               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,5.6.2019
            COM(2019) 509 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Hispaania 2019. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Hispaania 2019. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Hispaania 2019. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Hispaania 2019. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 5 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta,
                  2
                eriti selle artikli 6 lõiget 1,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)Komisjon võttis 21. novembril 2018 vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2019) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. Euroopa Ülemkogu kiitis 21. märtsil 2019 heaks iga-aastases majanduskasvu analüüsis esitatud prioriteedid. 21. novembril 2018 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles nimetati Hispaaniat ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta, mille Euroopa Ülemkogu kiitis heaks 21. märtsil 2019. Nõukogu võttis soovituse euroala majanduspoliitika kohta („euroala soovitus“) vastu 9. aprillil 2019.

               (2)Kuna Hispaania rahaühik on euro ning majandus- ja rahaliidu riikide majandused on üksteisega tihedalt seotud, peaks Hispaania tagama allpool esitatud soovitustes 1–4 kajastuva euroala soovituse täieliku ja õigeaegse täitmise. Eelkõige aitavad tootlikkuse suurendamise meetmed järgida euroala esimest soovitust tootlikkuse kasvu kohta euroala tasakaalustamiseks. Juhuslike tulude kasutamine valitsemissektori võla vähendamiseks ja keskendumine investeeringutega seotud majanduspoliitikas kindlaks määratud valdkondadele aitab järgida teist euroala soovitust, mis käsitleb puhvrite taastamist ja investeeringute toetamist. Oskuste ja tööalase konkurentsivõime parandamise meetmed aitavad järgida kolmandat euroala soovitust tööturu toimimise kohta.

               (3)2019. aasta aruanne Hispaania kohta
                  3
                avaldati 27. veebruaril 2019. Selles hinnati Hispaania edusamme nõukogu poolt 13. juulil 2018 vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud soovituste järelmeetmete võtmisel ja strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi, mille tulemused avaldati samuti 27. veebruaril 2019
                  4
               . Komisjon järeldas oma analüüsi põhjal, et Hispaanias esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Avaliku ja erasektori suur sise- ja välisvõlg ning suur tööpuudus tootlikkuse nõrga kasvu tingimustes on endiselt nõrgad kohad, millel on piiriülene mõju. Erasektori võla vähendamine edeneb, kuid finantsvõimenduse vähendamise vajadus on endiselt suur. Vaatamata sellele, et SKP kasv jätkus jõuliselt, on valitsemissektori võla suhe SKPsse endiselt suur. Töötuse määr on kiiresti vähenenud, kuid on endiselt väga kõrge ning tööturu suur killustatus tähtajaliste ja tähtajatute lepingute vahel takistab tööviljakuse kiiremat kasvu. Vaatamata suurtele reformidele aastatel 2012–2015 on viimase aasta poliitiline areng osaliselt tinginud selle, et soovituste rakendamisel on tehtud vähe edusamme. Praegune soodne majandusolukord annab võimaluse viia ellu vajalike reforme, et muuta Hispaania majandus vastupidavamaks ja kiirendada selle tootlikkuse kasvu.

               (4)30. aprillil 2019 esitas Hispaania oma 2019. aasta riikliku reformikava ja 2019. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (5)2019. aasta stabiilsusprogrammis esitatakse aruanded Hispaania stabiilsusseaduses sätestatud ennetus- ja parandusvahendite rakendamiseks võetud meetmete kohta. Siiski ei esitata programmis kava nende vahendite automaatseks jõustamiseks ja stabiilsusseaduse kulueeskirja läbivaatamiseks, et tugevdada selle osatähtsust eelarve konsolideerimisel, eriti majandustõusu ajal. Riigihangete valdkonnas on otsustava tähtsusega 2017. aastal vastu võetud avaliku sektori lepingute seaduse jõuline rakendamine, et parandada avaliku sektori kulutuste tõhusust ja aidata vältida eeskirjade eiramist. Eriti oluline on, et uus juhtimisstruktuur, eelkõige sõltumatu reguleerimis- ja järelevalveamet, saaks tulemuslikult täita talle määratud ülesandeid ning et laiaulatuslik riiklik riigihangete strateegia võetaks kiiresti vastu, kaasates aktiivselt riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi hankijad. 2019. aastal esitatakse ka mitu kuluaruannet ning nendest tulenevate soovituste rakendamine peaks aitama suurendada avaliku sektori kulutuste tõhusust.

               (6)Asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi on võetud arvesse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 2014.–2020. aasta programmide koostamisel. Nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013
                  5
                artikliga 23, võib komisjon juhul, kui on vaja toetada asjaomaste nõukogu soovituste rakendamist, nõuda, et liikmesriik vaataks läbi oma partnerluslepingu ja asjaomased programmid ning teeks nende muutmise ettepanekud. Suunistes, kuidas rakendada meetmeid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhususe sidumiseks usaldusväärse majandusjuhtimisega,
                  6
                esitas komisjon täiendavad üksikasjad selle kohta, kuidas ta kõnealust sätet kavatseb kasutada.

               (7)Pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi õigeaegset ja kestvat korrigeerimist ning nõukogu otsust (EL) [2019/X] ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse tühistamise kohta kohaldatakse Hispaania suhtes stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning võlareegliga seotud üleminekukorda. Prognoositakse, et valitsemissektori eelarvepositsiooni ülejääk peaks suurenema –2,5 %-lt SKPst 2018. aastal –2,0 %-le SKPst 2019. aastal ja saavutama tasakaalus eelarve 2022. aastal. Ümberarvutatud struktuursest eelarvepositsioonist
                  7
                ilmneb, et keskpika perioodi eelarve-eesmärki, milleks on tasakaalus struktuurne eelarvepositsioon, ei ole kavas programmiperioodi jooksul saavutada. Stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 97,1 %-lt 2018. aastal 95,8 %-le 2019. aastal ning seejärel jõudma 88,7 %ni 2022. aastal. Eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on usutav, 2019. aasta stabiilsusprogrammis seatud eelarve-eesmärkide saavutamisega seotud riskid on enamasti seotud tulude poolega, kus on paljude tulumeetmete tootlikkuse või vastuvõtmisega seotud suur ebakindlus.

               (8)13. juulil 2018 soovitas nõukogu Hispaanial tagada, et valitsemissektori esmaste netokulude
                  8
                nominaalne kasvumäär ei ületaks 2019. aastal 0,6 %, mis vastab iga-aastasele struktuursele kohandusele 0,65 % SKPst. Komisjoni 2019. aasta kevadprognoosi kohaselt on oht, et 2019. aastal kaldutakse keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks soovitatud kohandamiskavast oluliselt kõrvale.

               (9)Võttes arvesse, et 2020. aastal on Hispaania valitsemissektori võla suhe SKPsse suurem kui aluslepingus sätestatud kontrollväärtus 60 % SKPst ja prognoositav positiivne SKP lõhe on 2,0 % SKPst, ei tohiks valitsemissektori esmased nominaalsed netokulud 2020. aastal kasvada, mis vastab struktuursele kohandusele 1,0 % SKPst, mis tuleneb stabiilsuse ja kasvu pakti raames ühiselt kokku lepitud eelarvekohanduste nõuete maatriksist. Samal ajal leidub märke, et majanduse kasutamata tootmisvõimsust on alahinnatud, sest inflatsioon peaks 2019. aastal prognooside kohaselt jääma alla 2 % ning tööturg on jätkuvalt loid (kõrge töötuse määr ning mittevabatahtliku osalise tööajaga töö, ajutiste töötajate ja palgavaesuse väga suur osakaal). Lisaks osutab usutavusvahend ka suurele ebakindlusele SKP lõhe hinnangus, mis on tehtud ühiselt kokku lepitud metoodikat järgides. Sellega seoses näib aastane struktuurne kohandus 0,65 % SKPst, mis vastab valitsemissektori esmaste netokulude 0,9 % suurusele maksimaalsele kasvule, asjakohane. Komisjoni 2019. aasta kevadprognoosi kohaselt ja eeldusel, et poliitikat ei muudeta, on oht, et 2020. aastal kaldutakse nõutavast eelarvekohandusest märkimisväärselt kõrvale. Lisaks prognoositakse, et Hispaania ei järgi 2019. ja 2020. aastal võlareegliga seotud üleminekukorda. Üldiselt on nõukogu seisukohal, et alates 2019. aastast tuleks võtta vajalikke meetmeid stabiilsuse ja kasvu pakti nõuete täitmiseks. On oluline, et juhuslikke tulusid kasutataks valitsemissektori võla suhtarvu edasiseks alandamiseks.

               (10)Tööhõive kasv on Hispaanias endiselt hoogne. Töötus väheneb jätkuvalt, kuid on siiski veel tunduvalt kõrgem Euroopa Liidu keskmisest, eriti noorte ja madala kvalifikatsiooniga inimeste hulgas. Sooline ebavõrdsus tööhõives ja tööelu pikkuses on endiselt suur. Selles peitub kasutamata potentsiaal, eriti kui arvestada elanikkonna kiiret vananemist.

               (11)Kuigi ajutiste lepingute kasutamist on järk-järgult vähendatud, on see näitaja endiselt Euroopa üks kõrgemaid ning laialt levinud, sealhulgas sektorites, mis on vähem hooajalised või tsüklilised, ning see võib takistada Hispaania kasvupotentsiaali ja sotsiaalset ühtekuuluvust. Kõige enam kannatavad noored, madala kvalifikatsiooniga töötajad ja kolmandate riikide kodanikud, kelle puhul on sotsiaaltoetused sageli väiksemad ja vaesusrisk suurem. Ajutised lepingud on sageli väga lühiajalised ning pakuvad nii töötajatele kui ka tööandjatele vähe stiimuleid investeerida koolitusse, mis omakorda takistab tootlikkuse kasvu. Üleminek tähtajaliselt lepingult alalisele on endiselt keeruline ning tööjõu liikuvuse takistused vähendavad tööotsijate võimalusi ja takistavad tööjõu tõhusat jaotumist kogu riigis.

               (12)Hispaania on parandanud toetust pikaajalistele töötutele, kes moodustasid 2018. aastal endiselt 6,4 % aktiivsest tööjõust. Hiljutiste algatuste eesmärk on suurendada noorte tööalast konkurentsivõimet, pakkudes nõustamist ja kutsesuunitlust, kuid riiklike tööturuasutuste kaudu liigub endiselt vaid väike osa vabadest töökohtadest ning vaja on täiendavaid jõupingutusi, et parandada nende kasutamist tööotsingutel ja töö leidmisel. Mõnes piirkonnas on tööandjate kaasamine nõrk ja tööotsijaid tööandjate vajadustega paremini sobitada aitavate profiilide koostamise vahendite loomine on alles algfaasis. Riiklike tööturuasutuste ja sotsiaalteenuste partnerlus edeneb, kuid mõnes piirkonnas on koostöö veel piiratud. Suurenenud investeeringud nüüdisaegsetesse riiklikesse tööturuasutustesse koos tööjõu liikuvuse toetamisega võivad aidata parandada töötajate tööalast konkurentsivõimet ja kohanemisvõimet ning muuta sujuvamaks tööturustaatuste vahelist liikumist, parandades seeläbi Hispaania tootlikkust ja pikaajalist kaasavat majanduskasvu.

               (13)Jõupingutused tööinspektsioonide tugevdamiseks, et võidelda ajutiste lepingute kuritarvitamise vastu, kannavad esimesi vilju ning tähtajatute lepingute osakaal tööhõive netokasvus on suurenemas. Siiski kasutavad tööandjad endiselt palju lühiajalisi lepinguid. Varasemad tõendid näitavad, et töökohtade loomist toetavate arvukate stiimulite mõju kvaliteetse tööhõive edendamisel on piiratud. Hispaania algatas uue hindamise süsteemi lihtsustamise eesmärgil, kuid tulemused ei ole veel kättesaadavad. Värbamiskonkursse, mille eesmärk on vähendada tähtajaliste töölepingute osakaalu avaliku sektori kõigil valitsustasanditel, tuleb 2019. aasta lõpuks seatud 8 % eesmärgi saavutamiseks hoogustada. Kuigi kolmepoolsete ümarlaudade korraldamine on õige samm sotsiaalpartnerite suuremaks poliitikakujundamisse kaasamiseks, võiks korraldada veel põhjalikumaid ja õigeaegsemaid konsultatsioone.

               (14)Ehkki vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate inimeste osakaal ning sissetulekute ebavõrdsus väheneb, on need jätkuvalt üle liidu keskmise. Palgavaesuse määr on kõrge ajutiste või madala kvalifikatsiooniga töötajate või väljaspool ELi sündinud töötajate hulgas. Laste vaesuse määr on küll vähenemas, kuid on endiselt väga kõrge. Sotsiaalsiirete (v.a pensionid) piisavus vaesuse vähendamisel on endiselt üks madalamaid liidus, eriti laste puhul. Lastega leibkondadele mõeldud sotsiaalkulude suhe SKPsse on Hispaanias üks madalamaid ELis ja halvasti korraldatud. Positiivsest suundumusest hoolimata on ikka veel olulisi lünki ka tõsise ja mõõduka sõltuvusastmega inimeste hõlmatuses. Riiklik töötusabi on jäänud killustatuks, sisaldades mitmeid eri tööotsijate rühmadele suunatud skeeme. Hiljutised meetmed, millega parandatakse vanemaealiste (52-aastaste või vanemate) pikaajaliste töötute sissetulekutoetuse katvust ja kaitset, võivad samal ajal vähendada selle konkreetse rühma tööstiimuleid. Samal on suuri erinevusi piirkondlikele miinimumsissetuleku tagamise kavadele juurdepääsu tingimustes, nende katvuses ja piisavuses ning nende piiratud ülekantavus piirkondade vahel vähendab töötajate liikuvust. Seetõttu ei saa paljud abivajajad toetust. Universaalse sotsiaalkaardi süsteemi käivitamine muudab sotsiaaltoetuste süsteemi läbipaistvamaks ja võimaldab seda paremini korraldada. Kuigi majanduse elavnemine pärsib jätkuvalt vaesust, on kaasava majanduskasvu saavutamiseks vaja investeerida sotsiaalse kaasatuse poliitikasse ja sotsiaalsesse taristusse (nt sotsiaalkorteritesse). Lisaks seisab Hispaania silmitsi konkreetsete territoriaalse ühtekuuluvuse probleemidega, nagu väga suur rahvastikukadu ja elanikkonna vananemine teatavates maapiirkondades. Nende probleemide lahendamisele võivad integreeritud territoriaalsete arengustrateegiate raames kaasa aidata meetmed, mis edendavad ettevõtlust, digiüleminekut ja sotsiaalmajandust.

               (15)Kriisi ajal oli Hispaania pensionisüsteemil oluline koht eakate elatustaseme säilitamisel ja nende vaesusrisk on väiksem. Prognoosid, mis on esitatud 2018. aasta aruandes rahvastiku vananemise kohta ja aruandes pensionide piisavuse kohta, osutavad, et 2011. ja 2013. aasta reformid on aidanud tagada pensionide jätkusuutlikkust ja suhtelist piisavust pikas perspektiivis. Kuid pensionitõusu jätkuv sidumine inflatsiooniga (nagu otsustati 2018. ja 2019. aastal) ja jätkusuutlikkusteguri edasilükkamine tähendab, et vaja on kompensatsioonimeetmeid, et tagada pensionisüsteemi jätkusuutlikkus keskpikas ja pikas perspektiivis. Lisaks tuleks võtta rohkem meetmeid, et lahendada nii põhiprobleem, milleks on tulevaste pensionäride sissetulekute piisavus ja nende tööalase karjääri pikkus ja täielikkus suure tööpuuduse ning laialdase ajutiste lepingute ja osalise tööajaga kasutamise tingimustes.

               (16)Hispaania innovatsioonialast tulemuslikkust ja tootlikkuse kasvu takistavad vähenenud investeeringud teadus- ja arendustegevusse ning oskuste nõudlusele mittevastavus. Hispaania ettevõtlussektori teadus- ja arendustegevuse kulutused moodustavad vaid poole liidu keskmisest, eriti suurte ettevõtete puhul, kusjuures piirkondlikud erinevused on märkimisväärsed. Seda vahet suurendab avaliku sektori teadus- ja arendustegevuse eelarve madal ja üha langev täitmise määr. Ka oskuste nappus ja nõudlusele mittevastavus on oluline tegur, mis pidurdab tipptehnoloogiate arendamist ja kasutamist, eelkõige väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes. Paljudes Hispaania piirkondades on tööhõive kõrgtehnoloogia- ja teadmistemahukate teenuste sektorites tunduvalt alla liidu keskmise. Kuigi töötatakse välja piirkondlikke aruka spetsialiseerumise innovatsioonistrateegiaid ja ühtlustatakse riikliku teadus- ja innovatsioonipoliitika juhtimist, on poliitika kavandamise, rakendamise ja hindamise koordineerimine riiklikul ja piirkondlikul tasandil endiselt nõrk. Hispaania innovatsioonitulemuste parandamine eeldab märkimisväärseid investeeringuid, et edendada ettevõtlust ja idufirmasid ning aidata neil kasvada, ning edendada kõigi ettevõtete konkurentsivõimet ja nende kohanemist – sealhulgas digipöörde kaudu – suurema lisandväärtusega tegevustega, et suurendada kohalolekut rahvusvahelistel turgudel. See eeldab ka suuremat keskendumist avaliku ja erasektori partnerlusele, ülikoolide ja ettevõtete koostööle ning tehnosiirdele, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete heaks, teadus- ja innovatsioonipoliitika tugevdatud juhtimist kõigil valitsemistasanditel ning teadus- ja arendustegevuse taristu ja projektide paremat ühtlustamist piirkondlike ja riiklike innovatsioonistrateegiatega.

               (17)Kooli poolelijätmise määr, mis on küll paranemas, on Hispaanias jätkuvalt väga kõrge ning selles on märkimisväärseid piirkondlikke erinevusi. Haridustulemusi, mis piirkonniti on väga erinevad, on võimalik parandada. Mõlemad tegurid mõjutavad negatiivselt tootlikkuse kasvu pikaajalist potentsiaali. Jõupingutused haridussüsteemi reformimiseks on seiskunud. Ettevõtjad on teatanud, et on raske leida innovatsiooniga kaasaminekuks vajalikke oskusi, eelkõige info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonnas. Hispaania kiitis heaks meetmed, millega ajakohastatakse kaheosalist kutsehariduse ja -koolituse süsteemi, millel võiks olla oluline roll innovatsiooniks vajalike oskuste ja kvalifikatsiooni tagamisel, ehki neis süsteemides osalemine on endiselt tagasihoidlik. Kolmanda taseme hariduse omandamise määr on üle ELi keskmise, kuid kolmanda taseme hariduse omandanutel on raskusi sobivate töökohtade leidmisega. Inimkapitali arendamine kõikidel haridus- ja koolitustasanditel, kaasa arvatud kõrghariduses ja kutseõppes, ning haridus- ja ettevõtlussektori suurem koostöö, et leevendada praegust oskuste nõudlusele mittevastavust, võib suurendada noorte koolilõpetajate juurdepääsu tööturule. Samuti võiks see teha ettevõtjatele kättesaadavaks oskused ja kvalifikatsioonid, mis on vajalikud nende innovatsioonisuutlikkuse suurendamiseks ja digiüleminekust tuleneva kasvupotentsiaali täielikuks ärakasutamiseks. Töötajate ümberõpe digitaaloskuste valdkonnas võimaldaks Hispaania ettevõtetel üha enam digiteeritud majanduses konkurentsivõime säilitada. Kõik need meetmed aitaksid kaasa piirkondlike erinevuste vähendamisele.

               (18)Hispaania seaduste piiranguterohkus ja killustatus takistab ettevõtjatel mastaabisäästust kasu saamist ja pidurdab tootlikkust. Turu ühtsuse seadus on endiselt oluline vahend nende probleemide lahendamiseks. Selle seaduse otsustavam rakendamine ja tuvastatud piirangute kaotamine teenustelt, eelkõige näiteks ehitusinseneride, arhitektide ning õigus- ja arvutiteenuste puhul parandaks majanduskasvu võimalusi ja konkurentsi. Nagu teisteski valdkondades, kus reformide edukas rakendamine sõltub just piirkondlikust tasandist, võiks riiklike ja piirkondlike ametiasutuste töö jõulisem ja pidevam koordineerimine muuta poliitika selles valdkonnas tõhusamaks.

               (19)Raudtee-kaubaveo puudulike ühenduste ning piiratud integratsiooni tõttu liidu elektri- ja gaasiturgudega ei saa Hispaania ELi ühtset turgu täiel määral kasutada. Sel põhjusel peab Hispaania rohkem investeerima elektriühendustesse ülejäänud liiduga, et saavutada seatud eesmärk, mille kohaselt peab 2020. aastaks olema saavutatud vähemalt 10 % installeeritud elektritootmisvõimsusest. Investeeringuid on vaja ka selleks, et võimaldada rohkem raudtee-kaubavedusid, sealhulgas piiriüleseid ühendusi Prantsusmaa ja Portugaliga ning ühendusi sadamate ja logistikakeskustega.

               (20)Loodusvarade haldamise puhul on jätkuvalt olulisi investeerimislünki, mis takistavad kestlikuma arengu mudelini jõudmist. Energiatarbimise vähendamine hoonetes ning arukate võrkude ja taastuva elektrienergia salvestamine aitaks nõudlust paremini hallata. Säästva transpordi ja ringmajanduse edendamiseks oleks vaja täiendavaid jõupingutusi. Hispaania teatavaid piirkondi mõjutavad kliimamuutused Euroopa piirkondadest enim ning surve olemasolevatele veevarudele teeb vajalikuks täiendavad investeeringud, et parandada veemajandust, näiteks reoveepuhastust, torustiku lekkeid ja veega varustatust. Vaatamata viimastel aastatel tehtud edusammudele on Hispaanial endiselt vaja täita teatavad liidu veealaste õigusaktide nõuded. Edu kõigi nimetatud eesmärkide saavutamisel tooks Hispaaniale keskkonnaalast, majanduslikku ja sotsiaalset kasu.

               (21)Kõigi tuvastatud investeerimislünkade puhul tuleks arvesse võtta konkreetseid piirkondlikke erinevusi investeerimisvajadustes. Piirkondlikud erinevused SKPs elaniku kohta on mõõdukad, kuid suuremad kui enne kriisi ning see on tingitud peamiselt töökohtade kaotuse ebasümmeetrilisest mõjust eri piirkondades. Suurimad piirkondlikud erinevused on praegu tööjõu- ja sotsiaaltulemuste näitajates, mis on enamiku Hispaania piirkondade puhul allapoole liidu keskmist näitajat. Muud sotsiaalmajanduslikud näitajad osutavad suurtele territoriaalsetele erinevustele, näiteks innovatsiooni, ettevõtluse ja konkurentsivõime valdkonnas. Investeeringutega seotud majanduspoliitikas tuleks investeerimisvajaduste puhul nõuetekohaselt arvesse võtta piirkondlikke erinevusi.

               (22)ELi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata kõrvaldada mõningad soovitustes nimetatud puudused, eelkõige riigiaruande
                  9
                D lisas käsitletud valdkondades. See võimaldaks Hispaanial neid vahendeid kindlaks määratud sektorite puhul võimalikult hästi ära kasutada, võttes arvesse piirkondlikke erinevusi ja Kanaari saarte äärepoolseimate piirkondade eriolukorda. Selle investeeringu edu tagamiseks on oluline suurendada riigi haldussuutlikkust kõnealuste vahendite haldamisel.

               (23)Komisjon on Euroopa poolaasta (2019) raames Hispaania majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2019. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2019. aasta stabiilsusprogrammi ja 2019. aasta riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Hispaaniale esitatud soovituste järelmeetmeid. Arvesse ei ole võetud mitte üksnes nende asjakohasust Hispaania eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka nende vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist.

               (24)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2019. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus
                  10
                kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1.

               (25)Nõukogu on komisjoni põhjalikust analüüsist ja kõnealusest hindamisest lähtudes 2019. aasta riikliku reformikava ja 2019. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel antud nõukogu soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1–4,

               SOOVITAB Hispaanial võtta 2019. ja 2020. aastal järgmisi meetmeid.

               1.Tagada, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär ei ületaks 2020. aastal 0,9 %, mis vastab aastasele struktuursele kohandusele 0,65 % SKPst. Võtta meetmeid eelarveraamistiku ja riigihankeraamistiku nõuete täitmise tagamiseks kõigil valitsemistasanditel. Säilitada pensionisüsteemi jätkusuutlikkus. Kasutada juhuslikke tulusid, et vähendada kiiremini valitsemissektori võla suhet SKPsse.

               2.Tagada, et tööhõive- ja sotsiaalteenused suudavad pakkuda tõhusat tuge. Soodustada üleminekut tähtajatutele lepingutele, sealhulgas lihtsustades värbamisstiimulite süsteemi. Parandada perekondade toetamist ning kõrvaldada katvuslüngad riiklikus töötusabis ja piirkondlikes miinimumsissetuleku kavades. Vähendada kooli poolelijätmist ja parandada haridustulemusi, võttes arvesse piirkondlikke erinevusi. Suurendada haridusasutuste ja ettevõtete koostööd, et parandada tööturul vajalike oskuste ja kvalifikatsioonide pakkumist, eelkõige info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonnas.

               3.Keskenduda investeeringutega seotud majanduspoliitikas innovatsiooni ning ressursi- ja energiatõhususe edendamisele, raudtee-kaubaveo jaoks kasutatava taristu parandamisele ning laiendada energiaühendusi ülejäänud liiduga, võttes arvesse piirkondlikke erinevusi. Parandada teadusuuringuid ja innovatsiooni toetavate meetmete tulemuslikkust.

               4.Jätkata turu ühtsuse seaduse rakendamist, tagades, et eeskirjad, mis reguleerivad turule juurdepääsu ja majandustegevust, eelkõige teenuste valdkonnas, oleksid kõigil valitsemistasanditel kooskõlas selle seaduse põhimõtetega, ning parandades haldusasutuste koostööd.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)

                        ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

                     (3)

                        SWD(2019) 1008 final.

                     (4)

                        COM(2019) 150 final.

                     (5)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Tsükliliselt kohandatud eelarvepositsioon, milles ei ole arvesse võetud ühekordseid ja ajutisi meetmeid ning mille komisjon on ümber arvutanud ühiselt kokku lepitud metoodika kohaselt.

                     (8)

                        Valitsemissektori esmased netokulud saadakse, kui valitsemissektori kogukuludest arvatakse maha intressikulud, liidu programmidele tehtavad kulutused, mis kaetakse täielikult liidu fondide tuludest, ja kaalutlusõigusevälised muudatused töötuskindlustushüvitise kuludes. Valitsemissektori rahastatud kapitali kogumahutused põhivarasse on jaotatud 4 aasta peale. Kaalutlusõigusel põhinevad tulumeetmed või õigusaktidekohane tulude suurendamine arvatakse sisse. Ühekordsed tulu- ja kulumeetmed arvatakse välja.

                     (9)

                        SWD(2019) 1008 final.

                     (10)

                        Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,5.6.2019
            COM(2019) 517 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Ungari 2019. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Ungari 2019. aasta lähenemisprogrammi kohta

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Ungari 2019. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Ungari 2019. aasta lähenemisprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta
                  1
               , eriti selle artikli 9 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)Komisjon võttis 21. novembril 2018 vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2019) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. Euroopa Ülemkogu kiitis 21. märtsil 2019 heaks iga-aastases majanduskasvu analüüsis esitatud prioriteedid. Samuti võttis komisjon 21. novembril 2018 määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles Ungarit ei nimetatud ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

               (2)2019. aasta aruanne Ungari kohta
                  2
                avaldati 27. veebruaril 2019. Selles hinnati Ungari edusamme nõukogu poolt 13. juulil 2018 vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel ja strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel ning varasematel aastatel esitatud soovituste järelmeetmeid.

               (3)Ungari esitas 30. aprillil 2019 oma 2019. aasta riikliku reformikava ja 2019. aasta lähenemisprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (4)Asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi on võetud arvesse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 2014.–2020. aasta programmide koostamisel. Nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013
                  3
                artikliga 23, võib komisjon juhul, kui on vaja toetada asjaomaste nõukogu soovituste rakendamist, nõuda, et liikmesriik vaataks läbi oma partnerluslepingu ja asjaomased programmid ning teeks nende muutmise ettepanekud. Suunistes, kuidas rakendada meetmeid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhususe sidumiseks usaldusväärse majandusjuhtimisega, esitas komisjon täiendavad üksikasjad selle kohta, kuidas ta kõnealust sätet kavatseb kasutada
                  4
               .

               (5)Ungari suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning võlareeglit. Valitsuse 2019. aasta lähenemisprogrammi kohaselt paraneb nominaalne eelarvepuudujääk 2018. aasta 2,2 %lt SKPst 2019. aastal 1,8 %le. Puudujääk jätkab seejärel järk-järgult vähenemist kuni 1,2 %ni 2021. aastal ja tasakaalus eelarveni jõutakse 2023. aastal. Ümberarvutatud struktuursest eelarvepositsioonist(
                  5
               ) ilmneb, et Ungari läheneb keskpika perioodi eelarve-eesmärgile – mis algselt oli struktuurne puudujääk 1,5 % SKPst 2019. aastal ja mida muudeti nii, et nüüd on see struktuurne puudujääk1,0 % SKPst alates 2020. aastast – 2022. aastal ja saavutab selle järgneval aastal.  Lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse järk-järgult vähenema ja langema 2022. aasta lõpuks alla 60 %. Eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2019. aasta kohta usutav ja alates 2020. aastast silmatorkavalt optimistlik, mis kujutab endast ohtu eelarvepuudujäägi eesmärkide saavutamisele. Kuid meetmeid, mida on vaja kavandatud eelarvepuudujäägi eesmärkide saavutamiseks alates 2020. aastast, ei ole piisavalt täpselt kirjeldatud.

               (6)22. juunil 2018 otsustas nõukogu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 121 lõike 4 kohaselt, et  2017. aastal esines Ungaris märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eesmärgist. Kindlaks tehtud märkimisväärse kõrvalekalde tõttu esitas nõukogu 22. juunil 2018 Ungarile soovituse võtta vajalikud meetmed tagamaks, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär
                  6
                ei ületa 2018. aastal 2,8 %, mis vastab aastasele struktuursele kohandusele 1,0 % SKPst. 4. detsembril 2018 leidis nõukogu, et Ungari ei olnud võtnud nõukogu 22. juuni 2018. aasta soovituse järgimiseks tulemuslikke meetmeid. Uues soovituses palus nõukogu Ungaril võtta vajalikud meetmed tagamaks, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär ei ületa 2019. aastal 3,3 %, mis vastab aastasele struktuursele kohandusele 1,0 % SKPst. XX juunil 2019 leidis nõukogu, et Ungari ei olnud võtnud nõukogu 4. detsembri 2018. aasta soovituse järgimiseks tulemuslikke meetmeid. Peale selle leiti 2018. aasta andmetele tuginedes, et Ungari kaldus 2018. aastal soovitatud kohandusest märkimisväärselt kõrvale.

               (7)Kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 121 lõikega 4 ja määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 10 lõikega 2 saatis komisjon 5. juunil 2019 Ungarile hoiatuse selle kohta, et 2018. aastal täheldati märgatavat kõrvalekaldumist keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast. Pärast seda võttis nõukogu XX juunil 2019 vastu uue soovituse, milles kinnitati, et Ungari peab võtma vajalikud meetmed tagamaks, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär ei ületa 2019. aastal 3,3 %, mis vastab aastasele struktuursele kohandusele 1,0 % SKPst. Komisjoni 2019. aasta kevadprognoosi kohaselt on oht, et 2019. aastal kaldutakse sellest soovitusest kõrvale.

               (8)XX juunil 2019 soovitas nõukogu Ungaril võtta 2020. aastal vajalikud meetmed tagamaks, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär ei ületa 4,7 %, mis vastab aastasele struktuursele kohandusele 0,75 % SKPst. Sellega asub Ungari viima ellu keskpika perioodi eelarve-eesmärgi täitmiseks nõutavat kohandamiskava. Komisjoni 2019. aasta kevadprognoosi kohaselt ja eeldusel, et poliitikat ei muudeta, on oht, et 2020. aastal kaldutakse sellest nõudest kõrvale. Üldiselt on nõukogu seisukohal, et stabiilsuse ja kasvu pakti sätete täitmiseks on vaja alates 2019. aastast võtta märkimisväärseid lisameetmeid, kooskõlas Ungarile saadetud XX juuni 2019. aasta soovitusega korrigeerida täheldatud märkimisväärset kõrvalekallet keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast.

               (9)Üldine tööhõivemäär on tugeva majanduskasvu tingimustes märkimisväärselt paranenud, kuid sellest ei ole kõik elanikerühmad võrdselt kasu saanud. Erinevate oskusrühmade ning meeste ja naiste vahel on tööhõive- ja palgalõhe ELi keskmisega võrreldes endiselt suur. Sooline tööhõivelõhe on suur, mis on osaliselt tingitud kvaliteetsete lapsehoiuteenuste piiratud pakkumisest. Erinevad haavatavad rühmad, sealhulgas romad ja puudega inimesed, on tööturul halvas olukorras. Ühiskondliku töö programm, mis on selles osalejate esmasele tööturule siirdumise osas ebatõhus, hõlmab vaatamata vähendamisele endiselt palju inimesi. Muud poliitikameetmed, mille eesmärk on aidata töötutel või tööturul mitteaktiivsetel inimestel leida tööd või koolitust, ei ole piisavalt sihipärased. Digitaaloskuste arendamisega oleks võimalik aidata parandada tööalast konkurentsivõimet. Hiljuti töötati välja meetmed selleks, et rohkem pensionile jäänud töötajaid naaseks tööle ja et nende arv suureneks aja jooksul. Üldine vaesus on Ungaris alates 2013. aastast vähenenud. Töötushüvitiste maksmise aeg on ELi lühim, st maksimaalselt kolm kuud, mis on palju lühem ajast, mis keskmiselt kulub töö leidmiseks.

               (10)Vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate inimeste osatähtsus väheneb. On toimunud selge nihe sotsiaaltoetustelt tööga seotud peretoetuste ja mitterahaliste hüvitiste suunas, kuid need toetused ei ole piisavalt suunatud vaestele. Eluaseme omanike toetusi on küll laiendatud, kuid munitsipaaleluruumide pakkumine ei ole paranenud.

               (11)Haridustulemused jäävad alla ELi keskmise ja on piirkonniti väga erinevad. Haridussüsteemist varakult lahkunud inimeste osatähtsus on suurem ja kolmanda taseme hariduse omandamise määr väiksem kui ELi keskmine. Haridussüsteem takistab sotsiaalset liikuvust. Õpilased suunatakse varakult eri tüüpi koolidesse, mille haridustulemuste ja karjäärivõimaluste vahel on suured käärid. Nende koolide osatähtsus, kus õpilaste enamus on romad, suurenes 2008. aasta 10 %lt 2017. aastal 15 %le. Hiljutistel meetmetel, mille eesmärk oli ebasoodsas olukorras olevate õpilaste ühtlasem jaotamine koolide vahel, on piiratud mõju, sest erakoolid on vabastatud nõudest võtta vastu ebasoodsas olukorras olevaid õpilasi. Ebasoodsas olukorras olevad lapsed on sageli koondunud kutsekeskkoolidesse, mida iseloomustavad põhioskuste madalam tase ja kõrgem väljalangemiste määr ning valdavamalt kehv väljavaade tulevase palga ja karjääri osas.  Ebasoodsas olukorras olevate rühmade, eelkõige romade vähene osalemine kvaliteethariduses on  inimkapitali arendamises möödalastud võimalus. Õpetajate puudus on jätkuvalt probleem. Õpetajate palgad on viimastel aastatel tõusnud, kuid on võrreldes muu kolmanda taseme hariduse omandanutega ikka veel suhteliselt madalad.  Kõrgkoolis õppijate väike arv ei ole kooskõlas suure nõudlusega kõrge kvalifikatsiooniga töötajate järele ja kõrgkooli lõpetanute palgalisaga, mis on ELi suurim. Ungari kõrgkoolid on ELis majanduslikult kõige vähem autonoomsed. Pealegi kehtestati kõrgharidusseaduse 2017. aasta aprilli muudatusega rahvusvaheliste ülikoolide tegevusele Ungaris lisanõuded, mis muutis akadeemilise vabaduse veelgi küsitavamaks. 2018. aastal väljendas rahvusvahelises järjestuses kõrgeimal kohal asuv Ungari ülikool oma kavatsust selle muudatusega tekitatud regulatiivse ebakindluse tõttu riigist lahkuda.

               (12)Tervisenäitajad on ELi enamikust riikidest halvemad, mis peegeldab nii ebatervislikke eluviise kui ka tervishoiuteenuste piiratud tulemuslikkust. Suitsetamise, alkoholi liigtarvitamise ja ülekaalu levik on ELi suurimate hulgas. Ungarlastel on ELis kõige suurem tõenäosus surra enneaegselt halva õhukvaliteedi tõttu. Välditavate surmade arv on ELis üks suurimaid, mis on osaliselt seletatav sõeluuringute ja esmatasandi tervishoiu juhtimise ebapiisavusega. Ravi kättesaadavuse osas esineb olulist sotsiaalmajanduslikku ebavõrdsust. Avaliku sektori kulutused tervishoiule on alla ELi keskmise ja kodanikud tuginevad kvaliteetsete tervishoiuteenuste saamiseks omaosalusele, mistõttu on oht, et sotsiaalmajanduslik ebavõrdsus suureneb tervishoius veelgi. Süsteem on endiselt väga haiglakeskne ja esmatasandi tervishoius on puudusi, eelkõige krooniliste haiguste varajase avastamise ja ennetamise osas. Märkimisväärne tervishoiutöötajate nappus ohustab tervishoiuteenuste kättesaadavust vaesemates piirkondades.

               (13)Teadusuuringute ja uuendustegevuse võimekuse suurendamine parandaks Ungari tagasihoidlikke innovatsioonitulemusi ja suurendaks tootlikkust. Intellektuaalse vara kogumise madalat taset peegeldab patendi-, kaubamärgi- ja disainitaotluste väike arv, uuenduslike ettevõtjate vähesus ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate madal rahvusvahelistumise määr. Eelkõige ei tegele innovatsiooniga väiksemad ettevõtted ja see takistab neil osalemast üleilmsetes väärtusahelates. Ettevõtete investeeringud teadus- ja arendustegevusse on koondunud vähestesse peamiselt välisomandis olevatesse äriühingutesse, mis saavad valitsuselt heldekäelist toetust. Ettevõtete ja teadusasutuste koostöö abil saaks edendada innovatsiooni ja tehnosiiret. Avaliku sektori rahastatavate teadusuuringute kvaliteet kannatab teadus- ja arendustegevuse ebatõhusa poliitika  ja alarahastuse tõttu, sest avaliku sektori teadus- ja arendustegevuse kulud on tunduvalt alla ELi keskmise. Hiljutised poliitikameetmed, mille eesmärk on vähendada akadeemiliste ja teadusringkondade rahastamist ja sõltumatust on tekitanud nendes ringkondades ebakindlust, mille tagajärjeks võib olla tippteadlaste väljaränne ja teadusuuringute kvaliteedi pideva languse oht.

               (14)Kehv kohaliku ühistranspordi ühendus ja suured sõidukulud suurendavad ebasoodsas olukorras olevates piirkondades töötust. Maantee- ja raudteevõrgu kehv olukord takistab liikuvust ja vähendab reisiohutust, kusjuures üle poole teedevõrgust on halvas seisundis, eelkõige ebasoodsamas olukorras olevates piirkondades. Teedevõrk on keskendatud Budapestile, samas kui   kohalikud võrgud ja riiki läbivad ühendused ei ole eriti head. Liiklusummikud on üha suurenev probleem ja tõkestavad tootlikkust Ungari linnapiirkondades. Pealegi  on maanteetranspordist tulenev kasvuhoonegaaside heide viimase viie aasta jooksul tugevasti kasvanud. Vee madalseisu tõttu kannatavat siseveelaevandust Doonaul oleks võimalik parandada vähem piirava reguleerimise abil.

               (15)Energiatõhusus on eluasemesektoris jätkuvalt halb. Elektritootmisvõrku on vaja valmistada ette taastuvatest energiaallikatest elektrienergia detsentraliseeritud tootmise osatähtsuse kasvuks. Kliimamuutused, sealhulgas põuad ja üleujutused, ohustavad poolt Ungari territooriumist märkimisväärselt, mis tekitab vajaduse investeerida suuremate jõgede veemajandusse. Jätkuvalt valmistavad muret õhusaaste ja veekvaliteet. Peamised saasteallikad on tahkekütuse põletamine eluasemesektoris, põllumajandus ja transpordisektori CO2-heide. Ringmajandus on ikka veel algfaasis, olmejäätmete ringlussevõtt on vähearenenud ja majanduslikud vahendid on ebapiisavad, et lahendada Ungari keskkonnaprobleeme.

               (16)Korruptsiooni ennetamine ja korruptsiooni eest süüdistuste esitamine on endiselt mureküsimused. Mitme näitaja kohaselt on Ungari korruptsioonitase viimastel aastatel tõusnud. Korruptsioonioht ja soosiklus moonutavad vahendite eraldamist, kuna neid ei suunata kõige tootlikumatele ettevõtjatele. Riigiprokuratuuri toimimine on korruptsioonivastases võitluses otsustava tähtsusega. Kuigi pisikorruptsioonivastase võitluse meetmete kohaldamine on osutunud üpris edukaks, siis puuduvad märgid otsustava tegevuse kohta korruptsiooniga seotud kõrgete ametnike või nende lähikondlaste vastutusele võtmisel ränkade süüdistuste korral. Vastutus otsuste eest uurimised lõpetada on murettekitav, sest selliste otsuste vaidlustamiseks puuduvad tõhusad õiguskaitsevahendid. Korruptsiooni ennetamist takistavad jätkuvalt avaliku sektori asutused, kes kohaldavad teabe kättesaamise suhtes piiranguid, sealhulgas heidutavaid lõive.

               (17)Kontrolli- ja tasakaalustussüsteemi, mis on kohtusüsteemi sõltumatuse tagamisel olulised, on muudetud üldkohtusüsteemi raames veelgi nõrgemaks. Kohtute nõukogul on üha keerulisem tasakaalustada riikliku kohtute ameti juhataja volitusi. See annab seoses kohtute sõltumatusega põhjust muretsemiseks. Halduskohtumenetluse seadusega seoses märgitakse, et valitsus esitas 30. mail 2019 seaduseelnõu, et tühistada jõustumist käsitlev seadus ja halduskohtute üleminekueeskirjad .

               (18)Riigihangete raamistik on viimastel aastatel paranenud, kuid konkurentsitakistused püsivad. Need hõlmavad menetlusi, mis on vaid piiratud ulatuses avalikud, ja süsteemseid kõrvalekaldeid pakkumismenetlustes, eelkõige seoses ebasobivate hindamis- ja valikukriteeriumide ning pakkujate ebavõrdse kohtlemisega. Kuigi mõned näitajad näitavad paranemist, on ainsa pakkujaga menetluste arv ikka suur. E-riigihanke laialdasema kasutamisega saaks suurendada tõhusust ja läbipaistvust.

               (19)Ungari sotsiaaldialoogi struktuurid ja protsessid on vähearenenud ega võimalda sotsiaalpartnerite sisukat kaasamist poliitika kujundamisse ja elluviimisse. Sidusrühmade puudulik kaasamine ja vähene läbipaistvus kahjustavad poliitika kujundamise tõendusbaasi ja kvaliteeti. See toob kaasa õigusnormide sagedased ja ettearvamatud muudatused ning pärsib suurt lisaväärtust andvaid investeeringuid.

               (20)Maksusüsteemi edasiseks parandamiseks on võetud meetmeid, kuid probleeme on endiselt. Tööjõu maksukoormus on vähenenud, kuid on madalapalgaliste töötajate jaoks ikka kõrge.  Sektoripõhised maksud ja väikeste maksude suur arv muudavad maksusüsteemi keerukaks ja  suurendavad nõuete täitmisega seotud kulusid, eelkõige väiksemate ettevõtjate puhul.

               (21)Regulatiivsed tõkked ja riigi sekkumine tooteturgudel takistavad tõhusate ettevõtete väljavalimist ja piiravad konkurentsi. Ametiasutused jätavad endiselt teatavad teenused spetsiaalselt selleks otstarbeks asutatud riigiettevõtete või eraettevõtete hooleks. Teatavad spetsiaalselt kehtestatud õigusaktid ja meetmed ning konkurentsialase kontrolli sihtotstarbelised erandid takistavad turu toimimist ja pärsivad investeeringuid. Samuti on probleem õigusraamistiku prognoosimatuses, eriti jaemüügisektoris, mida käsitlevaid õigusnorme on viimastel aastatel sageli muudetud. Möödunud aastal kehtestati jaemüügiks kasutatavate ruumide kasutuse või kujunduse muutmise suhtes täiendav eriluba. Kutsealade reguleerimine on endiselt piirav. Konkurentsi puudumine nendes sektorites võib kahjustada innovatsiooni ja tõhusust.

               (22)Võitlus agressiivse maksuplaneerimise vastu on oluline, et teha maksusüsteemid tõhusamaks ja õiglasemaks. Maksumaksjate agressiivse maksuplaneerimise strateegiate ülekanduva mõju tõttu liikmesriikide vahel tuleb ELi õigusaktide täiendamiseks kooskõlastada liikmesriikide poliitikameetmeid. Ungari on võtnud meetmeid agressiivse maksuplaneerimise vastu, kuid Ungaris on suhteliselt suur kapitali sissevool ja väljavool eriotstarbeliste üksuste kaudu, millel on reaalmajandusele vähene mõju või ei ole sellele üldse mingit mõju.. Kuna Ungaris asuvate ettevõtete poolt välismaale (s.o ELi residentidelt kolmandate riikide residentidele) makstavatelt dividendidelt, intressidelt ja litsentsitasudelt makse kinni ei peeta, võib see viia olukorrani, et sellised maksed jäävad üldse maksustamata, kui neid ei maksustata ka vastuvõtvas jurisdiktsioonis.

               (23)ELi fondide 2021.–2027. aasta programmide koostamisel saaks aidata mõnda soovitustes kindlakstehtud puudust kõrvaldada, eelkõige riigiaruande
                  7
                D lisas käsitletud valdkondades. See võimaldaks Ungaril neid fonde nimetatud sektorites parimal viisil kasutada, võttes arvesse piirkondlikke erinevusi.

               (24)Komisjon on Euroopa poolaasta (2019) raames Ungari majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2019. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2019. aasta lähenemisprogrammi ja 2019. aasta riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Ungarile esitatud soovituste järelmeetmeid. Komisjon ei ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Ungari eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka seda, mil määral need vastavad liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist.

               (25)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2019. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus
                  8
                kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1,

               SOOVITAB Ungaril võtta 2019.–2020. aastal järgmisi meetmeid.

               1.Tagada 2019. aastal nõukogu XX juuni 2019. aasta soovituste järgimine, et korrigeerida märkimisväärset kõrvalekaldumist keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast.

               2.Jätkata kõige haavatavamate rühmade integreerimist tööturul, eelkõige täiendusõppe kaudu ning parandada sotsiaalabi ja töötushüvitiste piisavust. Parandada haridustulemusi ja ebasoodsas olukorras olevate rühmade, eelkõige romade osalemist kvaliteetse tavahariduses. Parandada tervisenäitajaid ennetavate tervishoiumeetmete toetamisega ja esmatasandi tervishoiu tugevdamisega.

               3.Keskenduda investeeringutega seotud majanduspoliitikas teadusuuringutele ja innovatsioonile, vähesele CO2-heitega energiale ja transpordile, jäätmetaristule ning energia- ja ressursitõhususele, võttes arvesse piirkondlikke erinevusi. Suurendada konkurentsi riigihangetes.

               4.Tugevdada korruptsioonivastast raamistikku, sealhulgas prokuratuuri jõupingutuste ja avaliku teabe kättesaadavuse parandamise abil, ning tugevdada kohtute sõltumatust. Parandada otsustusprotsessi kvaliteeti ja läbipaistvust tulemusliku sotsiaaldialoogi ja teiste sidusrühmade kaasamise kaudu ning regulaarsete ja piisavate mõjuhinnangute kaudu. Jätkata maksusüsteemi lihtsustamist, tugevdades seda samal ajal agressiivse maksuplaneerimise vastu. Parandada teenindussektori regulatiivset prognoositavust.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)

                        SWD(2019) 1016 final.

                     (3)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).

                     (4)

                        COM(2014) 494 final.

                     (5)

                        Tsükliliselt kohandatud eelarvepositsioon, milles ei ole arvesse võetud ühekordseid ja ajutisi meetmeid ning mille komisjon on ümber arvutanud ühiselt kokku lepitud metoodika kohaselt.

                     (6)

                        Valitsemissektori esmased netokulud saadakse, kui valitsemissektori kogukuludest arvatakse maha intressikulud, liidu programmidele tehtavad kulutused, mis kaetakse täielikult liidu fondide tuludest, ja kaalutlusõigusevälised muudatused töötuskindlustushüvitise kuludes. Valitsemissektori rahastatud kapitali kogumahutused põhivarasse on jaotatud 4 aasta peale. Kaalutlusõigusel põhinevad tulumeetmed või õigusaktide kohane tulude suurendamine arvatakse sisse. Ühekordsed tulu- ja kulumeetmed arvatakse välja.

                     (7)

                        SWD(2019) 1016 final.

                     (8)

                        Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 2.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,27.9.2019
            COM(2019) 420 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU OTSUS
            anda luba alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Jaapani vahelise broneeringuinfo edastamise ja kasutamise lepingu üle terrorismi ja muude raskete rahvusvaheliste kuritegude ärahoidmiseks ja tõkestamiseks

               SELETUSKIRI

               1.EESMÄRK

                  EL peaks alustama läbirääkimisi Jaapaniga, et sõlmida kahepoolne leping, millega kehtestatakse raamistik ja tingimused, mille alusel lubatakse lennuettevõtjatel Jaapanile edastada ELi ja Jaapani vaheliste lendude lennureisijate broneeringuinfot viisil, mis on kooskõlas ELi õigusnormidega.

               2. ETTEPANEKU TAUST

                  Broneeringuinfo on reisijatelt nõutavad andmed, mis võimaldavad lennuettevõtjatel broneeringuid töödelda. Käesolevas soovituses on broneeringuinfo lennuettevõtjate automaatsete broneerimis- ja väljumiskontrollisüsteemidega kogutavad ja neis sisalduvad andmed.

                  ELi jaoks on broneeringuinfo töötlemine oluline vahend ühises võitluses terrorismi ja raskete kuritegudega ning julgeolekuliidu jaoks hädavajalik. Broneeringuinfo töötlemisega selgitatakse välja ja jälgitakse kahtlasi reisikombinatsioone, et koguda tõendeid ja vajaduse korral leida raskete kuritegude sooritajaid ja nende kaasosalisi ning paljastada kuritegelikke võrgustikke. See aga on väga oluline terroriaktide ja raskete kuritegude ärahoidmiseks, avastamiseks, uurimiseks ja nende eest vastutusele võtmiseks.

                  27. aprillil 2016 võtsid Euroopa Parlament ja nõukogu vastu direktiivi (EL) 2016/681, mis käsitleb broneeringuinfo kasutamist terroriaktide ja raskete kuritegude ennetamiseks, avastamiseks, uurimiseks ja nende eest vastutusele võtmiseks
                     1
                   (edaspidi „broneeringuinfo direktiiv“) . Selle direktiivi alusel saavad ELi liikmesriiklike ametiasutused vahetu juurdepääsu lennuettevõtjate valduses olevale olulisele teabele, võttes täielikult arvesse reisijate õigusi oma isikuandmete kaitsele. See annab liikmesriikidele olulise vahendi terrorismi ja raskete kuritegude, sealhulgas uimasti- ja inimkaubanduse ning laste seksuaalse ärakasutamise ärahoidmiseks, avastamiseks ja uurimiseks. Liikmesriigid pidid broneeringuinfo direktiivi siseriiklikku õigusesse üle võtma 25. maiks 2018
                     2
                  .

               Üleilmsel tasandil on 21. detsembril 2017. aastal vastu võetud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 2396 nõutud, et ÜRO liikmesriigid suurendaksid suutlikkust broneeringuinfot koguda, töödelda ja analüüsida kooskõlas ICAO standardite ja soovituslike tavadega ning tagaksid, et broneeringuinfot saaksid ja kasutaksid kõik nende riikide pädevad asutused, austades täielikult inimõigusi ja põhivabadusi. Resolutsioonis kutsutakse ka ICAOd üles tegema oma liikmetega koostööd broneeringuinfo kogumise, kasutamise, töötlemise ja kaitse standardi väljatöötamiseks
                  3
               . 2019. aasta märtsis lõi ICAO lennutranspordikomitee töörühma ülesandega töötada välja broneeringuinfo kogumise, kasutamise, töötlemise ja kaitsmise standardite ja soovituslike tavade ettepanekud kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2396 (2017). Töörühma ülesanded on järgmised: a) vaadata läbi praegu kehtivad broneeringuinfo standardid ja soovituslikud tavad, mis on esitatud Chicago konventsiooni 9. lisa 9. peatükis; b) selgitada välja, kas neile lisaks on vaja muid standardeid ja soovituslikke tavasid ja/või juhendeid, võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu otsust ja seisukohti; c) vastavalt vajadusele töötada välja broneeringuinfo kogumise, kasutamise, töötlemise ja kaitsmise uued sätted (standardid, soovituslikud tavad ja/või juhendid).

                  Asjaomaste isikuandmete edastamine EList kolmandasse riiki võib toimuda ainult kooskõlas määruse (EL) nr 2016/679 (edaspidi „isikuandmete kaitse üldmäärus“) V peatükis sätestatud rahvusvahelise edastamise sätetega
                     4
                  .

                  Praegu on ELil rahvusvaheline leping broneeringuinfo töötlemise ja edastamise kohta kahe kolmanda riigiga – Austraalia
                     5
                   ja Ameerika Ühendriikidega
                     6
                  . 26. juulil 2017 võttis Euroopa Liidu Kohus vastu arvamuse ELi ja Kanada vahelise kavandatud lepingu kohta, millele oli alla kirjutatud 25. juunil 2014
                     7
                  . Kohus leidis, et lepingut ei saa kavandatud kujul sõlmida, sest mõned selle sätted ei ole kooskõlas ELi tunnustatavate eraelu puutumatuse ja isikuandmete kaitse põhiõigustega. Eelkõige sõnastas kohus täiendavad õiguslikud nõuded sõltumatu asutuse teostatava järelevalve, tundlike andmete, broneeringuinfo automatiseeritud töötlemise, broneeringuinfo töötlemise lubatud eesmärkide ning broneeringuinfo säilitamise, kasutamise, avalikustamise ja muudele isikutele edastamise kohta. 2017. aasta detsembris sai Euroopa Komisjon nõukogult loa alustada Kanadaga uusi broneeringuinfot käsitlevaid läbirääkimisi. Need läbirääkimised algasid 2018. aasta juunis. 17.–18. juulil 2019 toimunud ELi ja Kanada 17. tippkohtumisel märkisid EL ja Kanada rahulolevalt, et läbirääkimised on lõpule jõudnud. Kanada teatas küll, et peab lepingut veel õiguslikult analüüsima, kuid pooled kohustusid lepingu vastavalt läbivaatamise tulemusele võimalikult kiiresti sõlmima ja tunnistasid lepingu olulist rolli turvalisuse suurendamisel ning eraelu puutumatuse ja isikuandmete kaitse tagamisel.

               3.ETTEPANEKU EESMÄRGID

                  Jaapan on Euroopa Liidu lähedane ja strateegiline partner võitluses terrorismi ja muude raskete rahvusvaheliste kuritegudega. Euroopa Liit ja Jaapan teevad ÜROs, G20s, G7s ja muudel mitmepoolsetel foorumitel tihedat koostööd üleilmsete julgeolekuraamistike tugevdamiseks ja kodanike julgeoleku suurendamiseks.

                  2018. aasta juulis sõlmitud ELi ja Jaapani strateegilise partnerluse lepinguga tugevdatakse üldist partnerlust veelgi. Selles on märgitud: „Lepinguosalised püüavad kasutada terroriaktide ja raskete kuritegude tõkestamiseks ja nende vastu võitlemiseks olemasolevaid vahendeid, nagu broneeringuinfo, sellises ulatuses, mis vastab nende seadustele ja õigusnormidele, austades samal ajal õigust eraelu puutumatusele ja isikuandmete kaitsele.“ ELi ja Jaapani vahelise broneeringuinfo lepingu sõlmimine aitaks suurendada lennutranspordi turvalisust, mis omakorda tugevdaks ELi ja Jaapani kavandatavat kestliku ühenduvuse ja kvaliteetse taristu partnerlust.

                  23. jaanuaril 2019 võttis Euroopa Komisjon vastu otsuse isikuandmete ELi ja Jaapani äriühingute vahelise edastamise kohta
                     8
                  . Sellega seoses hindas Euroopa Komisjon ka tingimusi ja kaitsemeetmeid, mille alusel Jaapani ametiasutused, sealhulgas õiguskaitseasutused, saavad juurdepääsu nende äriühingute valduses olevatele andmetele.

                  Jaapan on Euroopa Komisjonile selgelt märku andnud oma huvist alustada läbirääkimisi eesmärgiga sõlmida Euroopa Liiduga broneeringuinfot käsitlev leping. Seejuures osutas Jaapan hiljuti tungivale vajadusele saada ELi lennuettevõtjatelt broneeringuinfot seoses 2020. aastal Jaapanis peetavate olümpiamängudega, et ohjeldada julgeolekuriskide eeldatavat suurenemist.

                  Jaapani tolliseaduse ning sisserännet ja pagulasseisundi tunnustamist käsitleva seaduse kohaselt peavad lennuettevõtjad edastama Jaapani tolliametile ja sisserändeametile broneeringuinfot. Nende õigusaktide eesmärk on suurendada Jaapani julgeolekut, hankides broneeringuinfot enne reisijate saabumist ja väljumist ning nii oluliselt suurendada võimalusi analüüsida tõhusalt ja tulemuslikult reisijate põhjustatud riske juba enne reisi.

                  Lennuettevõtjad ja nende ühendused on mitmel korral palunud Euroopa Komisjonil tagada ELi ja Jaapani vahelisi lende pakkuvate lennuettevõtjate jaoks õiguskindlus, kuna neil tuleb Jaapanile edastada nende automaatsete broneerimis- ja väljumiskontrollisüsteemidega kogutud ja neis sisalduvaid andmeid.

                  Tuleb leida ELi tasandil lahendus EList Jaapanisse broneeringuinfo edastamise õigusliku aluse loomiseks, pidades silmas broneeringuinfo kasutamise vajalikkust terrorismi ja muude raskete rahvusvaheliste kuritegude vastases võitluses. Samal ajal tuleks tulevase lepinguga ette näha asjakohased isikuandmete kaitse meetmed isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 46 lõike 2 punkti a tähenduses, sealhulgas süsteem sõltumatu järelevalve teostamiseks. Lepingus tuleks austada põhiõiguste ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta järgimise põhimõtteid, eelkõige harta artiklis 7 tunnustatud õigust era- ja perekonnaelu puutumatusele, artiklis 8 sätestatud õigust isikuandmete kaitsele ning artiklis 47 sätestatud õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele.

                  Broneeringuinfo edastamine Jaapanisse võimaldaks veelgi edendada rahvusvahelist õiguskaitsekoostööd Euroopa Liiduga, mille raames Jaapan muu hulgas edastaks broneeringuinfot sisaldavat analüütilist teavet liikmesriikide pädevatele asutustele, Europolile ja/või Eurojustile nende pädevuse piires.

               4.ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

                  Käesolevas soovituses alustada läbirääkimisi Jaapaniga broneeringuinfot käsitleva lepingu üle on arvesse võetud isikuandmete kaitset ja broneeringuinfot käsitlevat ELi õigusraamistikku, nimelt määrust (EL) nr 2016/679, direktiivi (EL) 2016/680
                     9
                   ja direktiivi (EL) 2016/681 ning aluslepingut ja põhiõiguste hartat, nagu neid on tõlgendatud Euroopa Liidu Kohtu asjaomases kohtupraktikas, eelkõige Euroopa Kohtu arvamuses 1/15.

                  Soovituses on arvesse võetud ka Euroopa Komisjonile 2017. aasta detsembris antud nõukogu luba alustada läbirääkimisi ELi ja Kanada vahelise broneeringuinfo edastamise ja kasutamise lepingu üle.

                  Käesolev soovitus on kooskõlas Euroopa Kohtu arvamuses 1/15 sätestatud õiguslike tingimustega ja põhineb ELi toimimise lepingu artiklil 218. Kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 218 nimetatakse liidu läbirääkijaks komisjon.

               Soovitus:

               NÕUKOGU OTSUS

               anda luba alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Jaapani vahelise broneeringuinfo edastamise ja kasutamise lepingu üle terrorismi ja muude raskete rahvusvaheliste kuritegude ärahoidmiseks ja tõkestamiseks

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 218 lõikeid 3 ja 4,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

               ning arvestades järgmist:

               (1)Tuleks alustada läbirääkimisi eesmärgiga sõlmida liidu ja Jaapani vahel broneeringuinfo edastamist ja kasutamist käsitlev leping terrorismi ja muude raskete rahvusvaheliste kuritegude ärahoidmiseks ning tõkestamiseks.

               (2)Lepingus tuleks austada põhiõiguste ja liidu põhiõiguste harta järgimise põhimõtteid, eelkõige harta artiklis 7 tunnustatud õigust era- ja perekonnaelu puutumatusele, artiklis 8 sätestatud õigust isikuandmete kaitsele ning artiklis 47 sätestatud õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele. Lepingut tuleks kohaldada kooskõlas nimetatud õiguste ja põhimõtetega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Komisjoni volitatakse pidama liidu nimel läbirääkimisi liidu ja Jaapani vahelise broneeringuinfo edastamise ja kasutamise lepingu üle terrorismi ja muude raskete rahvusvaheliste kuritegude ärahoidmiseks ning tõkestamiseks.

               Artikkel 2

               Läbirääkimisjuhised on esitatud lisas.

               Artikkel 3

               Läbirääkimiste käigus konsulteeritakse erikomiteega, mille nimetab nõukogu.

               Artikkel 4

               Käesolev otsus on adresseeritud Euroopa Komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/681, mis käsitleb broneeringuinfo kasutamist terroriaktide ja raskete kuritegude ennetamiseks, avastamiseks, uurimiseks ja nende eest vastutusele võtmiseks (ELT L 119, 4.5.2016, lk 132–149).

                     (2)

                        Broneeringuinfo direktiivi ülevõtmise seisu vt üheksateistkümnes eduaruanne tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu suunas liikumise kohta (COM(2019) 353 final, 24.7.2019).

                     (3)

                        ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioon 2396 (2017), milles käsitletakse terroristidest välisvõitlejate tagasipöördumisest tulenevat ohtu rahvusvahelisele rahule ja julgeolekule.

                     (4)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

                     (5)

                        ELT L 186, 14.7.2012, lk 4–16.

                     (6)

                        ELT L 215, 11.8.2012, lk 5–14.

                     (7)

                        Kohtu (suurkoja) 26. juuli 2017. aasta arvamus 1/15 (ECLI:EU:C:2017:592).

                     (8)

                        Komisjoni 23. jaanuari 2019. aasta rakendusotsus (EL) 2019/419 isikuteabe kaitse seaduse raames Jaapani pakutava isikuandmete kaitse piisavuse kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2016/679 (teatavaks tehtud numbri C(2019) 304 all) (ELT L 76, 19.3.2019, lk 1–58).

                     (9)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/680, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu raamotsus 2008/977/JSK (ELT L 119, 4.5.2016, lk 89).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,27.9.2019
            COM(2019) 420 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Soovitus:NÕUKOGU OTSUS
            anda luba alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Jaapani vahelise broneeringuinfo edastamise ja kasutamise lepingu üle terrorismi ja muude raskete rahvusvaheliste kuritegude ärahoidmiseks ja tõkestamiseks

               LISA

               Juhised läbirääkimiste pidamiseks Euroopa Liidu ja Jaapani vahelise broneeringuinfo edastamise ja kasutamise lepingu üle terrorismi ja muude raskete rahvusvaheliste kuritegude ärahoidmiseks ja tõkestamiseks

               Läbirääkimiste käigus peaks Euroopa Komisjon püüdma saavutada allpool üksikasjalikult esitatud eesmärgid.

               (1)Lepingu eesmärk peaks olema luua õiguslik alus, tingimused ja kaitsemeetmed broneeringuinfo edastamiseks Jaapanisse.

               (2)Leping peaks nõuetekohaselt kajastama broneeringuinfo kasutamise vajalikkust ja olulisust terrorismi ja muude raskete rahvusvaheliste kuritegude ärahoidmise ning tõkestamise seisukohast.

               (3)Seega tuleks käesoleva lepinguga reguleerida ainult sellist broneeringuinfo edastamist ja kasutamist, mille eesmärk on terrorismi ja muude raskete rahvusvaheliste kuritegude ärahoidmine ja tõkestamine, tagades eraelu puutumatuse, isikuandmete ning põhiõiguste ja -vabaduste kaitse lepingus sätestatud tingimustel.

               (4)Lepingus tuleks nimetada, et broneeringuinfo edastamine Jaapanisse parandab broneeringuinfo analüüsist saadava teabe edastamisega politsei- ja õigusalast koostööd. Seetõttu tuleks lepinguga tagada, et Jaapani pädevatelt asutustelt saadav analüüsiteave edastataks liikmesriikide politsei- ja õigusasutustele ning Europolile ja Eurojustile nende pädevuse piires.

               (5)Et tagada kooskõla eesmärgikohasuse põhimõttega, peaks lepinguga olema lubatud broneeringuinfo töötlemine üksnes terroriaktide ja muude raskete rahvusvaheliste kuritegude ärahoidmiseks, avastamiseks, uurimiseks ja nende eest vastutusele võtmiseks, lähtudes asjakohastes ELi õigusaktides sätestatud määratlustest.

               (6)Lepinguga tuleks tagada Euroopa Liidu lepingu artiklis 6 sätestatud põhiõiguste ja -vabaduste täielik austamine, eelkõige õigus isikuandmete kaitsele, nagu on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklis 16 ja ELi põhiõiguste harta artiklis 8. Tagada tuleks ka vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõtete täielik järgimine seoses era- ja perekonnaelu puutumatuse ja isikuandmete kaitsega, nagu on sätestatud ELi põhiõiguste harta artiklites 7 ja 8 ning tõlgendanud Euroopa Kohus oma arvamuses 1/15 kavandatava ELi ja Kanada broneeringuinfo lepingu kohta.

               (7)Lepinguga tuleks tagada õiguskindlus eelkõige lennuettevõtjatele, andes neile õigusliku aluse edastada automaatsete broneerimis- ja väljumiskontrollisüsteemidega kogutud ja neis sisalduvaid andmeid.

               (8)Lepingus tuleks selgelt ja täpselt sõnastada Jaapanile broneeringuinfo edastamise suhtes isikuandmete ning üksikisikute põhiõiguste ja -vabaduste kaitseks kohaldatavad turva- ja kontrollimeetmed sõltumata asjaomaste isikute kodakondsusest ja elukohast. Nende kaitsemeetmetega tuleks tagada järgmine:

               (a)Edastatavate broneeringuandmete kategooriad on loetletud ammendavalt, selgelt ja täpselt ning kooskõlas rahvusvaheliste standarditega. Edastatakse ainult minimaalselt vajalikud andmed proportsionaalselt lepingu konkreetse eesmärgiga.

               (b)Ei töödelda ELi õigusnormide tähenduses tundlikke andmeid, sealhulgas selliseid isikuandmeid, millest ilmneb rassiline või etniline päritolu, poliitilised vaated, usulised või filosoofilised veendumused ja ametiühingusse kuulumine, ega andmeid isiku tervise ja seksuaalse sättumuse kohta.

               (c)Lepingus nähakse ette sätted andmete turvalisuse kohta, eelkõige võimaldades ainult sellekohase loaga vähestele isikutele juurdepääsu broneeringuinfole ja nähes ette kohustuse teatada viivitamatult Euroopa isikuandmete kaitse järelevalve asutustele broneeringuinfo turvalisuse rikkumisest, välja arvatud juhul, kui rikkumine tõenäoliselt ei kujuta ohtu füüsiliste isikute õigustele ja vabadustele, ning osutades tõhusatele ja hoiatavatele sanktsioonidele.

               (d)Lepingus sätestatakse reisijate asjakohane ja läbipaistev teavitamine nende broneeringuinfo töötlemisest ning nende õigusest isiklikule teavitamisele juhul, kui nende andmetega pärast saabumist tutvutakse või neid kasutatakse, ning asjakohasel juhul ka õigusest lasta broneeringuinfot parandada ja kustutada.

               (e)Kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 47 tagatakse lepinguga, et igaühel, kelle andmeid lepingu kohaselt töödeldakse, on olenemata tema kodakondsusest ja elukohast õigus saada mittediskrimineerival alusel haldus- ja õiguskaitset.

               (f)Lepinguga nähakse ette, et automaatne töötlemine põhineb konkreetsetel, objektiivsetel, mittediskrimineerivatel ja usaldusväärsetel kriteeriumidel, mis on eelnevalt kindaks määratud, ning et üksnes automaatse töötlemise alusel ei langetata otsust, mille õiguslik mõju isikule on negatiivne või mis teda oluliselt mõjutab. Broneeringuinfot võib võrrelda üksnes selliste andmebaasidega, mis on usaldusväärsed ja ajakohased ning kooskõlas lepingu eesmärkidega.

               (g)Jaapani pädevad asutused võivad kasutada broneeringuinfot muul otstarbel kui turva- ja piirikontrolliks, kuid üksnes materiaal- ja menetlusõiguslike tingimuste kohaselt ning ainult juhul, kui ilmneb uusi asjaolusid vastavalt objektiivsetele kriteeriumidele. Eelkõige tuleb sellise kasutamise suhtes kohalda kohtulikku või sõltumatu haldusasutuse eelkontrolli, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud kiireloomulistel juhtudel.

               (h)Broneeringuinfo säilitamise aega piiratakse ja see ei tohiks olla pikem, kui algse eesmärgi saavutamiseks vajalik. Broneeringuinfo säilitamine pärast lennureisijate Jaapanist lahkumist peaks lähtuma Euroopa Kohtu praktikas sätestatud nõuetest. Lepinguga tuleb kohustada andmed säilitamisperioodi lõpul kustutatama või need muutma anonüümseks sellisel viisil, et asjaomast isikut ei saa enam tuvastada.

               (i)Lepinguga tagatakse, et broneeringuinfot avaldatakse teistele sama riigi ametiasutustele või teistele riikidele üksnes üksikjuhtumite kaupa ja kindlatel tingimustel, kohaldades konkreetseid kaitsemeetmeid. Broneeringuinfot võib avaldada üksnes siis, kui seda vastu võtva asutuse pädevuses on terrorismi ja raske rahvusvahelise kuritegevuse vastane võitlus ning ta tagab lepinguga ettenähtud kaitsemeetmete võtmise. Broneeringuinfot saadetakse edasi ainult selliste muude kolmandate riikide pädevatele asutustele, mis on ELiga sõlminud samaväärse broneeringuinfo lepingu või mille kohta on EL võtnud ELi isikuandmete kaitse seaduse alusel vastu sellise kaitse piisavuse otsuse, mis hõlmab ka neid asutusi, kellele broneeringuinfot kavatsetakse edastada.

               (9)Lepinguga tuleks tagada, et broneeringuinfot kasutavate ametiasutuste üle järelevalve teostamiseks on olemas järelevalvesüsteem sõltumatu uurimis-, sekkumis- ja täitevvolitustega isikuandmete kaitse ametiasutuse näol. Sellel ametiasutusel peaks olema pädevus vaadata läbi üksikisikute kaebused nende isikuandmete kasutamise kohta. Lepinguga tuleks ette näha, et broneeringuinfot kasutavad avaliku sektori asutused vastutavad lepingu kohaste isikuandmete kaitse normide täitmise eest.

               (10)Lepinguga tuleks kehtestada, et andmeid edastatakse üksnes tõukemeetodil.

               (11)Leping peaks tagama, et broneeringuinfo edastamise sagedus ja ajastus ei põhjusta lennuettevõtjatele ebamõistlikku koormust ega ületa hädavajaliku piire.

               (12)Lepinguga tuleks tagada, et lennuettevõtjatelt ei nõuta niigi kogutava broneeringuinfoga võrreldes laialdasema teabe või mõnda muud liiki andmete kogumist, vaid üksnes selliste andmete edastamist, mida nad juba oma äritegevuse raames koguvad.

               (13)Leping peaks sisaldama sätteid, mis käsitlevad lepingu kõikide aspektide rakendamise, sealhulgas ette kindlaks määratud mudelite ja kriteeriumide ning andmebaaside usaldusväärsuse ja teemakohasuse ühist kontrollimist, mille raames analüüsitakse andmete säilitamise proportsionaalsust võrreldes nende väärtusega terrorismi ja muude raskete rahvusvaheliste kuritegude ärahoidmise ja tõkestamise seisukohast.

               (14)Lepinguga tuleks ette näha tõlgendamise, kohaldamise ja rakendamise küsimustes tekkivate vaidluste lahendamise kord.

               (15)Leping tuleks sõlmida seitsmeks aastaks ja see peaks sisaldama sätet, mille kohaselt võib lepingut samaks ajavahemikuks pikendada, kui mõni lepinguosaline seda ei lõpeta.

               (16)Leping peaks sisaldama klauslit selle territoriaalse kohaldamisala kohta.

               (17)Leping peaks olema autentne bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles ning sisaldama sellekohast keeleklauslit.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,21.11.2018
            COM(2018) 803 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega tehakse kindlaks, et Rumeenia ei ole võtnud nõukogu 22. juuni 2018. aasta soovituse järgimiseks tõhusaid meetmeid
            {SWD(2018) 503 final}

               Soovitus:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega tehakse kindlaks, et Rumeenia ei ole võtnud nõukogu 22. juuni 2018. aasta soovituse järgimiseks tõhusaid meetmeid

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse nõukogu määrust (EÜ) nr 1466/97,
                  1
                eriti selle artikli 10 lõike 2 neljandat lõiku,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

               ning arvestades järgmist:

               (1)22. juunil 2018 otsustas nõukogu kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 121 lõikega 4, et Rumeenias esineb märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi -1 % SKPst saavutamiseks vajalikust kohandamiskavast.

               (2)Kindlaks tehtud märkimisväärse kõrvalekalde tõttu esitas nõukogu 22. juunil 2018 Rumeeniale soovituse
                  2
                võtta vajalikud meetmed tagamaks, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär
                  3
                ei ületa 2018. aastal 3,3 %, ja 2019. aastal 5,1 %, mis vastab kummalgi aastal aastasele struktuursele kohandamisele mahus 0,8 % SKPst. Nõukogu soovitas ka, et Rumeenia kasutaks eelarvepuudujäägi vähendamiseks juhuslikku kasumit, eelarve konsolideerimise meetmed peaksid aga tagama valitsemissektori struktuurse eelarvepositsiooni püsiva paranemise majanduskasvu soodustaval viisil. Nõukogu seadis Rumeeniale soovituse järgimiseks võetud meetmest teatamise tähtpäevaks 15. oktoobri 2018.

               (3)27.–28. septembril 2018 korraldas komisjon Rumeeniasse kohapealse kontrolli eesmärgil nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli -11 lõike 2 alusel tõhustatud järelevalvemissiooni. Komisjon edastas esialgsed tulemused tähelepanekute esitamiseks Rumeenia ametiasutustele ja esitas need seejärel 21. novembril 2018 nõukogule. Seejärel tulemused avalikustati. Komisjoni aruande kohaselt täidavad Rumeenia ametiasutused 2018. aasta nominaalse eelarvepuudujäägi eesmärki veidi alla 3 % SKPst ning seega ei kavatse nõukogu 22. juuni 2018. aasta soovitust järgida. 2019. aastal kavatseb valitsus vähendada nominaalset eelarvepuudujääki 2,38 %-ni SKPst, selleks kasutatavaid meetmeid ei ole veel avalikustatud.

               (4)16. oktoobril 2018 esitasid Rumeenia ametiasutused aruande nõukogu 22. juuni 2018. aasta soovituse järgimiseks võetud meetmete kohta
                  4
               . Ametiasutused kordasid aruandes, et nende 2018. aasta eesmärk on jätkuvalt valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk 2,96 % SKPst. Ametiasutused kavandavad 2019. aastal viia puudujäägi tasemele 2,38 % SKPst. Aruandes ei esitata uusi meetmeid 2018. aastaks. 2019. aasta puhul toetub aruanne töötajatele makstavate hüvitiste ning kaupade ja teenuste ostmisega seotud kuludele. Aruande andmete tõendamiseks ei esitata siiski piisavalt täpselt kirjeldatud meetmeid, mis oleks heaks kiidetud või mille võtmisest oleks vähemalt usutavalt teatatud. Tulude osas nimetatakse aruandes juba olemasolevate meetmete kehtivuse pikendamist ja mõningaid maksukuulekuse suurendamisele suunatud meetmeid. Aruandes kajastatud meetmete mõju eelarvele on üldiselt nõukogu 22. juuni 2018. aasta soovituses nõutust väiksem.

               (5)2018. aastal ulatub komisjoni 2018. aasta sügisprognoosi kohaselt valitsemissektori esmaste netokulude kasv 11,3 %-ni, mis on tunduvalt suurem kui kulude kasvu eesmärk 3,3 %. Prognoositakse, et struktuurne eelarvepositsioon püsib 2018. aastal üldiselt stabiilsena tasemel 3,3 % SKPst. Seega osutavad mõlemad näitajad kõrvalekaldele soovitatud kohandusest. Kulude kasvu eesmärk osutab kõrvalekaldele 2,3 % SKPst. Struktuurne eelarvepositsioon kinnitab seda näitu, kuid selle puhul on kõrvalekalle väiksem, 0,8 % SKPst. Struktuurset eelarvepositsiooni mõjutab positiivselt märkimisväärselt kõrgem SKP deflaator ja potentsiaalse SKP kasvu prognoos võrreldes keskpika perioodi keskmisega, mis on kulude kasvu eesmärgi aluseks. Seda mõju tasakaalustab osaliselt avaliku sektori investeeringute suurenemine, mille mõju kulude kasvu eesmärgile on väiksem. Seetõttu kinnitab üldine hindamine suurt kõrvalekallet nõukogu soovitatud kohandamisest.

               (6)Komisjoni 2018. aasta sügisprognoosi alusel ulatub 2019. aasta valitsemissektori nominaalkulude kasv (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmete ja ühekordsete meetmeteta) 7,5 %-ni, mis on ületab selgelt kulude kasvu eesmärgi 5,1 % (kõrvalekalle soovitatud kohandusest 0,7 % SKPst). Prognoositakse, et struktuurne eelarvepositsioon kasvab 0,1 % võrra SKPst, mistõttu puudujääk suureneb 3,4 %-ni (kõrvalekalle 0,9 % SKPst). Seetõttu, kuna mõlemad näitajad osutavad, et 2019. aastal kaldutakse nõutavast kohandamisest kõrvale sarnase marginaali võrra, kinnitab üldine hindamine kõrvalekallet nõukogu soovitatud kohandamisest.

               (7)Lisaks sellele on komisjoni 2018. aasta sügisprognoosi kohaselt valitsemissektori eelarvepuudujääk 2018. aastal 3,3 % ja 2019. aastal 3,4 %, mis on suurem kui aluslepingus sätestatud kontrollväärtus 3 % SKPst.

               (8)Eespool esitatu põhjal järeldatakse, et Rumeenia ei ole nõukogu 22. juuni 2018. aasta soovitusele piisavalt reageerinud. Eelarvekohandus ei suuda tagada, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär ei ületa 2018. aastal 3,3 % ja 2019. aastal 5,1 %, mis vastab iga-aastasele struktuursele kohandusele 0,8 % SKPst,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Rumeenia ei ole võtnud nõukogu 22. juuni 2018. aasta soovituse järgimiseks tõhusaid meetmeid.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud Rumeeniale.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)

                        ELT C 223, 27.6.2018, lk 3.

                     (3)

                        Valitsemissektori esmased netokulud saadakse, kui valitsemissektori kogukuludest arvatakse maha intressikulud, liidu programmidele tehtavad kulutused, mis korvatakse täielikult liidu fondide tuludest, ja kaalutlusõigusevälised muudatused töötuskindlustushüvitise kuludes. Valitsemissektori rahastatud kapitali kogumahutus põhivarasse on jaotatud nelja aasta peale. Kaalutlusõigusel põhinevaid tulumeetmeid või õigusaktidekohast tulude suurenemist võetakse arvesse. Ühekordseid tulu- ja kulumeetmeid arvesse ei võeta.

                     (4)

                        Kättesaadav aadressil http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-13279-2018-INIT/en/pdf


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,21.11.2018
            COM(2018) 806 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega tehakse kindlaks, et Ungari ei ole võtnud nõukogu 22. juuni 2018. aasta soovituse järgimiseks tõhusaid meetmeid
            {SWD(2018) 504 final}

               Soovitus:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega tehakse kindlaks, et Ungari ei ole võtnud nõukogu 22. juuni 2018. aasta soovituse järgimiseks tõhusaid meetmeid

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse nõukogu määrust (EÜ) nr 1466/97,
                  1
                eriti selle artikli 10 lõike 2 neljandat lõiku,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

               ning arvestades järgmist:

               (1)22. juunil 2018 otsustas nõukogu kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 121 lõikega 4, et Ungaris esineb märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi -1,5 % SKPst saavutamiseks vajalikust kohandamiskavast.

               (2)Kindlaks tehtud märkimisväärse kõrvalekalde tõttu esitas nõukogu 22. juunil 2018 Ungarile soovituse
                  2
                võtta vajalikud meetmed tagamaks, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne
                  3
                kasvumäär ei ületa 2018. aastal 2,8 %, mis vastab aastasele struktuursele kohandamisele mahus 1,0 % SKPst. Nõukogu soovitas, et Ungari kasutaks eelarvepuudujäägi vähendamiseks juhuslikku kasumit, eelarve konsolideerimise meetmed peaksid aga tagama valitsemissektori struktuurse eelarvepositsiooni püsiva paranemise majanduskasvu soodustaval viisil. Nõukogu seadis Ungarile soovituse järgimiseks võetud meetmest teatamise tähtpäevaks 15. oktoobri 2018.

               (3)18. ja 19. septembril 2018 korraldas komisjon Ungarisse kohapealse kontrolli eesmärgil määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli -11 lõike 2 alusel tõhustatud järelevalvemissiooni. Komisjon edastas esialgsed tulemused tähelepanekute esitamiseks Ungari ametiasutustele ja esitas need seejärel 21. novembril 2018 nõukogule. Seejärel tulemused avalikustati. Komisjoni aruande kohaselt käsitlevad Ungari ametiasutused 2018. aasta nominaalse eelarvepuudujäägi eesmärgina jätkuvalt 2,4 % SKPst, mis on esitatud lähenemisprogrammis, ja seega ei kavatse nad nõukogu 22. juuni 2018. aasta soovitust järgida.

               (4)15. oktoobril 2018 esitasid Ungari ametiasutused aruande nõukogu 22. juuni 2018. aasta soovituse järgimiseks võetud meetmete kohta
                  4
               . Ametiasutused kordasid aruandes, et nende 2018. aasta eesmärk on jätkuvalt valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk 2,4 % SKPst. Võrreldes 2018. aasta lähenemisprogrammis esitatud eelarveprognoosiga eeldavad ametiasutused oluliselt suuremaid maksulaekumisi ja sääste tänu liidu eelarvest rahastatavate projektide kaasrahastamise kulude vähenemisele. Ent nad kavandavad ka täiendavaid kulutusi, mis tasakaalustavad täielikult eelnimetatud arengute mõju eelarvepuudujäägi vähenemisele. Kavandatud uutel kaalutlusõiguse alusel võetavatel meetmetel ei ole 2018. aastal eelarve puudujäägile olulist netomõju, seetõttu ei piisa nendest, et täita nõukogu 22. juuni 2018. aasta soovituses esitatud nõuet.

               (5)Komisjoni 2018. aasta sügisprognoosi alusel ulatub 2018. aasta valitsemissektori kulude kasv (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmete ja ühekordsete meetmeteta) 7,0 %ni, mis on ületab selgelt kulude kasvu soovitusliku kontrollväärtuse 2,8 % (kõrvalekalle 1,6 % SKPst). Prognoositakse, et struktuurne eelarvepositsioon halveneb 0,4 % võrra SKPst, kusjuures soovitatud on, et see peaks suurenema 1,0 % võrra SKPst (kõrvalekalle 1,4 % SKPst). Seega mõlemad näitajad osutavad märkimisväärsele kõrvalekaldele soovitatud kohandusest. Kulude kasvu eesmärgi saavutamist mõjutasid negatiivselt kolm elementi, nimelt prognoositust väiksem keskpika perioodi potentsiaalne kasvumäär ja kulude kasvu eesmärgi aluseks olev SKP deflaator, samuti teatavate meetmete kaudne mõju tuludele. Pärast nende tegurite arvessevõtmist tundub kulude kasvu eesmärk eelarvekohandust asjakohaselt kajastavat ja osutab siiski kõrvalekaldele. Struktuurse eelarvepositsiooni hindamine annab sama tulemuse. Tulude alalaekumine mõjutab struktuurset eelarvepositsiooni negatiivselt, kuid osaliselt tasakaalustab seda potentsiaalse SKP kasvu suurema punkthinnangu mõju võrreldes keskpika perioodi keskmisega, mis on kulude kasvu eesmärgi aluseks. Seega kinnitab üldine hindamine suurt kõrvalekallet soovitatud kohandamisest.

               (6)Eespool esitatu põhjal järeldatakse, et Ungari ei ole nõukogu 22. juuni 2018. aasta soovitusele piisavalt reageerinud. Eelarvekohandus ei suuda tagada, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär ei ületa 2018. aastal 2,8 %, mis vastab iga-aastasele struktuursele kohandusele 1,0 % SKPst,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Ungari ei ole võtnud nõukogu 22. juuni 2018. aasta soovituse järgimiseks tõhusaid meetmeid.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud Ungarile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)

                        ELT C 223, 27.6.2018, lk 1.

                     (3)

                        Valitsemissektori esmased netokulud saadakse, kui valitsemissektori kogukuludest arvatakse maha intressikulud, liidu programmidele tehtavad kulutused, mis korvatakse täielikult liidu fondide tuludest, ja kaalutlusõigusevälised muudatused töötuskindlustushüvitise kuludes. Valitsemissektori rahastatud kapitali kogumahutus põhivarasse on jaotatud nelja aasta peale. Kaalutlusõigusel põhinevaid tulumeetmeid või õigusaktidekohast tulude suurenemist võetakse arvesse. Ühekordseid tulu- ja kulumeetmeid arvesse ei võeta.

                     (4)

                        https://ec.europa.eu/info/files/hungary-report-council-recommendations-under-significant-deviation-procedure_en