamades (JAITF).

               Organiseeritud kuritegelikud ühendused võivad teenida Liibanoni mustal turul sigarettide, autode, võltsitud kaupade, piraattarkvara, CDde ja DVDdega suurt kasumit.

               2.SOOVITUSE ÕIGUSLIK KÜLG

               Määruses (EL) 2016/794, mis käsitleb Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametit (Europol), nähakse ette Europoli õigusraamistik, eelkõige tema eesmärgid, ülesanded, pädevus, andmekaitsealased turvameetmed ja välispartneritega koostöö tegemise viisid.

               Käesolev soovitus on kooskõlas Europoli määruse sätetega.

               Käesoleva komisjoni soovituse eesmärk on saada nõukogult luba pidada ELi nimel tulevase lepingu üle läbirääkimisi. Õiguslik alus, mille alusel nõukogu annab loa läbirääkimiste alustamiseks, on ELi toimimise lepingu artikli 218 lõiked 3 ja 4.

               Kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 218 nimetatakse komisjon liidu läbirääkijaks, et sõlmida Euroopa Liidu ja Liibanoni vahel leping, mis käsitleb isikuandmete vahetamist Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) ja Liibanoni ametiasutuste vahel, kelle pädevusse kuulub võitlemine raske kuritegevuse ja terrorismiga.

               Soovitus:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega antakse luba alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Liibanoni Vabariigi vahelise lepingu üle, mis käsitleb isikuandmete vahetamist Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) ja Liibanoni ametiasutuste vahel, kelle pädevusse kuulub võitlemine raske kuritegevuse ja terrorismiga

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut (ELi toimimise leping), eriti selle artikli 218 lõikeid 3 ja 4,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

               ning arvestades järgmist:

               (1)11. mail 2016 võeti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/794
                  12
                ja seda kohaldatakse alates 1. maist 2017.

               (2)Kõnealuses määruses, eelkõige selle artiklis 25, on sätestatud eeskirjad isikuandmete edastamiseks Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametilt (Europol) kolmandatele riikidele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele. Europol võib edastada isikuandmeid kolmanda riigi ametiasutusele liidu ja asjaomase kolmanda riigi vahel ELi toimimise lepingu artikli 218 alusel sõlmitud rahvusvahelise lepingu alusel, millega nähakse ette piisavad turvameetmed üksikisikute eraelu puutumatuse ning põhiõiguste ja -vabaduste tagamiseks.

               (3)Tuleks alustada läbirääkimisi eesmärgiga sõlmida Euroopa Liidu ja Liibanoni Vabariigi vahel kõnealune leping.

               (4)Lepingus tuleks austada põhiõigusi ja järgida Euroopa Liidu põhiõiguste harta põhimõtteid, eelkõige harta artiklis 7 tunnustatud õigust era- ja perekonnaelu puutumatusele, artiklis 8 sätestatud õigust isikuandmete kaitsele ja artiklis 47 sätestatud õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele. Lepingut tuleks kohaldada kooskõlas nimetatud õiguste ja põhimõtetega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Komisjoni volitatakse pidama liidu nimel läbirääkimisi, et sõlmida Euroopa Liidu ja Liibanoni Vabariigi vahel leping, mis käsitleb isikuandmete vahetamist Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) ja Liibanoni ametiasutuste vahel, kelle pädevusse kuulub võitlemine raske kuritegevuse ja terrorismiga.

               Artikkel 2

               Läbirääkimisjuhised on esitatud lisas.

               Artikkel 3

               Läbirääkimiste käigus konsulteeritakse [erikomiteega, mille nime lisab nõukogu].

               Artikkel 4

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Määrus (EL) 2016/794, 11.5.2016, ELT L 135, 24.5.2016, lk 53.

                     (2)

                        COM(2015) 185 final.

                     (3)

                        Nõukogu dokument 10384/17, 19. juuni 2017.

                     (4)

                        „Ühtne visioon, ühine tegevus: tugevam Euroopa– Euroopa Liidu üldine välis- ja julgeolekupoliitika strateegia“,
                  http://europa.eu/globalstrategy/en

                     (5)

                        COM(2017) 608 final.

                     (6)

                        Europoli 2016.–2020. aasta strateegia, mille Europoli haldusnõukogu võttis vastu 1. detsembril 2015;
                  https://www.europol.europa.eu/publications-documents/europol-strategy-2016-2020

                     (7)

                        Europoli 2017.–2020. aasta välisstrateegia, mille Europoli haldusnõukogu võttis vastu 13. detsembril 2016; EDOC#865852v3.

                     (8)

                        Europoli andmetel hõlmab asjaomane organiseeritud kuritegevus piirkonnas ebaseaduslikku tulirelvakaubandust, uimastikaubandust, finantskuritegusid, sealhulgas rahapesu, ja küberkuritegevust.

                     (9)

                        Tulirelvade probleemi käsitlemisel prioriteedina on mitu asjaomast algatust lisatud rasket ja organiseeritud kuritegevust käsitlevasse ELi poliitikatsüklisse ning komisjoni teatisesse Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Euroopa julgeoleku tegevuskava rakendamine: tulirelvade ja lõhkeainetega ebaseadusliku kauplemise ning nende kasutamise vastane ELi tegevuskava“ (2.12.2015, COM(2015) 624 final).

                     (10)

                  https://www.europol.europa.eu/socta/2017

                     (11)

                  https://www.europol.europa.eu/sites/default/files/documents/tesat2017.pdf

                     (12)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta määrus (EL) 2016/794, mis käsitleb Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametit (Europol) ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2009/371/JSK, 2009/934/JSK, 2009/935/JSK, 2009/936/JSK ja 2009/968/JSK (ELT L 135, 24.5.2016, lk 53).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,20.12.2017
            COM(2017) 805 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Soovitus: NÕUKOGU OTSUS,
            millega antakse luba alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Liibanoni Vabariigi vahelise lepingu üle, mis käsitleb isikuandmete vahetamist Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) ja Liibanoni ametiasutuste vahel, kelle pädevusse kuulub võitlemine raske kuritegevuse ja terrorismiga

               LISA

               Juhised läbirääkimiste pidamiseks Euroopa Liidu ja Liibanoni Vabariigi vahelise lepingu üle, mis käsitleb isikuandmete vahetamist Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) ja Liibanoni ametiasutuste vahel, kelle pädevusse kuulub võitlemine raske kuritegevuse ja terrorismiga

               Läbirääkimiste käigus peaks komisjon püüdma saavutada allpool üksikasjalikult esitatud eesmärgid.

               (1)Lepingu eesmärk on luua õiguslik alus isikuandmete edastamiseks Europoli ja Liibanoni pädevate ametiasutuste vahel, et toetada ja tugevdada kõnealuse riigi ja liikmesriikide pädevate ametiasutuste meetmeid ning nende vastastikkust koostööd raske rahvusvahelise kuritegevuse ja terrorismi tõkestamisel ja nendega võitlemisel, tagades samas nõuetekohased turvameetmed üksikisikute eraelu puutumatuse, isikuandmete ning põhiõiguste ja -vabaduste kaitseks.

               (2)Eesmärgikohasuse põhimõtte tagamiseks piirdub lepingu alusel tehtav koostöö ainult selliste kuritegude ja seotud kuritegudega (ühiselt „kuriteod“), mis kuuluvad Europoli pädevusse vastavalt määruse 2016/794 artiklile 3. Koostöö eesmärk peaks eelkõige olema võidelda terrorismiga ja ennetada radikaliseerumist, takistada organiseeritud kuritegevust, nagu ebaseaduslikku tulirelvakaubandust, rändajate salaja üle piiri toimetamist ja ebaseaduslikku uimastikaubandust, ning võidelda küberkuritegevusega.

               (3)Lepingus sõnastatakse selgelt ja täpselt Europoli ja Liibanoni pädevate ametiasutuste vahelise isikuandmete vahetamise suhtes kohaldatavad vajalikud turvameetmed ja kontrollid isikuandmete ning üksikisikute põhiõiguste ja -vabaduste kaitseks, sõltumata nende isikute kodakondsusest ja elukohast.

               Eelkõige nähakse lepinguga ette järgmine.

               (a)Eesmärgid, mille kohaselt lepinguosalised lepingu raames isikuandmeid töötlevad, sõnastatakse selgelt ja täpselt ning need ei tohi olla ulatuslikumad kui konkreetsel juhul vajalik lepingus osutatud terrorismi ja kuritegude tõkestamiseks ja nendega võitlemiseks.

               (b)Kooskõlas lepinguga Europoli poolt edastatud isikuandmeid töödeldakse õiglaselt, seaduslikul alusel ja ainult sellel eesmärgil, milleks need edastati. Lepinguga nähakse Europolile ette võimalus andmete edastamise ajal teatada juurdepääsu- või kasutuspiirangutest, sealhulgas seoses andmete edastamise, kustutamise või hävitamisega. Isikuandmed peavad olema asjakohased, piisavad ja piirduma sellega, mis on edastamise eesmärgi saavutamiseks vajalik. Andmed peavad olema täpsed ja ajakohastatud. Neid ei säilitata kauem, kui on vajalik nende edastamise eesmärgi saavutamiseks.

               (c)Välja arvatud üksikjuhul, kui see on rangelt vajalik ja proportsionaalne, et ennetada kuritegusid või võidelda kuritegevusega, millele on osutatud lepingus, ja tingimusel, et kohaldatakse nõuetekohaseid turvameetmeid, on Europolil keelatud edastada isikuandmeid, mis paljastavad rassilise või etnilise päritolu, poliitilised vaated, usulised või filosoofilised veendumused, kuuluvuse ametiühingusse, geneetilised andmed ja andmed tervisliku seisundi või seksuaalelu kohta. Leping peaks samuti sisaldama konkreetseid turvameetmeid, mis on seotud kuriteoohvrite, tunnistajate või teiste teo kohta teavet anda võivate isikute või alaealiste isikuandmete edastamisega.

               (d)Lepinguga tagatakse nende üksikisikute kohtulikult kaitstavad õigused, kelle isikuandmeid töödeldakse, nähes ette eeskirjad, mis käsitlevad õigust tutvuda andmetega ning parandada ja kustutada andmed, samuti tuleb ette näha vajalike ja proportsionaalsete piirangute lubamise konkreetsed põhjused. Lepinguga tagatakse ka iga sellise isiku kohtulikult kaitstav õigus haldus- ja õiguskaitsele, kelle andmeid lepingu alusel töödeldakse, ja kehtestatakse tõhusad õiguskaitsevahendid.

               (e)Lepinguga nähakse ette eeskirjad, mis käsitlevad isikuandmete säilitamist, läbivaatamist, parandamist ja kustutamist, logide pidamist ja dokumenteerimist ning teavet, mis tuleb üksikisikutele kättesaadavaks teha. Samuti tuleks selles sätestada turvameetmed isikuandmete automatiseeritud töötlemise korral.

               (f)Lepingus täpsustatakse kriteeriumid, mille alusel märgitakse allika usaldusväärsus ja andmete täpsus.

               (g)Lepinguga nähakse ette kohustus tagada asjaomaste tehniliste ja korralduslike meetmetega isikuandmete turvalisus, sealhulgas võimaldades isikuandmetele juurdepääsu ainult volitatud isikutele. Lepinguga nähakse ette teavitamiskohustus lepingu alusel edastatud isikuandmetega seotud rikkumise korral.

               (h)Liibanoni pädevad ametiasutused tohivad teavet edastada muudele ametiasutustele Liibanonis ainult lepingu täitmise eesmärgil ning teabe selline edastamine toimub asjaomastel tingimustel ja selle suhtes kohaldatakse nõuetekohaseid turvameetmeid.

               (i)Punktis h osutatud tingimusi kohaldatakse ka juhul, kui Liibanoni pädevad ametiasutused edastavad teavet kolmandate riikide ametiasutustele; seejuures kehtib lisanõue, et teavet on lubatud edastada ainult sellistele kolmandatele riikidele, kellele Europol võib määruse 2016/794 artikli 25 lõike 1 alusel isikuandmeid edastada.

               (j)Lepinguga tagatakse järelevalvesüsteem, mis hõlmab ühte või mitut sõltumatut avaliku sektori asutust, kes vastutavad andmekaitse eest ja kellel on tegelik uurimis- ja sekkumisõigus, et teostada järelevalvet nende Liibanoni avaliku sektori asutuste üle, kes kasutavad isikuandmeid või vahetavad teavet, ja osaleda kohtumenetlustes. Eelkõige on sõltumatutel ametiasutustel volitused vaadata läbi üksikisikute kaebused nende isikuandmete kasutamise kohta. Avaliku sektori asutused, kes kasutavad isikuandmeid, vastutavad lepingu kohaselt isikuandmete kaitse normide täitmise eest.

               (4)Seoses lepingu tõlgendamise ja kohaldamisega nähakse selles ette tõhus vaidluste lahendamise kord tagamaks, et lepinguosalised järgivad ühiselt kokkulepitud eeskirju.

               (5)Leping sisaldab sätteid selle jõustumise ja kehtivuse kohta ning sätet, mille kohaselt lepinguosaline võib lepingu lõpetada või selle täitmise peatada.

               (6)Lepingusse võib vajaduse korral lisada klausli selle territoriaalse kohaldamisala kohta.

               (7)Lepingusse võib lisada sätted lepingu järelevalve ja korrapärase hindamise kohta.

               (8)Komisjon toetab kõnealuste läbirääkimiste raames Liibanoni ühinemist Euroopa Nõukogu konventsiooniga üksikisikute kaitse kohta isikuandmete automatiseeritud töötlemisel.

               (9)Leping on võrdselt autentne bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles ning sisaldab asjakohast keeleklauslit.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,20.12.2017
            COM(2017) 808 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega antakse luba alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelise lepingu üle, mis käsitleb isikuandmete vahetamist Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) ja Maroko ametiasutuste vahel, kelle pädevusse kuulub võitlemine raske kuritegevuse ja terrorismiga

               SELETUSKIRI

               1.SOOVITUSE TAUST

               Üleilmastunud maailmas, kus raske kuritegevus ja terrorism on üha rahvusvahelisemad ja mitmetahulisemad, peaks õiguskaitseasutustel olema kõik vahendid, et teha välispartneritega koostööd oma kodanike julgeoleku tagamiseks. Europol peaks seetõttu saama vahetada kolmandate riikide õiguskaitseasutustega isikuandmeid oma ülesanne täitmiseks vajalikus ulatuses.

               Alates määruse 2016/794 kohaldamise algusest 1. mail 2017
                  1
                on vastavalt aluslepingule komisjoni ülesanne pidada liidu nimel läbirääkimisi rahvusvaheliste lepingute sõlmimiseks kolmandate riikidega, et Europol saaks vahetada nendega isikuandmeid. Kui see on tema ülesannete täitmiseks vajalik, võib Europol sõlmida välispartneritega koostöösuhteid ja teha nendega töö- ja halduskokkulepete raames koostööd, kuid see ei ole piisav õiguslik alus isikuandmete vahetamiseks.

               Võttes arvesse Euroopa julgeoleku tegevuskavas,
                  2
                nõukogu järeldustes
                  3
                ja üldises strateegias
                  4
                esitatud poliitilist strateegiat, õiguskaitseasutuste operatiivvajadusi kõikjal ELis ning selles valdkonnas tehtava tihedama koostöö võimalikke eeliseid, peab komisjon vajalikuks alustada lähiajal läbirääkimisi kaheksa riigiga, keda on nimetatud üheteistkümnendas eduaruandes tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu suunas liikumise kohta
                  5
               .

               Komisjon on koostanud tähtsaimate riikide kohta oma hinnangu, võttes arvesse Europoli operatiivvajadusi. Europoli 2016.–2020. aasta strateegias nimetatakse Vahemere piirkonda laiendatud partnerluse esmatähtsaks piirkonnaks
                  6
               . Europoli 2017.–2020. aasta välisstrateegias rõhutatakse ka vajadust Europoli ning Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika vahelise tihedama koostöö järele praeguse terrorismiohu ja rändega seotud probleemide tõttu
                  7
               .

               Europol ei ole sõlminud ühegi kõnealuses piirkonnas asuva riigiga ühtegi lepingut.

               Kuigi kõikide Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika riikidega tehtavat koostööd tuleb vaadelda piirkonna kui terviku olukorda arvestades, käsitletakse käesolevas soovituses eelkõige läbirääkimisi Marokoga. Piirkonna praegune ebastabiilsus, eelkõige olukord Süürias, kujutab endast ELile olulist pikaajalist julgeolekuohtu, millega tuleb viivitamata tegeleda. See tähendab nii tulemuslikku võitlust terrorismi ja sellega seotud organiseeritud kuritegevusega
                  8
                kui ka rändega seotud probleemide lahendamist, nagu võitlust ebaseaduslikule rändele ja inimkaubandusele kaasaaitamisega. Nende probleemide lahendamisel on oluline koostöö kohalike õiguskaitseasutustega.

               Lähtudes tehnilistest dialoogidest, mille eesmärk oli määrata kindlaks teabevahetuse parandamise ühismeetmed ja ühised õiguskaitsealased operatiivmeetmed tulirelvakaubanduse vastu, on EL juba leppinud Marokoga kokku meetmete loetelus, et parandada ELi ning Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika riikide asjaomaste õiguskaitseasutuste vahelist koostööd, tagada asjaomaste piirkondlike ja/või kahepoolsete programmide raames suutlikkuse suurendamiseks antav abi ning arendada ühiselt kokkulepitud raamistiku kohaselt operatiivmeetmeid
                  9
               . Kõnealused meetmed ei hõlma aga isikuandmete edastamist.

               Poliitiline taust

               ELi ja Maroko Kuningriigi ajalooline partnerlus tugineb mitmele poliitilisele ja majanduslepingule. Alates 2000. aastast on ELi ja Maroko suhteid mõjutanud Euroopa – Vahemere piirkonna assotsieerimislepingu jõustumine
                  10
               . Marokol on alates 2008. aastast Euroopa naabruspoliitikas edasijõudnud riigi staatus. Üks eesmärke on seotud dialoogi ja koostöö tugevdamisega poliitika ja julgeoleku valdkonnas.

               Poliitilised suhted Marokoga, sealhulgas läbirääkimised julgeoleku ja terrorismivastase võitluse üle, on pärast 2015. aasta detsembris tehtud Üldkohtu otsust
                  11
                peatatud. Pärast Euroopa Kohtule esitatud apellatsioonkaebust
                  12
                on siiski toimunud mõned poliitilised arutelud, milles keskenduti peamiselt sellele, kuidas toimida seoses kohtuotsuse õiguslike tagajärgedega ELi ja Maroko kahepoolsetele suhetele. Maroko on mitteametlikult osutanud, et ta peab julgeolekukoostööd ELiga tähtsaks. Maroko oli esimene Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika riik, kellele pakuti terrorismivastase võitluse alast dialoogi, ja ettevalmistused olid 2015. aasta keskpaigaks hästi edenenud, enne kui dialoog edasi lükati.

               Maroko on arendanud ELi liikmesriikide, sealhulgas Hispaania ja Prantsusmaaga, tihedat kahepoolset terrorismivastase võitluse alast koostööd ja likvideerib korrapäraselt terrorismivõrgustikke. Maroko on ülemaailmse terrorismivastase võitluse foorumi kaaseesistuja ja ülemaailmse Daeshi-vastase koalitsiooni liige. Marokos asub üks ELi rahastatavatest piirkondlikest KBRT tippkeskustest.

               Operatiivvajadused

               Võttes aluseks raske ja organiseeritud kuritegevuse põhjustatud ohtude 2017. aasta hinnangus
                  13
                ja 2017. aasta TE-SAT-aruandes
                  14
                esitatud andmed, eespool osutatud arutelud ning muu hulgas Europoli eksperditeadmised, on Marokoga vaja teha koostööd eelkõige selleks, et võidelda järgmiste kuritegevuse vormidega.

               Terrorism: kujutab endast suurt ohtu nii Marokole kui ka ELile, kes on mõlemad olnud terrorirünnakute sihtmärgiks. Lisaks ohuolukorra parandamisele ja uute suundumuste kindlakstegemisele on vaja teha tihedamat koostööd ja vahetada isikuandmeid selleks, et võidelda terroristidest välisvõitlejatega (kaasa arvatud kahtlustatavad, kellel on topeltkodakondsus või seaduslik elukoht nii ELis kui ka Marokos) ning tulemuslikult avastada terrorismi eesmärgil reisimine, terrorismi eesmärgil interneti väärkasutamine, terrorismi rahastamine ja sidemed organiseeritud kuritegevusega, neid ennetada ning esitada nende eest süüdistus.

               Tulirelvadega kauplemine: Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika piirkonna püsiv ebastabiilsus ning eelkõige konfliktid Liibüas on oluliselt suurendanud tulirelvadega kauplemist piirkonnas. See ohustab julgeolekut nii lühikeses kui ka pikas perspektiivis. Maroko on üks peamisi partnereid, kelle abil piirata ebaseaduslike tulirelvade vedu naaberriikidesse ja ennetada nende ebaseaduslikku toimetamist ELi Vahemerd ületavatel konteinerlaevadel, parvlaevadel ja väiksematel alustel.

               Rändega seotud probleemid: Maroko on ELi jaoks oluline partner ebaseadusliku rände ennetamise alase koostöö arendamisel ja viimasel ajal on rändevood ELi suurenenud. Maroko on ebaseadusliku rände päritoluriik, aga ka oluline riik, mille läbivad oma teekonnal Sahara-taguse Aafrika riikidest pärit rändajad. 2017. aasta Euroopa piiri- ja rannikuvalve riskianalüüsi aruandes juhiti tähelepanu sellistele olulistele ohtudele nagu dokumentide võltsimine ja rändajate salaja üle piiri toimetamine.

               Ebaseaduslik uimastikaubandus: Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika riigid on ebaseaduslike uimastite olulised päritolu- ja transiidiriigid ning tarbijad. Piirkonnast põhjas asuva püsiva tarbijaskonna, piirkonnast lõunas asuva Saheli salakaubatee ja piirkonda idast läände läbiva heroiinitee tõttu mõjutavad need riigid ebaseaduslike ainete tarvitamist ja tootmist ning kannatavad ka ise selle tõttu. Maroko on oluline kanepitootja ja ELi turule jõudvate kanepitoodete üks peamisi päritoluriike. Samuti on probleemiks ravimipõhiste sünteetiliste uimastite tootmine.

               2016. aastal loodi ELi rahastatud kokaiini liikumistee programmi (AIRCOPi projekti osa) raames Marokos ühine töörühm kuritegevuse tõkestamiseks lennujaamades (JAITF).

               Küberkuritegevus: Maroko teeb edusamme küberkuritegevuse ohtudega võitlemisel, kuna ta on üks peamisi riike ELi ja Euroopa Nõukogu programmides, mille eesmärk on suutlikkuse suurendamine küberkuritegevusega võitlemisel, sealhulgas laste seksuaalse ärakasutamise ja laste suhtes seksuaalkuritegusid toime pannud reisivate isikute valdkonnas. Maroko koostöövõime areng suurendab tõenäoliselt teabe jagamise vajadust, et võidelda rahvusvaheliste ohtudega küberkuritegevuse ja laste seksuaalse ärakasutamise valdkonnas.

               2.SOOVITUSE ÕIGUSLIK KÜLG

               Määruses (EL) 2016/794, mis käsitleb Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametit (Europol), nähakse ette Europoli õigusraamistik, eelkõige tema eesmärgid, ülesanded, pädevus, andmekaitsealased turvameetmed ja välispartneritega koostöö tegemise viisid.

               Käesolev soovitus on kooskõlas Europoli määruse sätetega.

               Käesoleva komisjoni soovituse eesmärk on saada nõukogult luba pidada ELi nimel tulevase lepingu üle läbirääkimisi. Õiguslik alus, mille alusel nõukogu annab loa läbirääkimiste alustamiseks, on ELi toimimise lepingu artikli 218 lõiked 3 ja 4.

               Kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 218 nimetatakse komisjon liidu läbirääkijaks, et sõlmida Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahel leping, mis käsitleb isikuandmete vahetamist Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) ja Maroko ametiasutuste vahel, kelle pädevusse kuulub võitlemine raske kuritegevuse ja terrorismiga.

               Soovitus:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega antakse luba alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelise lepingu üle, mis käsitleb isikuandmete vahetamist Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) ja Maroko ametiasutuste vahel, kelle pädevusse kuulub võitlemine raske kuritegevuse ja terrorismiga

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut (ELi toimimise leping), eriti selle artikli 218 lõikeid 3 ja 4,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

               ning arvestades järgmist:

               (1)11. mail 2016 võeti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/794
                  15
                ja seda kohaldatakse alates 1. maist 2017.

               (2)Kõnealuses määruses, eelkõige selle artiklis 25, on sätestatud eeskirjad isikuandmete edastamiseks Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametilt (Europol) kolmandatele riikidele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele. Europol võib edastada isikuandmeid kolmanda riigi ametiasutusele liidu ja asjaomase kolmanda riigi vahel ELi toimimise lepingu artikli 218 alusel sõlmitud rahvusvahelise lepingu alusel, millega nähakse ette piisavad turvameetmed üksikisikute eraelu puutumatuse ning põhiõiguste ja -vabaduste tagamiseks.

               (3)Tuleks alustada läbirääkimisi eesmärgiga sõlmida Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahel kõnealune leping.

               (4)Lepingus tuleks austada põhiõigusi ja järgida Euroopa Liidu põhiõiguste harta põhimõtteid, eelkõige harta artiklis 7 tunnustatud õigust era- ja perekonnaelu puutumatusele, artiklis 8 sätestatud õigust isikuandmete kaitsele ja artiklis 47 sätestatud õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele. Lepingut tuleks kohaldada kooskõlas nimetatud õiguste ja põhimõtetega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Komisjoni volitatakse pidama liidu nimel läbirääkimisi, et sõlmida Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahel leping, mis käsitleb isikuandmete vahetamist Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) ja Maroko ametiasutuste vahel, kelle pädevusse kuulub võitlemine raske kuritegevuse ja terrorismiga.

               Artikkel 2

               Läbirääkimisjuhised on esitatud lisas.

               Artikkel 3

               Läbirääkimiste käigus konsulteeritakse [erikomiteega, mille nime lisab nõukogu].

               Artikkel 4

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Määrus (EL) 2016/794, 11.5.2016, ELT L 135, 24.5.2016, lk 53.

                     (2)

                        COM(2015) 185 final.

                     (3)

                        Nõukogu dokument 10384/17, 19.6.2017.

                     (4)

                        „Ühtne visioon, ühine tegevus: tugevam Euroopa– Euroopa Liidu üldine välis- ja julgeolekupoliitika strateegia“,
                  http://europa.eu/globalstrategy/en

                     (5)

                        COM(2017) 608 final.

                     (6)

                        Europoli 2016.–2020. aasta strateegia, mille Europoli haldusnõukogu võttis vastu 1. detsembril 2015;
                  https://www.europol.europa.eu/publications-documents/europol-strategy-2016-2020

                     (7)

                        Europoli 2017.–2020. aasta välisstrateegia, mille Europoli haldusnõukogu võttis vastu 13. detsembril 2016; EDOC#865852v3.

                     (8)

                        Europoli andmetel hõlmab asjaomane organiseeritud kuritegevus piirkonnas ebaseaduslikku tulirelvakaubandust, uimastikaubandust, finantskuritegusid, sealhulgas rahapesu, ja küberkuritegevust.

                     (9)

                        Tulirelvade probleemi käsitlemisel prioriteedina on mitu asjaomast algatust lisatud rasket ja organiseeritud kuritegevust käsitlevasse ELi poliitikatsüklisse ning komisjoni teatisesse Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Euroopa julgeoleku tegevuskava rakendamine: tulirelvade ja lõhkeainetega ebaseadusliku kauplemise ning nende kasutamise vastane ELi tegevuskava“ (2.12.2015, COM(2015) 624 final).

                     (10)

                        Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vaheline Euroopa-Vahemere piirkonna assotsiatsioonileping (EÜT L 070, 18.3.2000).

                     (11)

                        Kohtuasi T-512/12, Front Polisario vs. nõukogu.

                     (12)

                        Kohtuasi C-104/16, nõukogu vs. Front Polisario.

                     (13)

                  https://www.europol.europa.eu/socta/2017

                     (14)

                  https://www.europol.europa.eu/sites/default/files/documents/tesat2017.pdf

                     (15)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta määrus (EL) 2016/794, mis käsitleb Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametit (Europol) ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2009/371/JSK, 2009/934/JSK, 2009/935/JSK, 2009/936/JSK ja 2009/968/JSK (ELT L 135, 24.5.2016, lk 53).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,20.12.2017
            COM(2017) 808 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Soovitus: NÕUKOGU OTSUS,
            millega antakse luba alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelise lepingu üle, mis käsitleb isikuandmete vahetamist Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) ja Maroko ametiasutuste vahel, kelle pädevusse kuulub võitlemine raske kuritegevuse ja terrorismiga

               LISA

               Juhised läbirääkimiste pidamiseks Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelise lepingu üle, mis käsitleb isikuandmete vahetamist Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) ja Maroko ametiasutuste vahel, kelle pädevusse kuulub võitlemine raske kuritegevuse ja terrorismiga

               Läbirääkimiste käigus peaks komisjon püüdma saavutada allpool üksikasjalikult esitatud eesmärgid.

               (1)Lepingu eesmärk on luua õiguslik alus isikuandmete edastamiseks Europoli ja Maroko Kuningriigi pädevate ametiasutuste vahel, et toetada ja tugevdada kõnealuse riigi ja liikmesriikide pädevate ametiasutuste meetmeid ning nende vastastikkust koostööd raske rahvusvahelise kuritegevuse ja terrorismi tõkestamisel ja nendega võitlemisel, tagades samas nõuetekohased turvameetmed üksikisikute eraelu puutumatuse, isikuandmete ning põhiõiguste ja -vabaduste kaitseks.

               (2)Eesmärgikohasuse põhimõtte tagamiseks piirdub lepingu alusel tehtav koostöö ainult selliste kuritegude ja seotud kuritegudega (ühiselt „kuriteod“), mis kuuluvad Europoli pädevusse vastavalt määruse 2016/794 artiklile 3. Koostöö eesmärk peaks eelkõige olema võidelda terrorismiga ja ennetada radikaliseerumist, takistada organiseeritud kuritegevust, nagu rändajate salaja üle piiri toimetamist, ebaseaduslikku tulirelvakaubandust ja uimastikaubandust, ning võidelda küberkuritegevusega.

               (3)Lepingus sõnastatakse selgelt ja täpselt Europoli ja Maroko pädevate ametiasutuste vahelise isikuandmete vahetamise suhtes kohaldatavad vajalikud turvameetmed ja kontrollid isikuandmete ning üksikisikute põhiõiguste ja -vabaduste kaitseks, sõltumata nende isikute kodakondsusest ja elukohast.

               Eelkõige nähakse lepinguga ette järgmine.

               (a)Eesmärgid, mille kohaselt lepinguosalised lepingu raames isikuandmeid töötlevad, sõnastatakse selgelt ja täpselt ning need ei tohi olla ulatuslikumad kui konkreetsel juhul vajalik lepingus osutatud terrorismi ja kuritegude tõkestamiseks ja nendega võitlemiseks.

               (b)Kooskõlas lepinguga Europoli poolt edastatud isikuandmeid töödeldakse õiglaselt, seaduslikul alusel ja ainult sellel eesmärgil, milleks need edastati. Lepinguga nähakse Europolile ette võimalus andmete edastamise ajal teatada juurdepääsu- või kasutuspiirangutest, sealhulgas seoses andmete edastamise, kustutamise või hävitamisega. Isikuandmed peavad olema asjakohased, piisavad ja piirduma sellega, mis on edastamise eesmärgi saavutamiseks vajalik. Andmed peavad olema täpsed ja ajakohastatud. Neid ei säilitata kauem, kui on vajalik nende edastamise eesmärgi saavutamiseks.

               (c)Välja arvatud üksikjuhul, kui see on rangelt vajalik ja proportsionaalne, et ennetada kuritegusid või võidelda kuritegevusega, millele on osutatud lepingus, ja tingimusel, et kohaldatakse nõuetekohaseid turvameetmeid, on Europolil keelatud edastada isikuandmeid, mis paljastavad rassilise või etnilise päritolu, poliitilised vaated, usulised või filosoofilised veendumused, kuuluvuse ametiühingusse, geneetilised andmed ja andmed tervisliku seisundi või seksuaalelu kohta. Leping peaks samuti sisaldama konkreetseid turvameetmeid, mis on seotud kuriteoohvrite, tunnistajate või teiste teo kohta teavet anda võivate isikute või alaealiste isikuandmete edastamisega.

               (d)Lepinguga tagatakse nende üksikisikute kohtulikult kaitstavad õigused, kelle isikuandmeid töödeldakse, nähes ette eeskirjad, mis käsitlevad õigust tutvuda andmetega ning parandada ja kustutada andmed, samuti tuleb ette näha vajalike ja proportsionaalsete piirangute lubamise konkreetsed põhjused. Lepinguga tagatakse ka iga sellise isiku kohtulikult kaitstav õigus haldus- ja õiguskaitsele, kelle andmeid lepingu alusel töödeldakse, ja kehtestatakse tõhusad õiguskaitsevahendid.

               (e)Lepinguga nähakse ette eeskirjad, mis käsitlevad isikuandmete säilitamist, läbivaatamist, parandamist ja kustutamist, logide pidamist ja dokumenteerimist ning teavet, mis tuleb üksikisikutele kättesaadavaks teha. Samuti tuleks selles sätestada turvameetmed isikuandmete automatiseeritud töötlemise korral.

               (f)Lepingus täpsustatakse kriteeriumid, mille alusel märgitakse allika usaldusväärsus ja andmete täpsus.

               (g)Lepinguga nähakse ette kohustus tagada asjaomaste tehniliste ja korralduslike meetmetega isikuandmete turvalisus, sealhulgas võimaldades isikuandmetele juurdepääsu ainult volitatud isikutele. Lepinguga nähakse ette teavitamiskohustus lepingu alusel edastatud isikuandmetega seotud rikkumise korral.

               (h)Maroko pädevad ametiasutused tohivad teavet edastada muudele ametiasutustele Marokos ainult lepingu täitmise eesmärgil ning teabe selline edastamine toimub asjaomastel tingimustel ja selle suhtes kohaldatakse nõuetekohaseid turvameetmeid.

               (i)Punktis h osutatud tingimusi kohaldatakse ka juhul, kui Maroko pädevad ametiasutused edastavad teavet kolmandate riikide ametiasutustele; seejuures kehtib lisanõue, et teavet on lubatud edastada ainult sellistele kolmandatele riikidele, kellele Europol võib määruse 2016/794 artikli 25 lõike 1 alusel isikuandmeid edastada.

               (j)Lepinguga tagatakse järelevalvesüsteem, mis hõlmab ühte või mitut sõltumatut avaliku sektori asutust, kes vastutavad andmekaitse eest ja kellel on tegelik uurimis- ja sekkumisõigus, et teostada järelevalvet nende Maroko avaliku sektori asutuste üle, kes kasutavad isikuandmeid või vahetavad teavet, ja osaleda kohtumenetlustes. Eelkõige on sõltumatutel ametiasutustel volitused vaadata läbi üksikisikute kaebused nende isikuandmete kasutamise kohta. Avaliku sektori asutused, kes kasutavad isikuandmeid, vastutavad lepingu kohaselt isikuandmete kaitse normide täitmise eest.

               (4)Seoses lepingu tõlgendamise ja kohaldamisega nähakse selles ette tõhus vaidluste lahendamise kord tagamaks, et lepinguosalised järgivad ühiselt kokkulepitud eeskirju.

               (5)Leping sisaldab sätteid selle jõustumise ja kehtivuse kohta ning sätet, mille kohaselt lepinguosaline võib lepingu lõpetada või selle täitmise peatada.

               (6)Lepingusse võib vajaduse korral lisada klausli selle territoriaalse kohaldamisala kohta.

               (7)Lepingusse võib lisada sätted lepingu järelevalve ja korrapärase hindamise kohta.

               (8)Leping on võrdselt autentne bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles ning sisaldab asjakohast keeleklauslit.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,20.12.2017
            COM(2017) 806 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega antakse luba alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Iisraeli Riigi vahelise lepingu üle, mis käsitleb isikuandmete vahetamist Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) ja Iisraeli ametiasutuste vahel, kelle pädevusse kuulub võitlemine raske kuritegevuse ja terrorismiga

               SELETUSKIRI

               1.SOOVITUSE TAUST

               Üleilmastunud maailmas, kus raske kuritegevus ja terrorism on üha rahvusvahelisemad ja mitmetahulisemad, peaks õiguskaitseasutustel olema kõik vahendid, et teha välispartneritega koostööd oma kodanike julgeoleku tagamiseks. Europol peaks seetõttu saama vahetada kolmandate riikide õiguskaitseasutustega isikuandmeid oma ülesanne täitmiseks vajalikus ulatuses.

               Alates määruse 2016/794 kohaldamise algusest 1. mail 2017
                  1
                on vastavalt aluslepingule komisjoni ülesanne pidada liidu nimel läbirääkimisi rahvusvaheliste lepingute sõlmimiseks kolmandate riikidega, et Europol saaks vahetada nendega isikuandmeid. Kui see on tema ülesannete täitmiseks vajalik, võib Europol sõlmida välispartneritega koostöösuhteid ja teha nendega töö- ja halduskokkulepete raames koostööd, kuid see ei ole piisav õiguslik alus isikuandmete vahetamiseks.

               Võttes arvesse Euroopa julgeoleku tegevuskavas,
                  2
                nõukogu järeldustes
                  3
                ja üldises strateegias
                  4
                esitatud poliitilist strateegiat, õiguskaitseasutuste operatiivvajadusi kõikjal ELis ning selles valdkonnas tehtava tihedama koostöö võimalikke eeliseid, peab komisjon vajalikuks alustada lähiajal läbirääkimisi kaheksa riigiga, keda on nimetatud üheteistkümnendas eduaruandes tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu suunas liikumise kohta
                  5
               .

               Komisjon on koostanud tähtsaimate riikide kohta oma hinnangu, võttes arvesse Europoli operatiivvajadusi. Europoli 2016.–2020. aasta strateegias nimetatakse Vahemere piirkonda laiendatud partnerluse esmatähtsaks piirkonnaks
                  6
               . Europoli 2017.–2020. aasta välisstrateegias rõhutatakse ka vajadust Europoli ning Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika vahelise tihedama koostöö järele praeguse terrorismiohu ja rändega seotud probleemide tõttu
                  7
               .

               Europol ei ole sõlminud ühegi kõnealuses piirkonnas asuva riigiga ühtegi lepingut.

               Kuigi kõikide Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika riikidega tehtavat koostööd tuleb vaadelda piirkonna kui terviku olukorda arvestades, käsitletakse käesolevas soovituses eelkõige läbirääkimisi Iisraeliga.

               Poliitiline taust

               EL ja Iisrael on loonud stabiilsed suhted, mis põhinevad 1995. aasta assotsieerimislepingul (jõustus 2000. aastal). Nii EL kui ka Iisrael on kindlalt keskendunud võitlemisele julgeolekuohtudega, täpsemalt terrorismiohuga. Iisrael tunneb suurt huvi tihedama koostöö vastu ELiga terrorismivastase võitluse alal. Esimene ELi ja Iisraeli vaheline terrorismivastase võitluse ja julgeolekualane dialoog toimus märtsis 2015 Brüsselis, sellele järgnes septembris 2016 teine dialoog Iisraelis. Pooled leppisid kokku koostöös sellistes valdkondades nagu võitlus vägivaldse äärmusluse vastu, terrorismi rahastamise tõkestamine, võitlus ebatraditsioonilise terrorismi vastu, lennujulgestus ja transpordijulgeolek ning küberkuritegevusevastane võitlus. Väljendati huvi tõhustatud koostöö vastu justiits- ja siseküsimuste valdkonnas ELi asutuste, eelkõige Europoliga.

               Nõukogu on juba andnud nõusoleku alustada Europoli ja Iisraeli vahel läbirääkimisi operatiivkoostöö lepingu sõlmimiseks
                  8
               . Läbirääkimised algasid 2010, kuid neid ei õnnestunud lõpule viia Europoli vana õigusraamistiku kohaselt. Läbirääkimiste käigus toimusid mõned tehnilised kohtumised Europoli ja Iisraeli ametiasutuste vahel.

               Operatiivvajadused

               Võttes aluseks raske ja organiseeritud kuritegevuse põhjustatud ohtude 2017. aasta hinnangus
                  9
                ja 2017. aasta TE-SAT-aruandes
                  10
                esitatud andmed, eespool osutatud arutelud ning muu hulgas Europoli eksperditeadmised, on Iisraeliga vaja teha koostööd eelkõige selleks, et võidelda järgmiste kuritegevuse vormidega.

               Terrorism: nii piirkonnas kui ka üleilmselt tegutsevad terrorirühmitused põhjustavad ELile ja Iisraelile tõsist ohtu. Tihedama koostöö, sealhulgas isikuandmete vahetamise eesmärk on võidelda terroristide (sealhulgas terroristist välisvõitlejate) põhjustatud ohuga, et avastada terrorismi eesmärgil reisimine, terrorismi rahastamine, terrorismi eesmärgil interneti väärkasutamine, neid kuritegusid ennetada ning esitada nende eest süüdistus.

               Küberkuritegevus: Iisraeliga koostöö arendamisel tuleks eelkõige arvesse võtta tema kogemusi küberkuritegude uurimisel ja juhtumite käsitlemisel. Tõhusamast luureandmete jagamisest oleks kasu paljude rahvusvahelise küberkuritegevuse liikide või küberruumi kasutades toime pandud kuritegude uurimisel, sealhulgas hajusad teenusetõkestusründed, krüptorahaga seotud rahapesujuhtumid, pettused e-kaubanduses, tegevjuhi petuskeem (business email compromise) ja laste seksuaalne ärakasutamine.

               2.SOOVITUSE ÕIGUSLIK KÜLG

               Määruses (EL) 2016/794, mis käsitleb Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametit (Europol), nähakse ette Europoli õigusraamistik, eelkõige tema eesmärgid, ülesanded, pädevus, andmekaitsealased turvameetmed ja välispartneritega koostöö tegemise viisid.

               Käesolev soovitus on kooskõlas Europoli määruse sätetega.

               Käesoleva komisjoni soovituse eesmärk on saada nõukogult luba pidada ELi nimel tulevase lepingu üle läbirääkimisi. Õiguslik alus, mille alusel nõukogu annab loa läbirääkimiste alustamiseks, on ELi toimimise lepingu artikli 218 lõiked 3 ja 4.

               Kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 218 nimetatakse komisjon liidu läbirääkijaks, et sõlmida Euroopa Liidu ja Iisraeli vahel leping, mis käsitleb isikuandmete vahetamist Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) ja Iisraeli ametiasutuste vahel, kelle pädevusse kuulub võitlemine raske kuritegevuse ja terrorismiga.

               Soovitus:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega antakse luba alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Iisraeli Riigi vahelise lepingu üle, mis käsitleb isikuandmete vahetamist Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) ja Iisraeli ametiasutuste vahel, kelle pädevusse kuulub võitlemine raske kuritegevuse ja terrorismiga

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut (ELi toimimise leping), eriti selle artikli 218 lõikeid 3 ja 4,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

               ning arvestades järgmist:

               (1)11. mail 2016 võeti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/794
                  11
                ja seda kohaldatakse alates 1. maist 2017.

               (2)Kõnealuses määruses, eelkõige selle artiklis 25, on sätestatud eeskirjad isikuandmete edastamiseks Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametilt (Europol) kolmandatele riikidele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele. Europol võib edastada isikuandmeid kolmanda riigi ametiasutusele liidu ja asjaomase kolmanda riigi vahel ELi toimimise lepingu artikli 218 alusel sõlmitud rahvusvahelise lepingu alusel, millega nähakse ette piisavad turvameetmed üksikisikute eraelu puutumatuse ning põhiõiguste ja -vabaduste tagamiseks.

               (3)Tuleks alustada läbirääkimisi eesmärgiga sõlmida Euroopa Liidu ja Iisraeli Riigi vahel kõnealune leping.

               (4)Lepingus tuleks austada põhiõigusi ja järgida Euroopa Liidu põhiõiguste harta põhimõtteid, eelkõige harta artiklis 7 tunnustatud õigust era- ja perekonnaelu puutumatusele, artiklis 8 sätestatud õigust isikuandmete kaitsele ja artiklis 47 sätestatud õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele. Lepingut tuleks kohaldada kooskõlas nimetatud õiguste ja põhimõtetega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Komisjoni volitatakse pidama liidu nimel läbirääkimisi, et sõlmida Euroopa Liidu ja Iisraeli Riigi vahel leping, mis käsitleb isikuandmete vahetamist Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) ja Iisraeli ametiasutuste vahel, kelle pädevusse kuulub võitlemine raske kuritegevuse ja terrorismiga.

               Artikkel 2

               Läbirääkimisjuhised on esitatud lisas.

               Artikkel 3

               Läbirääkimiste käigus konsulteeritakse [erikomiteega, mille nime lisab nõukogu].

               Artikkel 4

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Määrus (EL) 2016/794, 11.5.2016, ELT L 135, 24.5.2016, lk 53.

                     (2)

                        COM(2015) 185 final.

                     (3)

                        Nõukogu dokument 10384/17, 19. juuni 2017.

                     (4)

                        „Ühtne visioon, ühine tegevus: tugevam Euroopa– Euroopa Liidu üldine välis- ja julgeolekupoliitika strateegia“,
                  http://europa.eu/globalstrategy/en

                     (5)

                        COM(2017) 608 final.

                     (6)

                        Europoli 2016.–2020. aasta strateegia, mille Europoli haldusnõukogu võttis vastu 1. detsembril 2015;
                  https://www.europol.europa.eu/publications-documents/europol-strategy-2016-2020

                     (7)

                        Europoli 2017.–2020. aasta välisstrateegia, mille Europoli haldusnõukogu võttis vastu 13. detsembril 2016; EDOC#865852v3.

                     (8)

                        Nõukogu otsus 2009/371.

                     (9)

                  https://www.europol.europa.eu/socta/2017

                     (10)

                  https://www.europol.europa.eu/sites/default/files/documents/tesat2017.pdf
                  .

                     (11)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta määrus (EL) 2016/794, mis käsitleb Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametit (Europol) ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2009/371/JSK, 2009/934/JSK, 2009/935/JSK, 2009/936/JSK ja 2009/968/JSK (ELT L 135, 24.5.2016, lk 53).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,20.12.2017
            COM(2017) 806 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Soovitus: NÕUKOGU OTSUS,
            millega antakse luba alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Iisraeli Riigi vahelise lepingu üle, mis käsitleb isikuandmete vahetamist Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) ja Iisraeli ametiasutuste vahel, kelle pädevusse kuulub võitlemine raske kuritegevuse ja terrorismiga

               LISA

               Juhised läbirääkimiste pidamiseks Euroopa Liidu ja Iisraeli Riigi vahelise lepingu üle, mis käsitleb isikuandmete vahetamist Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) ja Iisraeli ametiasutuste vahel, kelle pädevusse kuulub võitlemine raske kuritegevuse ja terrorismiga

               Läbirääkimiste käigus peaks komisjon püüdma saavutada allpool üksikasjalikult esitatud eesmärgid.

               (1)Lepingu eesmärk on luua õiguslik alus isikuandmete edastamiseks Europoli ja Iisraeli pädevate ametiasutuste vahel, et toetada ja tugevdada kõnealuse riigi ja liikmesriikide pädevate ametiasutuste meetmeid ning nende vastastikkust koostööd raske rahvusvahelise kuritegevuse ja terrorismi tõkestamisel ja nendega võitlemisel, tagades samas nõuetekohased turvameetmed üksikisikute eraelu puutumatuse, isikuandmete ning põhiõiguste ja -vabaduste kaitseks.

               (2)Eesmärgikohasuse põhimõtte tagamiseks piirdub lepingu alusel tehtav koostöö ainult selliste kuritegude ja seotud kuritegudega (ühiselt „kuriteod“), mis kuuluvad Europoli pädevusse vastavalt määruse 2016/794 artiklile 3. Koostöö eesmärk peaks eelkõige olema võidelda terrorismiga ja ennetada radikaliseerumist, takistada organiseeritud kuritegevust ning võidelda küberkuritegevusega.

               (3)Lepingus sõnastatakse selgelt ja täpselt Europoli ja Iisraeli pädevate ametiasutuste vahelise isikuandmete vahetamise suhtes kohaldatavad vajalikud turvameetmed ja kontrollid isikuandmete ning üksikisikute põhiõiguste ja -vabaduste kaitseks, sõltumata nende isikute kodakondsusest ja elukohast.

               Eelkõige nähakse lepinguga ette järgmine.

               (a)Eesmärgid, mille kohaselt lepinguosalised lepingu raames isikuandmeid töötlevad, sõnastatakse selgelt ja täpselt ning need ei tohi olla ulatuslikumad kui konkreetsel juhul vajalik lepingus osutatud terrorismi ja kuritegude tõkestamiseks ja nendega võitlemiseks.

               (b)Kooskõlas lepinguga Europoli poolt edastatud isikuandmeid töödeldakse õiglaselt, seaduslikul alusel ja ainult sellel eesmärgil, milleks need edastati. Lepinguga nähakse Europolile ette võimalus andmete edastamise ajal teatada juurdepääsu- või kasutuspiirangutest, sealhulgas seoses andmete edastamise, kustutamise või hävitamisega. Isikuandmed peavad olema asjakohased, piisavad ja piirduma sellega, mis on edastamise eesmärgi saavutamiseks vajalik. Andmed peavad olema täpsed ja ajakohastatud. Neid ei säilitata kauem, kui on vajalik nende edastamise eesmärgi saavutamiseks.

               (c)Välja arvatud üksikjuhul, kui see on rangelt vajalik ja proportsionaalne, et ennetada kuritegusid või võidelda kuritegevusega, millele on osutatud lepingus, ja tingimusel, et kohaldatakse nõuetekohaseid turvameetmeid, on Europolil keelatud edastada isikuandmeid, mis paljastavad rassilise või etnilise päritolu, poliitilised vaated, usulised või filosoofilised veendumused, kuuluvuse ametiühingusse, geneetilised andmed ja andmed tervisliku seisundi või seksuaalelu kohta. Leping peaks samuti sisaldama konkreetseid turvameetmeid, mis on seotud kuriteoohvrite, tunnistajate või teiste teo kohta teavet anda võivate isikute või alaealiste isikuandmete edastamisega.

               (d)Lepinguga tagatakse nende üksikisikute kohtulikult kaitstavad õigused, kelle isikuandmeid töödeldakse, nähes ette eeskirjad, mis käsitlevad õigust tutvuda andmetega ning parandada ja kustutada andmed, samuti tuleb ette näha vajalike ja proportsionaalsete piirangute lubamise konkreetsed põhjused. Lepinguga tagatakse ka iga sellise isiku kohtulikult kaitstav õigus haldus- ja õiguskaitsele, kelle andmeid lepingu alusel töödeldakse, ja kehtestatakse tõhusad õiguskaitsevahendid.

               (e)Lepinguga nähakse ette eeskirjad, mis käsitlevad isikuandmete säilitamist, läbivaatamist, parandamist ja kustutamist, logide pidamist ja dokumenteerimist ning teavet, mis tuleb üksikisikutele kättesaadavaks teha. Samuti tuleks selles sätestada turvameetmed isikuandmete automatiseeritud töötlemise korral.

               (f)Lepingus täpsustatakse kriteeriumid, mille alusel märgitakse allika usaldusväärsus ja andmete täpsus.

               (g)Lepinguga nähakse ette kohustus tagada asjaomaste tehniliste ja korralduslike meetmetega isikuandmete turvalisus, sealhulgas võimaldades isikuandmetele juurdepääsu ainult volitatud isikutele. Lepinguga nähakse ette teavitamiskohustus lepingu alusel edastatud isikuandmetega seotud rikkumise korral.

               (h)Iisraeli pädevad ametiasutused tohivad teavet edastada muudele ametiasutustele Iisraelis ainult lepingu täitmise eesmärgil ning teabe selline edastamine toimub asjaomastel tingimustel ja selle suhtes kohaldatakse nõuetekohaseid turvameetmeid.

               (i)Punktis h osutatud tingimusi kohaldatakse ka juhul, kui Iisraeli pädevad ametiasutused edastavad teavet kolmandate riikide ametiasutustele; seejuures kehtib lisanõue, et teavet on lubatud edastada ainult sellistele kolmandatele riikidele, kellele Europol võib määruse 2016/794 artikli 25 lõike 1 alusel isikuandmeid edastada.

               (j)Lepinguga tagatakse järelevalvesüsteem, mis hõlmab ühte või mitut sõltumatut avaliku sektori asutust, kes vastutavad andmekaitse eest ja kellel on tegelik uurimis- ja sekkumisõigus, et teostada järelevalvet nende Iisraeli avaliku sektori asutuste üle, kes kasutavad isikuandmeid või vahetavad teavet, ja osaleda kohtumenetlustes. Eelkõige on sõltumatutel ametiasutustel volitused vaadata läbi üksikisikute kaebused nende isikuandmete kasutamise kohta. Avaliku sektori asutused, kes kasutavad isikuandmeid, vastutavad lepingu kohaselt isikuandmete kaitse normide täitmise eest.

               (4)Seoses lepingu tõlgendamise ja kohaldamisega nähakse selles ette tõhus vaidluste lahendamise kord tagamaks, et lepinguosalised järgivad ühiselt kokkulepitud eeskirju.

               (5)Leping sisaldab sätteid selle jõustumise ja kehtivuse kohta ning sätet, mille kohaselt lepinguosaline võib lepingu lõpetada või selle täitmise peatada.

               (6)Vastavalt ELi poliitikale ei kohaldata lepingut geograafiliste alade suhtes, mis on arvatud Iisraeli Riigi haldusalasse pärast 5. juunit 1967. Seda seisukohta ei tuleks käsitada Iisraeli kõnealust küsimust käsitlevat põhimõttelist seisukohta piiravana. Sellest tulenevalt lepivad pooled kokku, et lepingu kohaldamine ei mõjuta kõnealuste alade staatust.

               (7)Lepingusse võib lisada sätted lepingu järelevalve ja korrapärase hindamise kohta.

               (8)Komisjon toetab kõnealuste läbirääkimiste raames Iisraeli ühinemist Euroopa Nõukogu konventsiooniga üksikisikute kaitse kohta isikuandmete automatiseeritud töötlemisel.

               (9)Leping on võrdselt autentne bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles ning sisaldab asjakohast keeleklauslit.