               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,5.6.2019
            COM(2019) 533 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            mis esitatakse eesmärgiga korrigeerida Rumeenias märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast
            {SWD(2019) 533 final}

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               mis esitatakse eesmärgiga korrigeerida Rumeenias märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 10 lõike 2 teist lõiku,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

               ning arvestades järgmist:

               (1)Aluslepingu artikli 121 kohaselt peavad liikmesriigid selleks, et vältida valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi teket, edendama majanduspoliitika koordineerimise ja mitmepoolse järelevalve kaudu keskpikas perspektiivis riigi rahanduse usaldusväärsust.

               (2)Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, mis on vajalik hinnastabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva ja jätkusuutliku majanduskasvu tagamiseks.

               (3)2017. aasta juunis
                  2
                ja 2018. aasta juunis
                  3
                leidis nõukogu kooskõlas aluslepingu artikli 121 lõikega 4, et Rumeenias oli vastavalt 2016. ja 2017. aastal märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgist või selle saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast. Kõnealuste kindlaks määratud märkimisväärsete kõrvalekallete tõttu esitas nõukogu Rumeeniale soovitused võtta vajalikud meetmed nende korrigeerimiseks. Seejärel leidis nõukogu, et Rumeenia ei olnud vastuseks kõnealustele soovitustele võtnud tõhusaid meetmeid. 4. detsembril 2018 vastu võetud kõige hiljutisemas soovituses
                  4
                soovitas nõukogu Rumeenial võtta vajalikud meetmed tagamaks, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär
                  5
                ei ületa 2019. aastal 4,5 %, mis vastab aastasele struktuursele kohandusele 1,0 % SKPst.

                (4)Komisjoni 2019. aasta kevadprognoosist ja Eurostati kinnitatud 2018. aasta arvandmetest nähtub, et valitsemissektori esmaste netokulude kasv oli 2018. aastal kulude kasvu eesmärgist tunduvalt kiirem, osutades märkimisväärsele kõrvalekaldele (2,4 % SKPst). Struktuurne puudujääk ei vähenenud, jäädes üldjoontes samaks (ligikaudu 3,0 % potentsiaalsest SKPst), mis samuti osutab soovitatud struktuursest kohandusest märkimisväärsele kõrvalekaldele (kõrvalekalle 0,8 % SKPst). Struktuurse eelarvepositsiooni alusel kindlaks määratava kõrvalekalde suurusele avaldavad negatiivset mõju juhuslikud tulud, suurem SKP deflaator ja suurem aluseks olev potentsiaalse SKP kasvu prognoos võrreldes keskpika perioodi keskmisega, mis on kulude kasvu eesmärgi aluseks. Teisest küljest avaldavad struktuurse eelarvepositsiooni alusel kindlaks määratava kõrvalekalde suurusele positiivset mõju väiksed avaliku sektori investeerimiskulud, mis kulude kasvu eesmärgi puhul tasandatakse. Sellest erinevusest hoolimata kinnitavad mõlemad näitajad, et 2018. aastal kalduti stabiilsuse ja kasvu pakti ennetusliku osa nõuetest märkimisväärselt kõrvale.

               (5)Pärast üldist hindamist leidis komisjon 5. juunil 2019, et Rumeenias esineb märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, ning esitas kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 121 lõikega 4 ja määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 10 lõike 2 esimese lõiguga Rumeeniale hoiatuse.

               (6)Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 10 lõike 2 teisele lõigule peab nõukogu esitama asjaomasele liikmesriigile soovituse vajalike poliitikameetmete võtmiseks. Määrusega (EÜ) nr 1466/97 on ette nähtud, et soovituses seatakse liikmesriigile kõrvalekalde korrigeerimiseks mitte rohkem kui viie kuu pikkune tähtaeg. Seda arvestades tundub Rumeeniale kõrvalekalde korrigeerimise tähtajaks määratud 15. oktoober 2019 asjakohane. Selleks tähtajaks peaks Rumeenia teatama meetmetest, mis ta on võtnud kõnealuse soovituse järgimiseks.

               (7)Komisjoni 2019. aasta kevadprognoosis esitatud SKP lõhe prognooside kohaselt on Rumeenias 2019. ja 2020. aastal tavapärane majanduslik olukord. Valitsemissektori võla suhe SKPsse on Rumeenias väiksem kui kontrollväärtus 60 %. Minimaalne struktuurne kohandus, mida nõutakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 1466/97 ning stabiilsuse ja kasvu pakti raames ühiselt kokku lepitud eelarvekohanduste maatriksile, mis võtab arvesse majanduse üldist olukorda ja võimalikke jätkusuutlikkusega seotud probleeme, on nii 2019. kui ka 2020. aastal vähemalt 0,5 % SKPst.

               (8)Rumeenia struktuurne eelarvepuudujääk on järk-järgult suurenenud: 0,1 %-lt SKPst 2015. aastal 1,7 %-le SKPst 2016. aastal, 2,9 %-le SKPst 2017. aastal ja 3,0 %-le SKPst 2018. aastal. Minimaalse kohanduse nõuet peaks täiendama püsiv lisakohandus, mida on vaja kumulatiivse kõrvalekalde korrigeerimiseks ja selleks, et Rumeenia asuks pärast 2016. aastast alates kumuleerunud püsivaid kõrvalekaldeid taas asjakohast kohandamiskava järgima. Pidades silmas keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks vajalikust kohandamiskavast toimunud märkimisväärse kõrvalekalde suurust, tundub lisakohandus 0,5 % SKPst 2019. aastal ja 0,25 % SKPst 2020. aastal asjakohane. Selline kohandus oleks kooskõlas kohandusega, mida soovitas nõukogu 2019. aastaks 4. detsembril 2018. See kiirendab korrigeerimist keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas.

               (9)Nõutav struktuurse eelarvepositsiooni paranemine 1,0 % SKPst 2019. aastal ja 0,75 % SKPst 2020. aastal vastab valitsemissektori esmaste netokulude nominaalse kasvumäärale, mis ei ületa 2019. aastal 4,5 % ja 2020. aastal 5,1 %.

               (10)Komisjoni 2019. aasta kevadprognoosi kohaselt halveneb struktuurne eelarvepositsioon 2019. aastal veel 0,7 % SKPst ja 2020. aastal 1,2 % SKPst. Seepärast tuleks võrreldes komisjoni 2019. aasta kevadprognoosi kohase praeguse lähtestsenaariumiga võtta nõutava struktuurse paranemise saavutamiseks vastu meetmed, mille struktuurne mõju on 2019. aastal kokku 1,7 % SKPst, ja lisameetmed, mille struktuurne mõju on 2020. aastal 1,95 % SKPst.

               (11)Komisjoni 2019. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarvepuudujääk 2019. aastal 3,5 % SKPst ja 2020. aastal 4,7 % SKPst, mis on suurem kui aluslepingus sätestatud kontrollväärtus 3 % SKPst. Nõutav struktuurne kohandus tundub ühtlasi olevat sobiv, et tagada, et Rumeenia järgib 2019. ja 2020. aastal varuga aluslepingukohast kontrollväärtust 3 % SKPst.

               (12)Kuna varasemaid soovitusi korrigeerida märkimisväärsed kõrvalekalded ei ole järgitud ja on oht, et ületatakse stabiilsuse ja kasvu pakti parandusliku osa kohast aluslepingus sätestatud kontrollväärtust, tuleb kiiresti võtta meetmeid, et muuta Rumeenia eelarvepoliitika taas konservatiivseks.

               (13)Soovitatud eelarve-eesmärkide saavutamiseks on äärmiselt oluline, et Rumeenia võtab vastu ja rakendab järjekindlalt vajalikud meetmed ning jälgib tähelepanelikult jooksvate kulude arengut.

               (14)Rumeenia peaks 15. oktoobriks 2019 teatama komisjonile meetmetest, mis ta on võtnud käesoleva soovituse täitmiseks.

               (15)On asjakohane, et käesolev soovitus avalikustatakse,

               SOOVITAB RUMEENIAL:

               (1)võtta vajalikud meetmed tagamaks, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär ei ületa 2019. aastal 4,5 % ja 2020. aastal 5,1 %, mis vastab 2019. aastal aastasele struktuursele kohandusele 1,0 % SKPst ja 2020. aastal 0,75 % SKPst, asudes seega ellu viima liikmesriigi keskpika perioodi eelarve-eesmärgi täitmiseks nõutavat kohandamiskava;

               (2)kasutada kogu juhuslik tulu eelarvepuudujäägi vähendamiseks; eelarve konsolideerimise meetmed peaksid tagama valitsemissektori struktuurse eelarvepositsiooni püsiva paranemise majanduskasvu soodustaval viisil;

               (3)teatada 15. oktoobriks 2019 nõukogule meetmetest, mille ta on võtnud käesoleva soovituse järgimiseks; aruandes tuleks esitada piisavalt täpselt kirjeldatud ja usutavalt teatavaks tehtud meetmed, mida võetakse nõutava kohandamiskava järgimiseks, sealhulgas nende kõigi mõju eelarvele ning 2019.–2020. aasta ajakohastatud ja üksikasjalik eelarveprognoos.

               Käesolev soovitus on adresseeritud Rumeeniale.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)

                        ELT C 216, 6.7.2017, lk 1.

                     (3)

                        ELT C 223, 27.6.2018, lk 3.

                     (4)

                        ELT C 460, 21.12.2018, lk 1.

                     (5)

                        Valitsemissektori esmased netokulud saadakse, kui valitsemissektori kogukuludest arvatakse maha intressikulud, liidu programmidele tehtavad kulutused, mis kaetakse täielikult liidu vahenditest saadud tuludest, ja kaalutlusõigusevälised muudatused töötuskindlustushüvitise kuludes. Valitsemissektori rahastatud kapitali kogumahutus põhivarasse on jaotatud nelja aasta peale. Kaalutlusõigusel põhinevaid tulumeetmeid või õigusaktidekohast tulude suurenemist võetakse arvesse. Ühekordseid tulu- ja kulumeetmeid arvesse ei võeta.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,5.6.2019
            COM(2019) 543 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega tühistatakse otsus 2009/417/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Hispaanias

               Soovitus:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega tühistatakse otsus 2009/417/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Hispaanias

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 126 lõiget 12,

               võttes arvesse komisjoni soovitust

               ning arvestades järgmist:

               (1)27. aprillil 2009 otsustas nõukogu otsusega 2009/417/EÜ
                  1
                komisjoni soovituse põhjal ja kooskõlas aluslepingu artikli 126 lõikega 6, et Hispaanial on ülemäärane eelarvepuudujääk. Nõukogu märkis, et 2008. aasta valitsemissektori eelarvepuudujääk oli 3,4 % SKPst, mis ületab aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst. Valitsemissektori koguvõla kavandatud väärtus oli 2008 aastal 39,5 %.

               (2)Aluslepingu artikli 126 lõike 7 ja määruse (EÜ) nr 1467/97
                  2
                artikli 3 lõike 4 kohaselt esitas nõukogu komisjoni soovituse põhjal samal kuupäeval Hispaaniale soovituse kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2012. aastaks
                  3
               .

               (3)Sestsaadik on nõukogu esitanud aluslepingu artikli 126 lõike 7 alusel Hispaaniale kolm uut soovitust (2. detsembril 2009, 10. juulil 2012 ja 21. juunil 2013), millega pikendati ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tähtaega vastavalt 2013., 2014. ja 2016. aastani. Kõigis kolmes soovituses leidis nõukogu, et Hispaania oli rakendanud tõhusaid meetmeid, kuid on toimunud ootamatuid majandust kahjustavaid sündmusi, millel on riigi rahandusele oluline negatiivne mõju.

               (4)12. juulil 2016 tegi nõukogu aluslepingu artikli 126 lõike 8 alusel kindlaks, et Hispaania ei olnud võtnud nõukogu 21. juuni 2013. aasta soovitusele reageerimiseks tulemuslikke meetmeid. 8. augustil 2016 andis nõukogu aluslepingu artikli 126 lõike 9 kohaselt Hispaaniale teada, et ta peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks võtma puudujääki vähendavaid meetmeid, ning ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise uueks tähtpäevaks seati 2018. aasta. Tähtpäevaks, milleks tuli võtta tõhusad meetmed ning esitada nõukogule ja komisjonile aruanne meetmete kohta, mis on võetud vastuseks nõukogu teatele, määras nõukogu 15. oktoobri 2016.

               (5)16. novembril 2016 jõudis komisjon järeldusele, et Hispaania on aluslepingu artikli 126 lõike 9 alusel kooskõlas nõukogu 8. augusti 2016. aasta otsusega võtnud tõhusaid meetmeid.

               (6)Kooskõlas aluslepingutele lisatud protokolli (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohta) artikliga 4 esitab komisjon andmed kõnealuse menetluse rakendamiseks. Nimetatud protokolli kohaldamise osana peavad liikmesriigid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 479/2009
                  4
                artiklile 3 esitama kaks korda aastas (enne 1. aprilli ja enne 1. oktoobrit) andmed valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla kohta ning muud sellega seotud muutujad.

               (7)Esitatud andmete põhjal teeb nõukogu otsuse tunnistada kehtetuks otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta. Lisaks tuleks otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta tühistada üksnes juhul, kui komisjoni prognooside kohaselt ei ületa puudujääk prognoosiperioodil aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst
                  5
               .

               (8)Lähtudes andmetest, mille komisjon (Eurostat) esitas määruse (EÜ) nr 479/2009 artikli 14 kohaselt pärast Hispaania poolt aprillis 2019 esitatud teatist, 2019. aasta stabiilsusprogrammist ja komisjoni 2019. aasta kevadprognoosist, on võimalik teha järgmised järeldused.

               –Pärast seda, kui valitsemissektori eelarvepuudujääk jõudis 2017. aastal 3,1 %-ni SKPst, vähenes see 2018. aastal 2,5 %-ni SKPst. Võrreldes 2018. aasta oktoobris esitatud 2019. aasta eelarvekava prognoosidega osutus 2018. aasta eelarvepuudujääk 0,2 protsendipunkti võrra väikesemaks tänu 0,3 protsendipunkti võrra suuremale tulu suhtele SKPsse, mida vähendas ainult osaliselt 0,1 protsendipunkti võrra suurem kulusuhe. Tulupoolel osutusid suuremaks nii äriühingu tulumaksust saadavad tulud kui ka muud tulud ning kulupoolel osutusid mõnevõrra suuremaks hüvitised töötajatele.

               –Hispaania valitsuse poolt 30. aprillil 2019 esitatud 2019.–2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt on 2019. aastal kavas vähendada eelarvepuudujääki 2,0 %-ni SKPst ja 2020. aastal 1,1 %-ni SKPst. Komisjoni 2019. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepuudujääk 2019. aastal 2,3 % SKPst ja 2020. aastal 2,0 % SKPst ning jääb seega prognoosiperioodil allapoole aluslepingus sätestatud kontrollväärtust, milleks on 3 % SKPst.

               –Struktuurne eelarvepositsioon (st majandustsükliga kohandatud valitsemissektori eelarvepositsioon ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) jäi 2017. ja 2018. aastal muutumatuks. Struktuurne eelarvepositsioon on alates 2016. aastast paranenud kokku 0,4 % SKPst.

               –Valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenes 98,1 %-lt 2017. aastal 97,1 %-le 2018. aastal peamiselt tänu majanduskasvu ja inflatsiooni võlga vähendavale mõjule, mis enam kui korvas intressikulude vastupidise mõju, ning esmane eelarvepositsioon on nullilähedane. Komisjoni 2019. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks võlasuhe peamiselt kiire nominaalkasvu tulemusena, mis ületab võlakoormuse muutuse ja eelarvepositsiooni vahelise erinevuse ning intressikulude võlga suurendavat mõju, kahanema 2019. aastal 96,3 %-ni ja 2020. aastal 95,7 %-ni, kuigi esmane eelarvepositsioon peaks paranema ainult mõnevõrra.

               (9)Kooskõlas aluslepingu artikli 126 lõikega 12 tuleb nõukogu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta kehtetuks tunnistada, kui ülemäärane eelarvepuudujääk asjaomases liikmesriigis on nõukogu arvates korrigeeritud.

               (10)Nõukogu arvates on ülemäärane eelarvepuudujääk Hispaanias korrigeeritud ja seega tuleks otsus 2009/417/EÜ kehtetuks tunnistada.

               (11)Alates 2019. aastast ehk ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimisele järgnevast aastast kohaldatakse Hispaania suhtes stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning Hispaania peaks liikuma sobival kiirusel keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas, muu hulgas järgides kulueesmärki, ja täitma võlakriteeriumi vastavalt määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikele 1a,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Üldise hinnangu kohaselt on ülemäärane eelarvepuudujääk Hispaanias korrigeeritud.

               Artikkel 2

               Otsus 2009/417/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

               Artikkel 3

               Otsus on adresseeritud Hispaania Kuningriigile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Nõukogu 27. aprilli 2009. aasta otsus 2009/417/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta Hispaanias (ELT L 135, 30.5.2009, lk 25).

                     (2)

                        Nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrus (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (ELT L 209, 2.8.1997, lk 6).

                     (3)

                        Kõik Hispaania ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega seotud dokumendid on kättesaadavad aadressil:
                  https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/economic-and-fiscal-policy-coordination/eu-economic-governance-monitoring-prevention-correction/stability-and-growth-pact/corrective-arm-excessive-deficit-procedure/ongoing-excessive-deficit-procedures/spain_en
                   .

                     (4)

                        Nõukogu 25. mai 2009. aasta määrus (EÜ) nr 479/2009 Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta (ELT L 145, 10.6.2009, lk 1).

                     (5)

                        Kooskõlas dokumendiga „Stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise täpsustused ning juhised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta“, mille majandus- ja rahanduskomitee võttis vastu 15. mail 2017. Dokument on kättesaadav veebisaidil:
                  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9344-2017-INIT/en/pdf