               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,20.5.2020
            COM(2020) 510 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Prantsusmaa 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Prantsusmaa 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Prantsusmaa 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Prantsusmaa 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 5 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta,
                  2
                eriti selle artikli 6 lõiget 1,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)17. detsembril 2019 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. Samuti võttis komisjon 17. novembril 2019 määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles nimetati Prantsusmaad ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta.

               (2)26. veebruaril 2020 avaldati 2020. aasta aruanne Prantsusmaa kohta
                  3
               . Selles hinnati Prantsusmaa edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste
                  4
                täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud soovituste järelmeetmeid ja Prantsusmaa edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi, mille tulemused avaldati samuti 26. veebruaril 2020. Komisjon järeldas oma analüüsi põhjal, et Prantsusmaal esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige on see seotud valitsemissektori suure võla ja konkurentsivõime nõrkusega tootlikkuse vähese kasvu tingimustes, millel on piiriülene mõju.

               (3)11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu Euroopa Liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise,
                  5
                milles kutsutakse üles reageerima kriisile majanduslikult kooskõlastatult, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil.

               (4)Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud kasutusele erakorralised meetmed. Kõik erakorralised meetmed peaksid olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle peaks olema demokraatlik järelevalve ja sõltumatu kohtulik kontroll.

               (5)20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta
                  6
               . Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud klausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon jagas oma teatises nõukoguga seisukohta, et arvestades COVID-19 puhangust tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, võimaldab praegune olukord klausli aktiveerida. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul teha komisjoni soovituse alusel otsuse võtta vastu muudetud eelarvekurss. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid.

               (6)Tuleb jätkuvalt rakendada meetmeid, et piirata ja kontrollida pandeemiat, tugevdada riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõimet, leevendada sotsiaal-majanduslikke tagajärgi ettevõtetele ja kodumajapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning tagada töökohal piisavad tervishoiu- ja ohutustingimused eesmärgiga alustada taas majandustegevust. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning tehes kriisist põhjalikud järeldused.

               (7)COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida ühtne turg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleb ühtse turu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada kohe, kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusektoris on vaja kriisiks valmisoleku kavasid, mis hõlmavad eelkõige täiustatud hankestrateegiaid, mitmekesistatud tarneahelaid ja põhivarustuse strateegilisi varusid. Need on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamised elemendid.

               (8)Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke,
                  7
                et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid tegeleda COVID-19 pandeemia erakordse mõjuga. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Rahavoogudega seotud surve leevendamiseks võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Prantsusmaad kutsutakse üles neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata raskustest kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid.

               (9)Pandeemia sotsiaal-majanduslikud tagajärjed on piirkondade eripärast sõltuvalt tõenäoliselt erinevad. Selle tagajärjed annavad eriti tunda suurel määral turismist (nagu äärepoolseimad piirkonnad) ja üldisemalt vahetut ettevõtete ja klientide kontakti eeldavatest sektoritest sõltuvates piirkondades. Sellega kaasneb suur oht, et piirkondlikud ja territoriaalsed erinevused Prantsusmaal suurenevad, mis võimendab juba täheldatud ebavõrdsuse aeglast suurenemist pealinnapiirkonna, suurte linnade ja ülejäänud riigi, linna- ja maapiirkondade ning metropoli ja äärepoolseimate piirkondade vahel. Arvestades ohuga, et liikmesriikidevaheline lähenemisprotsess võib ajutiselt seiskuda, nõuab praegune olukord sihipäraseid poliitikameetmeid.

               (10)Prantsusmaa esitas 7. mail 2020 oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 30. aprillil 2020 oma 2020. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (11)Prantsusmaa suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ja võlareegliga seotud üleminekukorda. 13. juulil 2018 soovitas nõukogu Prantsusmaal tagada, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär
                  8
                ei ületaks 2019. aastal 1,4 %, mis vastab aastasele struktuursele kohandusele 0,6 % SKPst. Komisjoni üldhinnang kinnitab, et 2019. aastal ning 2018.–2019. aasta koguarvestuses kaldutakse keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks soovitatud kohandamiskavast märkimisväärselt kõrvale. See on oluline tegur aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud komisjoni aruandes, milles hinnatakse võlakriteeriumi täitmist Prantsusmaal 2019. aastal.

               (12)Valitsus kavandab 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt nominaalse eelarvepositsioon halvenemist: eelarvepuudujääk suureneb 3,0 %-lt SKPst 2019. aastal 9,0 %-le SKPst 2020. aastal. Valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis 2019. aastal stabiliseerus 98,1 % juures, peaks 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt suurenema 2020. aastal 115,2 %ni. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus.

               (13)COVID-19 pandeemiale reageerimisel ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Prantsusmaa võtnud eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti tugevalt mõjutatud inimestele ja sektoritele. 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt moodustavad need eelarvemeetmed 1,9 % SKPst. Meetmete hulgas on osalise töötuskindlustusskeemi rahastamine (1,1 % SKPst), lisakulutused tervishoiuteenuste tõhustamiseks ning tervisekindlustushüvitiste ja tervishoiutöötajate töötasu suurendamiseks (0,4 % SKPst), solidaarsusfondi loomine, et anda otsetoetust väikestele ja väga väikestele ettevõtjatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele (0,3 % SKPst). Lisaks on Prantsusmaa andnud teada meetmetest, millel ei ole eelarvele otsest mõju, kuid mis aitavad toetada ettevõtete likviidsust ja mis 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt moodustavad SKPst 17 %. Nende meetmete hulgas on ettevõtete maksude ja sotsiaalkindlustusmaksete tasumise edasilükkamine, maksu- ja käibemaksukrediidi kiirem tagastamine ning sihtotstarbelise reservi loomine strateegiliste ettevõtete otseseks toetamiseks omakapitaliinvesteeringute (3,1 % SKPst) ja laenugarantiide (13,9 % SKPst) kaudu. Üldiselt on Prantsusmaa võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni teatises „Euroopa koordineeritud majanduslikud meetmed COVID-19 puhangule reageerimiseks“. Nende meetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis.

               (14)Kui poliitikat ei muudeta, on Prantsusmaa valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal –9,9 % SKPst ja 2021. aastal –4,0 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks 2020. aastal olema 116,5 % ja 2021. aastal 111,9 %.

               (15)20. mail 2020 esitas komisjon Prantsusmaa kohta aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande, kuna riigis ei järgitud 2019. aastal võlareeglit ja 2020. aastaks kavandatakse eelarvepuudujäägi kontrollväärtuse (3 % SKPst) ületamist. Kokkuvõttes nähtub analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/1997 määratletud puudujäägi- ja võlakriteeriumid ei ole täidetud.

               (16)Prantsusmaa tervishoiusüsteem võimaldab saavutada häid tulemusi. COVID-19 kriis on aga toonud esile puudused süsteemi valmisolekus pandeemiapuhangutele reageerida. Nende hulgas on i) raskused selle tagamisel, et tervishoiutöötajad, kriitilise tähtsusega varustus ja isikukaitsevahendid oleksid hõlpsasti kättesaadavad, ning ii) varjatud struktuursed probleemid. Esimese punkti puhul pidi Prantsusmaa mobiliseerima oma meditsiinitöötajate, parameedikute ja seadmete reservi, kuhu kuuluvad meditsiiniüliõpilased, pensionäridest arstid ja õed. Tegevuse koordineerimine tervishoiusüsteemi eri segmentide vahel on endiselt keeruline. Mis puudutab varjatud struktuurseid probleeme, siis need tulenevad investeeringute nappusest füüsilisse taristusse ja inimressurssidesse ja teenuste korraldamise piiratud kohandamisest ning osutavad vajadusele era- ja avaliku sektori osaliste tegevuse parema kooskõlastatuse järele. Probleeme süvendavad püsivad piirkondlikud erinevused. Näiteks hoolimata asjaolust, et praktiseerivate arstide osakaal on lähedal liidu keskmisele, elab umbes 18 % Prantsusmaa elanikkonnast piirkondades, kus pääs perearstile on piiratud. Vaja on uusi täiendavaid jõupingutusi tervishoiuteenuste digitaliseerimiseks, mis on valitsuse strateegia nurgakivi tervishoiusüsteemi ümberkujundamisel. COVID-19 kriis näitab, et e-tervise teenuste ja eelkõige telemeditsiini parem kasutamine on pandeemia ajal oluline.

               (17)COVID-19 kriisil on negatiivne mõju Prantsusmaa tööturule ja sotsiaalsetele tingimustele. Leevendusmeetmetele vaatamata suureneb töötus komisjoni prognoosi kohaselt 2020. aastal 10,1 %-le ja väheneb seejärel 2021. aastal 9,7 %-le. Nende meetmete hulgas on lühendatud tööajaga töötamise kava muutmine ja laiendamine, meetmed ettevõtete ja töötajate toetamiseks ning avalike teenuste ja tervishoiusüsteemi toimimise tagamiseks. Tööturu püsiv killustatus on endiselt murettekitav. 2019. aastal värvati ligikaudu kaks kolmandikku uutest töötajatest lühiajaliste, vähem kui üks kuu kestvate lepingute alusel. Lühiajaliselt lepingult tähtajatule lepingule ülemineku määr on üks madalamaid liidus. Töötushüvitiste süsteemi (Unédic) hiljutise reformi eesmärk oli tugevdada süsteemi rahalist kestlikkust ja tegeleda tööturu killustatuse küsimusega. Kriisi tõttu on aga teatavad reformi hüvitiseeskirjadega seotud osad peatatud. Halvenenud olukorda arvestades on oluline tagada, et töötushüvitisi ja aktiivset tööhõivetoetust saaksid kasutada kõik tööotsijad, sõltumata nende varasemast tööalasest staatusest. Oskuste mittevastavuse probleemiga tegelemiseks ja tööturu vastupanuvõime parandamiseks tuleks jätkata jõupingutusi tööjõu ümberpaigutamiseks erinevate sektorite vahel. Enne COVID-19 puhangut teatasid tööandjad üha enam raskustest värbamiseks sobivate kandidaatide leidmisel. See osutab vajadusele edendada täiend- ja ümberõpet. Ehkki IT-sektoris on suur oskustööliste nappus, moodustavad selle eriala lõpetanud vaid 3 % kõigist lõpetanutest.

               (18)COVID-19 kriisi kontekstis on eriti oluline tagada kriitilise taristu toimimine ja kaupade vaba liikumine kogu ühtsel turul, jälgida tarneahelate nõuetekohast toimimist ja tagada see koostöös naaberriikidega. Seetõttu aitab COVID-19 kriisi ajal vastu võetud meetmete lõpetamine, eelkõige nende, mis piiravad raviainete ja meditsiinitoodete eksporti, vastata sidusalt ja solidaarselt kodanike vajadustele kõikjal liidus, vältida tarneahelates ilmnevate puuduste ja häirete ohtu ning kokkuvõttes sillutada teed edukale ja kooskõlastatud liidu COVID-19 kriisist väljumise strateegiale.

               (19)Prantsusmaa on vastu võtnud mitu ettevõtete likviidsust toetavat kava, sealhulgas vastavalt riigiabi ajutisele raamistikule majanduse toetamiseks praeguse COVID-19 puhangu kontekstis
                  9
               . Selliste kavade tulemuslik ja tõhus rakendamine on ülioluline tagamaks, et neist saavad kasu kõik ettevõtjad, eelkõige väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd). Nende meetmete kavandamisel ja rakendamisel tuleb võtta arvesse pangandussektori vastupanuvõimet.

               (20)Prantsusmaa üldine ettevõtluskeskkond on paranenud, kuid riik peab jätkama jõupingutusi oma maksusüsteemi lihtsustamiseks ja vähendama ettevõtete halduskoormust, eriti kui keskpikas perspektiivis soovitakse majanduse tõhusat taastumist. Komisjoni hinnangu ja OECD 2018. aasta tooteturu reguleerimist käsitlevate näitajate kohaselt on teenustesektoris tehtud edusammudest ja sektoris kasutusele võetud mitmest meetmest hoolimata regulatiivsed piirangud Prantsusmaal suuremad kui teistes liikmesriikides. See puudutab eelkõige äriteenuseid, kus on palju reguleeritud kutsealasid, ja jaesektorit. Teenustesektoril, mis on üks kõige enam mõjutatud sektor, on oluline roll kriisist väljumisel ja sellest taastumisel. Teenuste osutamisele juurdepääsu ja selles valdkonnas tegutsemise nõuete ümberkujundamine stimuleeriks innovatsiooni, konkurentsi ja tööalast liikuvust, millel oleks üldine positiivne majanduslik mõju. Regulatiivne paindlikkus võib aidata jaemüügisektoril pärast COVID-19 pandeemiat taastuda.

               (21)Majanduse taastumise toetamiseks on oluline kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, muu hulgas asjakohaste reformide kaudu. Seda võiks teha koos Euroopa rohelises kokkuleppes kindlaks määratud prioriteetidega, eelkõige algatuste raames, mille eesmärk on vähese CO2-heitega transport, taastuvenergia ja hoonete renoveerimise edendamine. Koos majanduse digitaliseerimisega võiks see soodustada majanduse taastumist lühikeses perspektiivis ja COVID-19 puhangu järgses keskpikas perspektiivis ning seada Prantsusmaa pikas perspektiivis kestlikule kliimaneutraalsele teele, edendades samal ajal tehnoloogiaalast juhtpositsiooni. Taastamismeetmete ettevalmistamisel võib tugineda Prantsusmaa riiklikule energia- ja kliimakavale, ühishuviprojektidele ja taristu arengukavadele. Kui energiataristusse, sealhulgas elektriühendustesse, tehtaks rohkem investeeringuid, aitaks see parandada liidusisese energiaturu integratsiooni, suurendades samal ajal konkurentsi ja edendades taastuvenergia kasutamist. Õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Prantsusmaal lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige riigiaruande D lisas käsitletud territooriumidel
                  10
               . See võimaldaks Prantsusmaal seda fondi kõige paremini kasutada.

               (22)Liikumispiirangute ajal on digitaliseerimine osutunud ülioluliseks selle tagamisel, et säiliks juurdepääs riiklikele teenustele, haridusele ja arstiabile ning et kaugtöö ja e-kaubanduse kaudu toimuks majandustegevus. Keskpikas perspektiivis pakub digitaliseerimine ettevõtetele, eelkõige VKEdele paremaid taastumis- ja kasvuvõimalusi, võimaldades neil jõuda suurema hulga potentsiaalsete klientideni, parandades tootmisprotsesside tõhusust ja pakkudes stiimuleid innovatsiooniks. Investeeringud digitaliseerimisse hõlmavad asjakohase taristu loomist ning laiema elanikkonna, eelkõige töötava elanikkonna digioskuste parandamist. Prantsusmaa ülikiire lairibaühenduse kava (Plan France Très Haut Débit) tundub linnapiirkondades edenevat kavakohaselt. Teistes piirkondades on väga kiirete võrkudega kaetuse osas aga endiselt suured erinevused.

               (23)Prantsusmaal on tugev teadusbaas ja potentsiaal rakendada COVID-19 kriisile reageerimiseks spetsiifilisi teadusuuringute ja innovatsiooniga seotud meetmeid, sealhulgas vaktsiinide ja ravimite väljatöötamine. COVID-19 kriis ja selle tagajärjed eeldavad avaliku ja erasektori vahelise teadus- ja innovatsioonialase koostöö tugevdamist. Investeeringud teadusuuringutesse ja innovatsiooni võivad keskpikas perspektiivis suurendada tootlikkust, nagu on märkinud Prantsusmaa riiklik tootlikkuse komitee. Neid on vaja ka kasvu soodustavates sektorites, et ettevõtted saaksid kasutada ära Euroopa majanduse ümberkujundamisest tulenevaid võimalusi.

               (24)Kuigi praegustes soovitustes keskendutakse pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastumise hõlbustamisele, hõlmasid 9. juulil 2019 nõukogu vastu võetud 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta tsükli jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate soovituste kohta. Viimati nimetatud soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika rahastamise strateegilisel kavandamisel pärast 2020. aastat, sealhulgas praeguse kriisiga seotud leevendusmeetmete ja väljumisstrateegiate puhul.

               (25)Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades allpool esitatud soovituste täieliku rakendamise, aitab Prantsusmaa kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus.

               (26)Majandus- ja rahaliidu riikide vaheline tihe koordineerimine on väga oluline, et COVID-19 majanduslikust mõjust kiiresti taastuda. Pidades silmas, et Prantsusmaa on liikmesriik, mille rahaühik on euro, ja võttes arvesse eurorühma poliitilisi suuniseid, peaks Prantsusmaa tagama, et tema poliitika jääks kooskõlla euroala käsitlevate soovitustega ja oleks kooskõlastatud teiste euroala liikmesriikide poliitikaga.

               (27)Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Prantsusmaa majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta stabiilsusprogrammi ja 2020. aasta riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Prantsusmaale esitatud soovituste järelmeetmeid. Arvesse ei ole võetud mitte üksnes nende asjakohasust Prantsusmaa eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka nende vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada nii liidu üldist majandusjuhtimist.

               (28)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus
                  11
                kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1.

               (29)Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta riikliku reformikavaga ja 2020. aasta stabiilsusprogrammiga tutvunud. Käesolevates soovitustes võetakse arvesse vajadust tulla pandeemiaga toime ja hõlbustada majanduse taastumist, mis on esimene vajalik samm tasakaalustamatuse korrigeerimise kõrvaldamiseks. Soovitused, milles käsitletakse otseselt makromajanduslikku tasakaalustamatust, mille komisjoni tegi kindlaks määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel, kajastuvad soovitustes 1, 3 ja 4,

               SOOVITAB Prantsusmaal võtta 2020. ja 2021. aastal järgmisi meetmeid.

               1.Võtta kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et reageerida pandeemiale tulemuslikult, toetada majandust ja tagada selle taastumine. Kui majandustingimused võimaldavad, viia ellu eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Tugevdada tervishoiusüsteemi vastupidavust, tagades elutähtsate meditsiinitoodetega piisava varustatuse ja tervishoiutöötajate tasakaalustatud jaotuse ning investeerides e-tervisesse.

               2.Leevendada kriisi tööhõivealast ja sotsiaalset mõju, sealhulgas edendades kõigi tööotsijate oskusi ja pakkudes aktiivset toetust.

               3.Tagada ettevõtjate likviidsust toetavate meetmete tõhus rakendamine, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks. Kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, et toetada majanduse taastumist. Keskenduda investeeringute tegemisel üleminekule rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale, eelkõige säästvale transpordile, energia puhtale ja tõhusale tootmisele ja kasutamisele, energia- ja digitaaltaristule ning teadustegevusele ja innovatsioonile.

               4.Parandada veelgi regulatiivset keskkonda, vähendada ettevõtjate halduskoormust ja lihtsustada maksusüsteemi.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)

                        ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

                     (3)

                        SWD(2020) 509 final.

                     (4)

                        ELT C 301, 5.9.2019, lk 117.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. märtsi 2020. aasta määrus (EL) 2020/460, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 508/2014 seoses erimeetmetega investeeringute kaasamiseks liikmesriikide tervishoiusüsteemidesse ja muudesse majandussektoritesse, et reageerida COVID‐19 puhangule (koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus), (ELT L 99, 31.3.2020, lk 5) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2020. aasta määrus (EL) 2020/558, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1301/2013 ja (EL) nr 1303/2013 seoses erimeetmetega erandliku paindlikkuse lubamiseks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamisel, et reageerida COVID‐19 puhangule (ELT L 130, 24.4.2020, lk 1).

                     (8)

                        Valitsemissektori esmased netokulud saadakse, kui valitsemissektori kogukuludest arvatakse maha intressikulud, liidu programmidele tehtavad kulutused, mis kaetakse täielikult liidu fondide tuludest, ja kaalutlusõigusevälised muudatused töötuskindlustushüvitise kuludes. Valitsemissektori rahastatud kapitali kogumahutus põhivarasse on jaotatud nelja aasta peale. Kaalutlusõigusel põhinevad tulumeetmed või õigusaktidekohane tulude suurendamine arvatakse sisse. Ühekordsed tulu- ja kulumeetmed arvatakse välja.

                     (9)

                        ELT C 91I, 20.3.2020, lk 1–9.

                     (10)

                        SWD(2020) 509 final.

                     (11)

                        Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,5.8.2021
            COM(2021) 456 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega lubatakse alustada Euroopa Liidu nimel läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Mauritiuse Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu rakendusprotokolli sõlmimise üle
            {SWD(2021) 221 final} - {SWD(2021) 222 final}

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Komisjon teeb ettepaneku alustada Mauritiuse Vabariigiga läbirääkimisi kalandusalase partnerluslepingu
                  1
                sellise uue rakendusprotokolli sõlmimiseks, mis vastaks liidu laevastiku vajadustele ning oleks kooskõlas määrusega (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta
                  2
                ja nõukogu 19. märtsi 2012. aasta järeldustega,
                  3
                milles käsitletakse komisjoni teatist ühise kalanduspoliitika välismõõtme kohta
                  4
               .

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Praegune kalandusalane partnerlusleping Mauritiusega jõustus 28. jaanuaril 2014 kuueks aastaks ja see pikeneb automaatselt kolme aasta kaupa. Partnerluslepingu praegune neljaks aastaks sõlmitud rakendusprotokoll
                     5
                   jõustus 8. detsembril 2017 ja selle kehtivusaeg lõpeb 7. detsembril 2021. Protokolliga on kindlaks määratud liidu laevastiku kalapüügivõimalused ning liidu ja ELi laevaomanike makstav vastav rahaline toetus. Protokoll võimaldab ELi nelja liikmesriigi (Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia ja Portugal) laevadel püüda tuunikala ja pika rändega liike.

                  ELi avaliku sektori iga-aastane rahaline toetus Mauritiusele on 220 000 eurot juurdepääsu eest, sellele lisandub 220 000 eurot kalanduspoliitika toetuseks ja 135 000 eurot merenduspoliitika rakendamise ja ookeanimajanduse toetuseks.

                  Komisjon teeb ettepaneku alustada läbirääkimisi uue rakendusprotokolli sõlmimiseks, võttes täiel määral arvesse ühise kalanduspoliitika määrust
                     6
                  .

               EL on loonud India ookeani äärsete riikide, näiteks Seišellide ja Madagaskariga kahepoolsete säästva kalapüügi partnerluslepingute võrgustiku. Säästva kalapüügi partnerluslepingud aitavad saavutada ühise kalanduspoliitika eesmärke rahvusvahelisel tasandil ning tagada, et ELi kalalaevade püügitegevus liidu vetest väljaspool põhineb samadel põhimõtetel ja nõuetel, mida järgitakse liidu õiguse alusel. Lisaks toetatakse säästva kalapüügi partnerluslepingutega ELi ja tema partnerite teaduskoostööd, edendatakse läbipaistvust ja jätkusuutlikkust kalavarude parema majandamise nimel ning edendatakse haldamist, toetades liikmesriikide ja välisriikide laevastike tegevuse üle tehtavat järelevalvet, kontrolli ja seiret ning rahastades ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastast võitlust, et aidata kaasa kohaliku kalapüügisektori kestlikule arengule. Säästva kalapüügi partnerluslepingud tugevdavad ELi positsiooni rahvusvahelistes ja piirkondlikes kalandusorganisatsioonides, Mauritiuse puhul India Ookeani Tuunikomisjonis (IOTC)
                  7
               .

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  Mauritiusega uue rakendusprotokolli üle peetavad läbirääkimised on kooskõlas ELi välistegevusega Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikides ning eelkõige liidu eesmärkidega, mis on seotud demokraatlike põhimõtete ja inimõiguste austamisega. Samuti on need kooskõlas majanduspartnerluse vahelepinguga, mida kohaldavad Mauritius, Seišellid, Zimbabwe, Madagaskar ja Komoorid ning mille kohaldamisala on laiendatud muudele kaubandusega seotud küsimustele, näiteks kaubanduse ja kestliku arengu küsimus.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Otsuse õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) viienda osa („Liidu välistegevus“) V jaotise („Rahvusvahelised lepingud“) artikkel 218, milles käsitletakse läbirääkimiste pidamise korda ja lepingute sõlmimist ELi ja teiste riikide vahel.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

                  Ei kohaldata (ELi ainupädevus).

               •Proportsionaalsus

                  Otsus on proportsionaalne taotletava eesmärgiga.

               •Vahendi valik

                  Vahend on ette nähtud ELi toimimise lepingu artikli 218 lõigetega 3 ja 4.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

                  2021. aastal tegi komisjon Mauritiusega sõlmitud kalandusalase partnerluslepingu kehtiva protokolli järelhindamise ning eelhindamise protokolli võimaliku pikendamise kohta. Hindamise järeldused on esitatud eraldiseisvas komisjoni talituste töödokumendis.

                  Hindamise käigus jõuti järeldusele, et ELi kalandussektor on kindlalt huvitatud kalastamisest Mauritiuse vetes ning et protokolli uuendamine oleks mõlema lepinguosalise huvides. Lisaks aitaks protokolli uuendamine tugevdada seiret, kontrolli ja järelevalvet ning tõhustada piirkonna kalandusvaldkonna juhtimist.

                  ELi jaoks on tähtis säilitada vahend, mis võimaldab tugevat valdkondlikku koostööd Mauritiusega, kes on piirkonnas strateegilise tähtsusega osaleja, ning aitab üldisemalt tugevdada suhteid Mauritiusega. Lisaks võimaldab protokoll ELil saada liitlasi IOTC raames. ELi laevastiku, sh India ookeani äärepoolseimate piirkondade laevastiku jaoks tähendab see seda, et säilib juurdepääs Mauritiuse jurisdiktsiooni alla kuuluvale olulisele püügipiirkonnale püügistrateegiate rakendamiseks mitmeaastase rahvusvahelise õigusraamistiku kohaselt. Mauritiuse puhul on kavandatud uus protokoll oluline ka India ookeanist püütud tuuni töötlemise ja tuunist valmistatud toodete liitu eksportimise seisukohast, seda nii ELi kalatööstuse kui ka partnerriigi jaoks. Mauritiuse ametiasutuste eesmärk on hoida suhteid ELiga, osalt selleks, et tugevdada ookeanide majandamist ja saada kasu selleks ettenähtud valdkondlikust toetusest, millega pakutakse mitmeaastaseid rahastamisvõimalusi.

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Hindamise käigus konsulteeris komisjon liikmesriikidega, tööstusharu esindajatega ja rahvusvaheliste kodanikuühiskonna organisatsioonidega ning Mauritiuse kalandussektori haldusasutuste ja kodanikuühiskonnaga. Konsultatsioonid toimusid ka kaugpüügi nõuandekomisjoni raames.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

                  Ei kohaldata.

               •Mõju hindamine

                  Ei kohaldata.

               •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

                  Ei kohaldata.

               •Põhiõigused

                  Läbirääkimisjuhiste lisas on esitatud otsus, millega antakse volitused läbirääkimiste alustamiseks ning soovitatakse lisada säte inimõiguste ja demokraatia põhimõtete rikkumisega seotud tagajärgede kohta.

               4.MÕJU EELARVELE

               Uue protokolli mõju eelarvele hõlmab rahalise toetuse maksmist Mauritiusele. Asjaomased eelarveeraldised tuleb igal aastal kulukohustuste ja maksete assigneeringutena lisada kalandusalaste partnerluslepingute eelarvereale (08 05 01) ning need peavad olema kooskõlas 2022.–2027. aasta mitmeaastase finantsraamistiku finantsplaneeringuga. Kulukohustuste ja maksete iga-aastased summad, sh reservi eelarverida aasta alguseks jõustumata protokollide jaoks, määratakse kindlaks iga-aastase eelarvemenetluse käigus
                  8
               .

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

                  Läbirääkimisi on kavas alustada 2021. aasta kolmandas kvartalis.

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

                  Komisjon soovitab järgmist:

               ·nõukogul volitada komisjoni alustama ja pidama läbirääkimisi Mauritiusega kalandusalase partnerluslepingu uue rakendusprotokolli sõlmimiseks;

               ·nimetada ELi esindajaks neil läbirääkimistel komisjon;

               ·komisjonil konsulteerida läbirääkimiste pidamisel erikomiteega kooskõlas ELi toimimise lepinguga;

               ·nõukogul kiita heaks lisas esitatud läbirääkimisjuhised.

               Soovitus:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega lubatakse alustada Euroopa Liidu nimel läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Mauritiuse Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu rakendusprotokolli sõlmimise üle

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 218 lõikeid 3 ja 4,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

               ning arvestades, et tuleks alustada läbirääkimisi eesmärgiga sõlmida Mauritiuse Vabariigiga kalandusalase partnerluslepingu uus rakendusprotokoll
                  9
               ,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Komisjoni volitatakse pidama liidu nimel läbirääkimisi Mauritiuse Vabariigi valitsusega kalandusalase partnerluslepingu uue rakendusprotokolli üle.

               Artikkel 2

               Läbirääkimisjuhised on esitatud lisas.

               Artikkel 3

               Läbirääkimiste pidamisel konsulteeritakse nõukogu ELi välise kalanduspoliitika töörühmaga.

               Artikkel 4

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ELT L 79, 18.3.2014, lk 3.

                     (2)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

                     (3)

                  https://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/et/agricult/129052.pdf

                     (4)

                        COM/2011/0424 final.

                     (5)

                        ELT L 279, 28.10.2017, lk 3.

                     (6)

                        IV osa, II jaotis.

                     (7)

                        IOTC on valitsustevaheline organisatsioon, mille ülesanne on majandada ja kaitsta India ookeanis leiduvat tuuni ja sellele lähedasi liike,
                  https://iotc.org/

                     (8)

                        Vt peatükk 40 (reservi eelarverida 40 02 41) kooskõlas mitmeaastase finantsraamistiku institutsioonidevahelise kokkuleppega (2013/C 373/01).

                     (9)

                        ELT L 79, 18.3.2014, lk 3.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,5.8.2021
            COM(2021) 456 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            soovitus:nõukogu otsus,
            millega lubatakse alustada Euroopa Liidu nimel läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Mauritiuse Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu rakendusprotokolli sõlmimise üle
            {SWD(2021) 221 final} - {SWD(2021) 222 final}

               LISA

               Läbirääkimisjuhised

               –Läbirääkimiste eesmärk on sõlmida kooskõlas määrusega (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta ja nõukogu 19. märtsi 2012. aasta järeldustega, milles käsitletakse komisjoni 13. juuli 2011. aasta teatist ühise kalanduspoliitika välismõõtme kohta, Euroopa Liidu ja Mauritiuse Vabariigi vahel kalandusalase partnerluslepingu rakendusprotokoll.

               –Rakendusprotokollis tuleks kindlaks määrata üldine raamistik ELi kalalaevade püügitegevuseks Mauritiuse vetes ning ELi ja Mauritiuse koostööks kalandusvaldkonnas.

               –Et edendada säästvat ja vastutustundlikku kalapüüki ning ühtlasi tagada ELi ja Mauritiuse vastastikune kasu, põhinevad komisjoni läbirääkimiseesmärgid järgmistel aspektidel:

               ·kindlustada juurdepääs Mauritiuse kalapüügipiirkonnale ja tagada ELi kalalaevadele selles piirkonnas vajalikud kalapüügiload ning laiendada ELi ettevõtjate jaoks muu hulgas selliste India ookeani äärsete riikide võrgustikku, kellega on sõlmitud säästva kalapüügi partnerluslepingud;

               ·võtta arvesse parimaid saadaolevaid teaduslikke nõuandeid ja piirkondlikes kalandusorganisatsioonides vastu võetud asjakohaseid majandamiskavasid, et tagada keskkonnasäästlik kalapüük ja edendada ookeanide majandamist rahvusvahelisel tasandil. Püügitegevus peaks olema suunatud üksnes olemasolevatele kalavarudele ja ning arvestama kohaliku laevastiku püügivõimsust, ühtlasi tuleks pöörata erilist tähelepanu asjaolule, et tegemist on varudega, kuhu kuulub pika rändega liike;

               ·seada eesmärgiks omandada neist kalavarudest ELi laevastiku huvidele täielikult vastav asjakohane osa, kui nende varude vastu tunnevad huvi ka teised välisriikide laevastikud ning tagada samade tehniliste tingimuste kohaldamine kõigi välisriikide laevastike suhtes;

               ·tagada, et juurdepääs kalavarudele põhineb ELi laevastiku varasemal ja eeldataval edaspidisel tegevusel selles piirkonnas, võttes arvesse uusimaid ja parimaid saadaolevaid teadusalaseid hinnanguid ning ELi äärepoolseimate piirkondade huve;

               ·alustada dialoogi valdkondliku poliitika tugevdamiseks, et toetada vastutustundliku kalanduspoliitika rakendamist kooskõlas Mauritiuse arengueesmärkidega, eelkõige seoses püügitegevuse juhtimisega, võitlusega ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu, püügitegevuse kontrollimise, seire ja järelevalvega ja teaduslike nõuannetega; edendada majandustegevust;

               ·lisada säte inimõiguste ja demokraatia põhimõtete rikkumise tagajärgede kohta;

               ·tagada, et protokolliga soodustataks kalandustegevusega seotud kestlikku majanduskasvu ja inimväärset tööd, võttes arvesse asjakohaseid Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsioone;

               ·lisada säte laevastikevahelise mittediskrimineerimise ja läbipaistvuse kohta.

               –Protokollis tuleks eelkõige kindlaks määrata järgmised aspektid:

               ·Euroopa Liidu laevadele tagatavad kalapüügivõimalused,

               ·rahaline hüvitis ja selle maksmise tingimused,

               ·valdkondliku toetuse rakendamise viisid.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,30.10.2019
            COM(2019) 551 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega antakse luba alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa vahelise lepingu üle, mis käsitleb isikuandmete vahetamist Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) ja Uus-Meremaa ametiasutuste vahel, kelle pädevusse kuulub võitlemine raske kuritegevuse ja terrorismiga

               SELETUSKIRI

               1.SOOVITUSE TAUST

               Üleilmastunud maailmas, kus raske kuritegevus ja terrorism on üha rahvusvahelisemad ja mitmetahulisemad, peaks õiguskaitseasutustel olema kõik vahendid, et teha välispartneritega koostööd oma kodanike julgeoleku tagamiseks. Seepärast peaks Europolil olema võimalik vahetada isikuandmeid kolmandate riikide õiguskaitseasutustega selles ulatuses, mis on vajalik tema ülesannete täitmiseks 11. mai 2016. aasta määruses 2016/794
                  1
                sätestatud nõuete raames.

               Alates määruse kohaldamise algusest võib Europol vahetada andmeid kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonidega rahvusvahelise lepingu alusel, millega nähakse ette piisavad turvameetmed üksikisikute eraelu puutumatuse ning põhiõiguste ja -vabaduste kaitseks. Komisjon vastutab liidu nimel selliste rahvusvaheliste lepingute üle läbirääkimiste pidamise eest. Kui see on tema ülesannete täitmiseks vajalik, võib Europol luua ja säilitada koostöösuhteid välispartneritega töö- ja halduskokkulepete raames, kuid need ei ole õiguslik alus isikuandmete vahetamiseks.

               Üheteistkümnendas eduaruandes tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu suunas liikumise kohta
                  2
                nimetas komisjon kaheksa prioriteetset Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika piirkonna riiki,
                  3
                kellega tuleks terroriohust, rändega seotud probleemidest ja Europoli operatiivvajadustest lähtudes alustada läbirääkimisi. Võttes arvesse Euroopa julgeoleku tegevuskavas,
                  4
                nõukogu järeldustes
                  5
                ning üldises välis- ja julgeolekupoliitika strateegias
                  6
                esitatud poliitilist strateegiat, õiguskaitseasutuste operatiivvajadusi kogu ELis ning võimalikku kasu tihedamast koostööst selles valdkonnas, nagu näitasid ka 2019. aasta märtsis Christchurchis toimunud rünnaku järelmeetmed, peab komisjon vajalikuks lisada Uus-Meremaa selliste prioriteetsete riikide loetelusse, kellega tuleks alustada lähiajal läbirääkimisi. Uus-Meremaa esitas selle kohta ametliku taotluse 23. augustil 2019.

               Europol ja Uus-Meremaa politsei allkirjastasid 2019. aasta aprillis töökorra. Sellega nähakse ette struktureeritud strateegilise tasandi koostöö raamistik, sealhulgas otsest turvalist suhtlemist võimaldav turvaline liin, ning Uus-Meremaa on lähetanud Europoli juurde kontaktametniku. Kuid töökord ei ole siiski õiguslik alus isikuandmete vahetamiseks. Praegu puudub õiguslik alus isikuandmete regulaarseks ja struktureeritud vahetamiseks Uus-Meremaa õiguskaitseasutuste ja Europoli vahel, kuid tõhusa operatiivkoostöö jaoks on see hädavajalik.

               Uus-Meremaal on isikuandmete kaitset käsitlevad õigusnormid sätestatud peamiselt 17. mai 1993. aasta privaatsusseaduses (Privacy Act), mida on muudetud 7. septembri 2010. aasta privaatsusseaduse muutmise seadusega
                  7
               . Selleks on seaduses sätestatud kaksteist teabe privaatsuse põhimõtet, millega reguleeritakse isikuandmete töötlemist. Privaatsusseadust kohaldatakse era- ja avalik-õiguslike asutuste, sealhulgas õiguskaitseasutuste suhtes. Samuti on privaatsusseadusega loodud privaatsusvoliniku büroo, mis on Uus-Meremaa sõltumatu andmekaitseamet.

               Poliitiline taust

               Pärast terrorirünnakut Christchurchis korraldasid Prantsusmaa president Emmanuel Macron ja Uus-Meremaa peaminister Jacinda Ardern 15. mail 2019 Pariisis ürituse „Christchurchi üleskutse”, kus osales ka president Juncker ja kus rõhutati, kui oluline on lahendada terroristliku veebisisu probleem, tagades samas põhiõiguste kaitse. Osalenud valitsuste, tehnoloogiaettevõtete ja Euroopa Komisjoni esindajad väljendasid oma toetust Christchurchi üleskutse raames võetud kohustusele kõrvaldada internetist terroristlik ja vägivaldne äärmuslik sisu (

                  https://www.christchurchcall.com/

               ).

               EL ja Uus-Meremaa on ühiste vaadetega partnerid, kes jagavad sarnaseid seisukohti ja lähenemisviise paljudes üleilmsetes küsimustes. 5. oktoobril 2016. aastal allkirjastatud ELi ja Uus-Meremaa vaheline suhteid ja koostööd käsitlev partnerlusleping sillutab teed tugevamale ja kindlamale suhtele, sest see sisaldab mitmeid artikleid, milles lepinguosalised kohustuvad tegema koostööd sellistes valdkondades nagu terrorismivastane võitlus, õiguskaitsealane koostöö, organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni ärahoidmine ja nende vastu võitlemine, uimastid, küberkuritegevus, rahapesu, terrorismi rahastamine, ränne ja varjupaigaküsimused.

               EL ja Uus-Meremaa on ka partnerid ülemaailmse terrorismivastase võitluse foorumi raames, mis on 29 riigi ja Euroopa Liidu rahvusvaheline foorum, mille peamine eesmärk on vähendada kogu maailmas inimeste haavatavust terrorismi suhtes, hoides ära terroriakte, võideldes nende vastu ja võttes nende eest vastutusele ning võideldes terrorismile õhutamise ja terroristide värbamise vastu. EL ja Uus-Meremaa teevad välis- ja julgeolekuküsimustes tihedat koostööd ning peavad korrapärast poliitilist ja julgeolekualast dialoogi. See dialoog hõlmab sagedasi konsultatsioone ministrite ja kõrgemate ametnike tasandil. 2012. aasta partnerluse raamlepingu alusel sai Uus-Meremaa osaleda mõnes ELi kriisiohjeoperatsioonis, näiteks operatsioonis EUNAVFOR Atalanta (võitlus piraatluse vastu Aafrika Sarve piirkonnas).

               Operatiivvajadused

               Kõigis Europoli pädevusse kuuluvates kuritegevuse vastase võitluse valdkondades on võimalik koostööd Uus-Meremaaga veelgi tõhustada. Järgnevalt esitatakse lühiloetelu Europoli kõige olulisematest Uus-Meremaaga seotud operatiivvajadustest.

               ·Terrorism kujutab endast tõsist ohtu nii Uus-Meremaale kui ka Euroopa Liidule, mis mõlemad on olnud terrorirünnakute sihtmärk. Lisaks ohtude paremale kaardistamisele ja uute suundumuste kindlakstegemisele on vaja teha tihedamat koostööd, sealhulgas vahetada isikuandmeid, et avastada ja hoida ära terroriakte (sealhulgas terrorismi eesmärgil reisimine, terrorismi rahastamine ja interneti väärkasutamine terroristide poolt) ning võtta nende eest vastutusele.

                  Europoli Euroopa terrorismivastase võitluse keskusel ja Uus-Meremaa asjaomastel asutustel on suur operatiivhuvi vahetada omavahel operatiiv-/isikuandmeid, mida oli näha ka pärast Christchurchi rünnakut. Pärast Christchurchi rünnakut on Europoli ELi internetisisust teavitamise üksus teinud tööd veebisisu tuvastamise ja levitamismustrite vallas. Interneti kuritarvitamise kiirus ja ulatus pärast rünnakut ning osalevate teenuseosutajate suur arv oli enneolematu ja näitas, et olemasolevad sarnaste ohtudega tegelemiseks mõeldud protsessid on piiratud. Operatiivleping Uus-Meremaaga mitte ainult ei tugevdaks Europoli juhtrolli reageerimisel Christchurchi üleskutsele kõrvaldada internetist terroristlik või vägivaldne äärmuslik sisu, vaid pakuks Europolile ka õigusraamistiku Uus-Meremaaga terrorismi tõkestamise valdkonnas kõrgetasemeline koostöö väljaarendamiseks.

               ·Küberkuritegevus ELi õiguskaitseasutuste jaoks on Uus-Meremaa oluline partner laste seksuaalse ärakasutamise juhtumite uurimisel.

                  Uus-Meremaa politsei osaleb ülemaailmses virtuaalses rakkerühmas ja on selle aktiivne partner. See rakkerühm on Europoli küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskuse peamine partnerlusvõrgustik võitluses internetis toimuva laste seksuaalse kuritarvitamise vastu. ELi liikmesriikide pädevad asutused, kelle ülesanne on uurida selliseid keerulisi kuritegusid ja kes seisavad silmitsi arvukate õiguslike ja tehniliste probleemidega, hindavad kõrgelt Uus-Meremaa tipptasemel eksperditeadmisi internetis toimuva laste seksuaalse kuritarvitamise uurimise valdkonnas ning valmisolekut jagada teadmisi nendel kohtumistel osalejatega. Operatiivkoostöö seisukohast võib Uus-Meremaa anda Europolile olulist lisaväärtust küberkuritegevuse, eelkõige internetis toimuva laste seksuaalse ärakasutamise valdkonnas. Uus-Meremaa politsei ja Uus-Meremaa siseministeeriumi laste internetis ärakasutamise vastase võitluse töörühm on selles valdkonnas aktiivsed ja kogenud ning neil on olnud oluline roll esmatähtsates operatsioonides.

                  Uus-Meremaa on Five Eyes
                  8
                võrgustiku riikidest ainus, kelle puhul Europolil ei ole õiguslikku alust isikuandmete vahetamiseks. See piirab mõlema poole suutlikkust jagada väärtuslikku operatiivteavet ja teha korrapärast koostööd. Samuti loob see olukorra, kus kahepoolseid kontakte tuleb luua liikmesriikidega otse või kolmandast isikust asutuste, sealhulgas Interpoli kaudu. Selliste kontaktide laad kahjustab liikmesriikide tulemuslikkust sellist liiki kuritegude vastu võitlemisel ja jätab nad ilma võimalusest anda oma panus Europoli pakutavasse lisaväärtusesse ja saada sellest kasu, eelkõige terroristliku veebisisu ja internetis toimuva laste seksuaalse ärakasutamise valdkonnas.

               ·Ebaseaduslikud mootorrattajõugud Uus-Meremaa politseil ja Europolil on suur huvi teha koostööd ebaseaduslikke mootorrattajõuke puudutavates küsimustes. Ebaseaduslikud mootorrattajõugud on Uus-Meremaal üha murettekitavam probleem ning Uus-Meremaa politsei moodustas hiljuti jõukudevastase luureüksuse, mille üks peamisi sihtrühmi on ebaseaduslikud mootorrattajõugud. Europoli seire analüüsiprojekt on eriti huvitatud Uus-Meremaa ebaseaduslike mootorrattajõukude liikmete reisidest Euroopasse ja nende karistusregistri andmetest, samuti nende väidetavatest kontaktidest Kagu-Aasia organiseeritud kuritegevusega.

               ·Uimastid Varem on Europol uurinud suuremahulist amfetamiini salakaubavedu EList Uus-Meremaale. Selles valdkonnas on võimalik koostööd veelgi laiendada.

               2.SOOVITUSE ÕIGUSLIK KÜLG

               Määrusega (EL) 2016/794, mis käsitleb Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametit (Europol), on ette nähtud Europoli õigusraamistik, eelkõige tema eesmärgid, ülesanded, pädevus, andmekaitsealased turvameetmed ja välispartneritega koostöö tegemise viisid. Käesolev soovitus on kooskõlas Europoli määruse sätetega
                  9
               .

               Komisjoni soovituse eesmärk on saada nõukogult luba pidada ELi nimel tulevase lepingu üle läbirääkimisi. Õiguslik alus, mille põhjal nõukogu annab loa alustada läbirääkimisi, on ELi toimimise lepingu artikli 218 lõiked 3 ja 4.

               Kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 218 nimetatakse komisjon liidu läbirääkijaks, et sõlmida Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa vahel leping, mis käsitleb isikuandmete vahetamist Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) ja Uus-Meremaa ametiasutuste vahel, kelle pädevusse kuulub võitlemine raske kuritegevuse ja terrorismiga.

               Soovitus:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega antakse luba alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa vahelise lepingu üle, mis käsitleb isikuandmete vahetamist Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) ja Uus-Meremaa ametiasutuste vahel, kelle pädevusse kuulub võitlemine raske kuritegevuse ja terrorismiga

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut (ELi toimimise leping), eriti selle artikli 218 lõikeid 3 ja 4,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

               ning arvestades järgmist:

               1)11. mail 2016 võeti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/794,
                  10
                mida kohaldatakse alates 1. maist 2017.

               2)Määrusega (EL) 2016/794, eelkõige sätetega, mis käsitlevad isikuandmete edastamist Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) poolt kolmandatele riikidele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele, on ette nähtud, et Europol võib edastada isikuandmeid kolmanda riigi asutusele liidu ja kõnealuse kolmanda riigi vahel ELi toimimise lepingu artikli 218 kohaselt sõlmitud rahvusvahelise lepingu alusel, millega nähakse ette piisavad turvameetmed üksikisikute eraelu puutumatuse ning põhiõiguste ja -vabaduste kaitseks.

               3)Tuleks alustada läbirääkimisi, et sõlmida Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa vahel leping, mis käsitleb isikuandmete vahetamist Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) ja Uus-Meremaa ametiasutuste vahel, kelle pädevusse kuulub võitlemine raske kuritegevuse ja terrorismiga.

               4)Nagu on selgitatud ka määruse (EL) nr 2016/794 põhjenduses 35, peaks komisjonil olema võimalik konsulteerida Euroopa Andmekaitseinspektoriga ka lepingu üle peetavate läbirääkimiste käigus ja igal juhul enne lepingu sõlmimist.

               5)Lepingus tuleks austada põhiõigusi ja järgida Euroopa Liidu põhiõiguste harta põhimõtteid, eelkõige harta artiklis 7 tunnustatud õigust era- ja perekonnaelu puutumatusele, artiklis 8 sätestatud õigust isikuandmete kaitsele ja artiklis 47 sätestatud õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele. Lepingut tuleks kohaldada kooskõlas nimetatud õiguste ja põhimõtetega.

               6)Leping ei tohiks mõjutada ega piirata isikuandmete edastamist riigi julgeoleku tagamise eest vastutavate asutuste vahel ega nende asutuste muud laadi koostööd,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Komisjoni volitatakse pidama liidu nimel läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa vahelise lepingu üle, mis käsitleb isikuandmete vahetamist Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) ja Uus-Meremaa ametiasutuste vahel, kelle pädevusse kuulub võitlemine raske kuritegevuse ja terrorismiga.

               Läbirääkimisjuhised on esitatud lisas.

               Artikkel 2

               Läbirääkimiste käigus konsulteeritakse asjaomase [erikomiteega, mille nime lisab nõukogu].

               Artikkel 3

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel, 30.10.2019

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        11. mai 2016. aasta määrus (EL) 2016/794 (ELT L 135, 24.5.2016, lk 53).

                     (2)

                        COM(2017) 608 final.

                     (3)

                        Alžeeria, Egiptus, Iisrael, Jordaania, Liibanon, Maroko, Tuneesia ja Türgi.

                     (4)

                        COM(2015) 185 final.

                     (5)

                        Nõukogu dokument 10384/17, 19. juuni 2017.

                     (6)

                        „Ühtne visioon, ühine tegevus: tugevam Euroopa– Euroopa Liidu üldine välis- ja julgeolekupoliitika strateegia“,
                  http://europa.eu/globalstrategy/et

                     (7)

                        2018. aasta märtsis esitatud seaduseelnõu alusel on privaatsusseadus praegu reformimisel.

                     (8)

                     Luureliit

                  , kuhu kuuluvad

                     Austraalia

                  ,

                     Kanada

                  ,

                     Uus-Meremaa

                  ,

                     Ühendkuningriik

                   ja

                     Ameerika Ühendriigid

                  .

                     (9)

                        Eelkõige määruse (EL) 2016/794 artiklid 3, 23 ja 25 ning VI peatükk.

                     (10)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta määrus (EL) 2016/794, mis käsitleb Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametit (Europol) ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2009/371/JSK, 2009/934/JSK, 2009/935/JSK, 2009/936/JSK ja 2009/968/JSK (ELT L 135, 24.5.2016, lk 53).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,30.10.2019
            COM(2019) 551 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Soovitus: NÕUKOGU OTSUS,
            millega antakse luba alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa vahelise lepingu üle, mis käsitleb isikuandmete vahetamist Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) ja Uus-Meremaa ametiasutuste vahel, kelle pädevusse kuulub võitlemine raske kuritegevuse ja terrorismiga

               LISA

               Läbirääkimiste käigus peaks komisjon püüdma saavutada allpool üksikasjalikult esitatud eesmärgid.

               (1)Lepingu eesmärk peaks olema luua õiguslik alus isikuandmete edastamiseks Europoli ja Uus-Meremaa pädevate ametiasutuste vahel, et toetada ja tugevdada kõnealuse riigi ja liikmesriikide pädevate ametiasutuste meetmeid ning nende vastastikkust koostööd raske rahvusvahelise kuritegevuse ja terrorismi tõkestamisel ja nendega võitlemisel, tagades samas nõuetekohased kaitsemeetmed üksikisikute eraelu puutumatuse, isikuandmete ning põhiõiguste ja -vabaduste kaitseks.

               (2)Eesmärgikohasuse põhimõtte järgimiseks peaks lepingu kohane koostöö ja andmevahetus piirduma ainult selliste kuritegude ja seotud kuritegudega (ühiselt „kuriteod“), mis kuuluvad Europoli pädevusse vastavalt määruse 2016/794 artiklile 3. Koostöö eesmärk peaks eelkõige olema hoida ära terrorismi ja võidelda selle vastu, takistada organiseeritud kuritegevust ning võidelda küberkuritegevusega. Lepingus tuleks kindlaks määrata, milline on selle koostöö ulatus ja millistel eesmärkidel võib Europol edastada andmeid Uus-Meremaa pädevatele ametiasutustele.

               (3)Lepingus tuleks selgelt ja täpselt sõnastada, milliseid turvameetmeid ja kontrolle tuleb Europoli ja Uus-Meremaa pädevate ametiasutuste vahelise isikuandmete vahetamise käigus kohaldada isikuandmete ning üksikisikute põhiõiguste ja -vabaduste kaitseks, sõltumata nende isikute kodakondsusest ja elukohast. Lisaks allpool esitatud turvameetmetele ja ilma et see piiraks võimalike täiendavate turvameetmete kohaldamist, peaksid need hõlmama nõuet, et isikuandmete edastamise suhtes kohaldatakse konfidentsiaalsuskohustusi ja et isikuandmeid ei kasutata surmanuhtluse või muu julma ja ebainimliku kohtlemise taotlemiseks, määramiseks või täitmiseks.

               Eelkõige tuleks teha järgmist.

               (a)Lepingus tuleks esitada põhimõistete määratlused. Eelkõige peaks leping sisaldama isikuandmete määratlust, mis oleks kooskõlas direktiivi (EL) 2016/680 artikli 3 punktiga 1.

               (b)Lepingus tuleks järgida sihtotstarbelisuse põhimõtet, millega tagatakse, et andmeid ei töödelda muul kui edastamisega seotud eesmärgil. Nimetatud põhimõtte huvides tuleks selgelt ja täpselt sõnastada eesmärgid, mille saavutamiseks lepinguosalised lepingu raames isikuandmeid töötlevad, ning need ei tohi olla ulatuslikumad kui konkreetsel juhul vajalik lepingus osutatud terrorismi ja kuritegude tõkestamiseks ja nendega võitlemiseks.

               (c)Kooskõlas lepinguga Europoli poolt edastatud isikuandmeid tuleks töödelda õiglaselt, seaduslikul alusel ja ainult sellel eesmärgil, milleks need edastati. Lepinguga tuleks Europolile kehtestada kohustus teatada andmete edastamise ajal juurdepääsu- või kasutuspiirangutest, sealhulgas seoses andmete edastamise, kustutamise, hävitamise või edasise töötlemisega. Leping peaks kohustama Uus-Meremaa pädevaid asutusi neid piiranguid austama ja täpsustama, kuidas nende piirangute järgimist praktikas rakendatakse. Isikuandmed peaksid olema piisavad, asjakohased ja piirduma sellega, mis on edastamise eesmärgi saavutamiseks vajalik. Andmed peaksid olema täpsed ja ajakohased. Neid ei tohiks säilitada kauem, kui on vajalik nende edastamise eesmärgi saavutamiseks. Lepingule tuleks lisada lisa, mis sisaldab ammendavat loetelu Uus-Meremaa pädevatest asutustest, kellele Europol võib isikuandmeid edastada, ning nende pädevuse lühikirjeldust.

               (d)Välja arvatud üksikjuhtudel, kui see on rangelt vajalik ja proportsionaalne lepingus osutatud kuritegude tõkestamiseks ja nendega võitlemiseks, ja tingimusel, et kohaldatakse nõuetekohaseid turvameetmeid, peaks Europolil olema keelatud edastada isikuandmeid, mis paljastavad rassilise või etnilise päritolu, poliitilised vaated, usulised või filosoofilised veendumused, kuuluvuse ametiühingusse, geneetilised andmed ja andmed tervisliku seisundi või seksuaalelu kohta. Leping peaks samuti sisaldama konkreetseid turvameetmeid, mis on seotud kuriteoohvrite, tunnistajate või teiste teo kohta teavet anda võivate isikute või alaealiste isikuandmete edastamisega.

               (e)Lepinguga tuleks tagada nende üksikisikute kohtulikult kaitstavad õigused, kelle isikuandmeid töödeldakse, nähes ette eeskirjad, mis käsitlevad andmetele juurdepääsu õigust ning õigust andmeid parandada ja kustutada, samuti tuleb ette näha vajalike ja proportsionaalsete piirangute lubamise konkreetsed põhjused. Lepinguga tuleks tagada ka iga sellise isiku kohtulikult kaitstav õigus haldus- ja õiguskaitsele, kelle andmeid lepingu alusel töödeldakse, ja tõhusate õiguskaitsevahendite kehtestamine.

               (f)Lepinguga tuleks ette näha eeskirjad, mis käsitlevad isikuandmete säilitamist, läbivaatamist, parandamist ja kustutamist, logide pidamiseks ja dokumenteerimiseks vajalike andmete jäädvustamist ning teavet, mis tuleb üksikisikutele kättesaadavaks teha. Samuti tuleks selles sätestada isikuandmete automatiseeritud töötlemisega seotud turvameetmed.

               (g)Lepingus tuleks kindaks määrata kriteeriumid, mille alusel tuleks hinnata allika usaldusväärsust ja andmete täpsust.

               (h)Lepinguga tuleks ette näha kohustus tagada isikuandmete turvalisus asjaomaste tehniliste ja korralduslike meetmetega, sealhulgas võimaldades isikuandmetele juurdepääsu ainult volitatud isikutele. Lepinguga tuleks ette näha ka teavitamiskohustus lepingu alusel edastatud isikuandmetega seotud rikkumise korral.

               (i)Uus-Meremaa pädevad ametiasutused tohiksid teavet edastada muudele Uus-Meremaa ametiasutustele, sealhulgas kasutamiseks kohtumenetluses, ainult sel eesmärgil, mil Europol algselt andmed edastas, ning teabe selline edastamine peaks toimuma asjaomastel tingimustel ja selle suhtes tuleks kohaldada nõuetekohaseid turvameetmeid, sealhulgas oleks vaja Europoli eelnevat luba.

               (j)Punktis i osutatud tingimusi tuleks kohaldada ka juhul, kui Uus-Meremaa pädevad ametiasutused edastavad teavet kolmandate riikide ametiasutustele; seejuures peaks kehtima lisanõue, et teavet on lubatud edastada ainult sellistele kolmandatele riikidele, kellele Europol võib määruse 2016/794 artikli 25 lõike 1 alusel isikuandmeid edastada.

               (k)Lepinguga tuleks tagada järelevalvesüsteem, mis hõlmab ühte või mitut sõltumatut avaliku sektori asutust, kes vastutavad andmekaitse eest ja kellel on tegelik uurimis- ja sekkumisõigus, et teostada järelevalvet nende Uus-Meremaa avaliku sektori asutuste üle, kes kasutavad isikuandmeid või vahetavad teavet, ja osaleda kohtumenetlustes. Eelkõige peaks sõltumatutel ametiasutustel olema volitused vaadata läbi üksikisikute kaebused nende isikuandmete kasutamise kohta. Avaliku sektori asutused, kes kasutavad isikuandmeid, peaksid vastutama lepingu kohaselt isikuandmete kaitse normide täitmise eest.

               (4)Seoses lepingu tõlgendamise ja kohaldamisega tuleks ette näha tõhus vaidluste lahendamise kord tagamaks, et lepinguosalised järgivad ühiselt kokkulepitud eeskirju.

               (5)Lepingusse tuleks lisada sätted lepingu järelevalve ja korrapärase hindamise kohta.

               (6)Leping peaks sisaldama sätet jõustumise ja kehtivuse kohta ning sätet, mille kohaselt lepinguosaline võib lepingu lõpetada või peatada, eelkõige juhul, kui kolmas riik ei taga enam tulemuslikult põhiõiguste ja -vabaduste kaitset tasemel, mis on nõutud kõnealuse lepinguga. Peale selle tuleks lepingus täpsustada, kas selle kohaldamisalasse kuuluvate ja enne lepingu kehtivuse peatamist või lõpetamist edastatud isikuandmete töötlemist võib jätkata. Kui isikuandmete jätkuv töötlemine on lubatud, peaks see igal juhul toimuma kooskõlas lepingu sätetega, mis kehtisid lepingu kehtivuse peatamise või lõpetamise ajal.

               (7)Lepingusse võib vajaduse korral lisada klausli selle territoriaalse kohaldamisala kohta.

               (8)Leping peaks olema võrdselt autentne bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles ning sisaldama sellekohast keeleklauslit.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,9.6.2020
            COM(2020) 227 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega antakse luba alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Cooki saarte valitsuse vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu protokolli üle
            {SWD(2020) 102 final} - {SWD(2020) 103 final}

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                  Komisjon teeb ettepaneku alustada läbirääkimisi uue protokolli üle, mis vastaks liikmesriikide kalalaevade tegelikele võimalustele ja vajadustele ning oleks kooskõlas määrusega (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta ja nõukogu 19. märtsi 2012. aasta järeldustega, milles käsitletakse komisjoni teatist ühise kalanduspoliitika välismõõtme kohta.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Euroopa Liit ja Cooki saarte valitsus on sõlminud säästva kalapüügi partnerluslepingu,
                     1
                   mis jõustus 14. oktoobril 2016
                     2
                  . Selle rakendusprotokoll kaotab kehtivuse 13. oktoobril 2020. Protokolliga on kehtestatud liidu laevastiku kalapüügivõimalused ning liidu ja laevaomanike makstav vastav rahaline toetus.

                  Protokolli kohaselt on ELi eelarvest ette nähtud rahaline hüvitis 385 000 eurot esimesel ja teisel aastal ning 350 000 eurot kolmandal ja neljandal aastal juurdepääsu eest võrdluskogusele 7 000 tonni aastas. Samuti maksavad ELi laevaomanikud eraldatud kvoodi eest loatasu vastavalt protokollis sätestatud hindadele. Lisaks eraldatakse ELi eelarvest protokolli nelja-aastase kehtivusaja jooksul 350 000 eurot aastas Cooki saarte kalanduspoliitika toetamiseks.

                  Cooki saartega sõlmitud säästva kalapüügi partnerluslepinguga on ette nähtud tuunikala ja pika rändega liikide püügi võimalused ELi laevadele kahest liikmesriigist (Hispaania ja Prantsusmaa). Praegu on säästva kalapüügi partnerlusleping Cooki saartega ainus aktiivselt rakendatav leping Vaikse ookeani piirkonnas
                     3
                  .

                  Säästva kalapüügi partnerluslepingud aitavad saavutada ühise kalanduspoliitika eesmärke rahvusvahelisel tasandil ning tagada, et liidu püügitegevus liidu vetest väljaspool põhineb samadel põhimõtetel ja nõuetel, mida järgitakse liidu õiguse alusel. Lisaks soodustatakse säästva kalapüügi partnerluslepingutega ELi ja tema partnerite teaduskoostööd ning edendatakse läbipaistvust ja säästvust kalavarude parema majandamise nimel. Säästva kalapüügi partnerluslepingutega soodustatakse majandamist, toetades liikmesriikide ja välisriikide laevastike tegevuse üle tehtavat seiret, kontrolli ja järelevalvet ning rahastades ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata (ETR-) kalapüügi vastast võitlust, ning aidatakse kaasa kohaliku kalandussektori kestlikule arengule, sealhulgas püügitegevusega seotud inimväärsele tööle. Nende lepingute kaudu tugevneb ELi positsioon rahvusvahelistes ja piirkondlikes kalandusorganisatsioonides, Cooki saarte puhul eelkõige Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjonis (WCPFC)
                     4
                  . Säästva kalapüügi partnerluslepingute alusel antavad kalapüügivõimalused põhinevad parimatel saadaolevatel teaduslikel nõuannetel ja aitavad parandada rahvusvaheliste meetmete järgimist.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  Cooki saartega uue protokolli üle peetavad läbirääkimised on kooskõlas ELi välistegevusega Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikides ning eelkõige liidu eesmärkidega, mis on seotud demokraatlike põhimõtete ja inimõiguste austamisega.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Otsuse õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) V osa („Liidu välistegevus“) V jaotise („Rahvusvahelised lepingud“) artikli 218 lõiked 3 ja 4, milles käsitletakse ELi ja kolmandate riikide vahel läbirääkimiste pidamise ja lepingute sõlmimise korda.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

                  Ei ole asjakohane, ELi ainupädevus.

               •Proportsionaalsus

                  Otsus on proportsionaalne taotletava eesmärgiga.

               •Vahendi valik

                  Vahend on ette nähtud ELi toimimise lepingu artikli 218 lõigetega 3 ja 4.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

                  2019.–2020. aastal tegi komisjon Cooki saartega sõlmitud säästva kalapüügi partnerluslepingu kehtiva protokolli järelhindamise ning eelhindamise protokolli võimaliku pikendamise kohta. Hindamise järeldused on esitatud komisjoni talituste töödokumendis
                     5
                  .

                  Hindamisel jõuti järeldusele, et ELi kalandussektor (tuunikalapüük) on kindlalt huvitatud Cooki saarte püügipiirkonnas tegutsemisest ning et protokolli uuendamine on selgelt eelistatav valik. Uuendamata jätmise korral jääks ELi ilma vahendist, mis vastab eri sidusrühmade vajadustele ja ELi enda vajadustele seoses ookeanide üleilmse majandamise tugevdamisega Vaikse ookeani lääne- ja keskosas Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjoni mitmepoolse raamistiku kaudu.

                  Cooki saarte jaoks on ELi sekkumine lisaväärtusega, kuna see tagab eelarvetulu kindluse mitmeks aastaks, ametliku platvormi koostööalaseks valdkondlikuks dialoogiks ja otsesuhtluseks ELiga ning raamistiku ELi tegevuse ühiseks seireks ja kontrolliks. Säästva kalapüügi partnerluslepinguga edendatakse vastutustundlikke püügitavasid ja antakse juurdepääs spetsiaalsele eelarvereale (valdkondlik toetus), et Cooki saared saaksid rahalist toetust riikliku kalanduspoliitika rakendamiseks.

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Hindamise käigus konsulteeriti liikmesriikidega, tööstusharu esindajatega ja rahvusvaheliste kodanikuühiskonna organisatsioonidega ning Cooki saarte kalandussektori haldusasutuste ja kodanikuühiskonnaga. Konsultatsioonid toimusid ka kaugpüügi nõuandekomisjoni raames.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

                  Ei ole asjakohane.

               •Mõjuhinnang

                  Ei ole asjakohane.

               •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

                  Ei ole asjakohane.

               •Põhiõigused

                  Säästva kalapüügi partnerlusleping sisaldab sätet inimõiguste ja demokraatia põhimõtete rikkumise tagajärgede kohta.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Uue protokolli mõju eelarvele on seotud rahalise toetuse maksmisega Cooki saartele, mis on vastavuses praegusele mitmeaastase finantsraamistikuga, eelkõige säästva kalanduse partnerluslepinguid käsitleva eelarverea
                     6
                   assigneeringutega. Iga-aastased kulukohustuste ja maksete summad, sh reservi eelarverida aasta alguseks jõustumata ettepanekute jaoks, määratakse kindlaks iga-aastase eelarvemenetluse käigus.

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

                  Läbirääkimisi on kavas alustada 2020. aasta teises või kolmandas kvartalis.

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

                  Komisjon soovitab järgmist:

                  – nõukogu peaks volitama komisjoni alustama ja pidama läbirääkimisi Cooki saarte valitsusega säästva kalapüügi partnerluslepingu uue protokolli sõlmimiseks;

                  – ELi esindajaks neil läbirääkimistel tuleks nimetada komisjon;

                  – komisjon peaks läbirääkimisi pidades konsulteerima erikomiteega, nagu on sätestatud ELi toimimise lepingus;

                  – nõukogu peaks kiitma heaks käesolevale soovitusele lisatud läbirääkimisjuhised.

               Soovitus:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega antakse luba alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Cooki saarte valitsuse vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu protokolli üle

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 218 lõikeid 3 ja 4,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

               ning arvestades järgmist:

               (1)Tuleks alustada läbirääkimisi, et sõlmida Euroopa Liidu ja Cooki saarte valitsuse vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu uus protokoll.

               (2)Juhuks kui on vaja vältida püügitegevuse katkemist pikaks ajavahemikuks, tuleks komisjonile samuti anda luba leppida kokku Euroopa Liidu ja Cooki saarte valitsuse vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu praeguse protokolli kehtivuse piiratud ajaks pikendamises
                  7
               ,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Komisjonile antakse luba pidada liidu nimel läbirääkimisi Cooki saarte valitsusega säästva kalapüügi partnerluslepingu uue protokolli üle.

               Samuti antakse komisjonile luba leppida kokku Euroopa Liidu ja Cooki saarte valitsuse vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu praeguse protokolli kehtivuse piiratud ajaks pikendamises.

               Artikkel 2

               Läbirääkimisjuhised on esitatud lisas.

               Artikkel 3

               Läbirääkimiste pidamisel konsulteeritakse nõukogu ELi välise kalanduspoliitika töörühmaga.

               Artikkel 4

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ELT L 131, 20.5.2016, lk 3.

                     (2)

                        ELT L 131, 20.5.2017, lk 10.

                     (3)

                        Säästva kalapüügi partnerluslepingud ELi ning vastavalt Mikroneesia Liiduriikide, Saalomoni Saarte ja Kiribatiga on praegu soikunud, sest kehtivat rakendusprotokolli ei ole.

                     (4)

                  http://www.fao.org/fishery/rfb/WCPFC/en
                  , organ loodi rahvusvahelise õiguse alusel, et kaitsta ja majandada piirkonnas pika rändega liike.

                     (5)

                        [viide]

                     (6)

                        Vt peatükk 40 (reservi eelarverida 40 02 41) kooskõlas mitmeaastase finantsraamistiku institutsioonidevahelise kokkuleppega (2013/C 373/01).

                     (7)

                        Euroopa Liidu ja Cooki saarte valitsuse vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu rakendamise protokoll (ELT L 131, 20.5.2016, lk 10).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,9.6.2020
            COM(2020) 227 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Soovitus:NÕUKOGU OTSUS,
            millega antakse luba alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Cooki saarte valitsuse vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu protokolli üle
            {SWD(2020) 102 final} - {SWD(2020) 103 final}

               LISA

               Läbirääkimisjuhised Euroopa Liidu ja Cooki saarte valitsuse vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu uue protokolli jaoks

               Läbirääkimiste eesmärk on sõlmida Euroopa Liidu ja Cooki saarte valitsuse vahel säästva kalapüügi partnerluslepingu protokoll kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1380/2013
                  1
                ja nõukogu 19. märtsi 2012. aasta järeldustega,
                  2
                milles käsitletakse komisjoni 13. juuli 2011. aasta teatist ühise kalanduspoliitika välismõõtme kohta
                  3
               .

               Selleks et tagada uue protokolli abil säästva ja vastutustundliku kalapüügi edendamine, on komisjoni eesmärgid läbirääkimistel järgmised:

               ·tagada juurdepääs Cooki saarte kalapüügipiirkonnale ning anda liidu kalalaevadele nimetatud piirkonnas püügitegevuseks vajalikud kalapüügiload;

               ·võtta igakülgselt arvesse parimaid saadaolevaid teadusalaseid nõuandeid ja piirkondlike kalandusorganisatsioonide poolt vastu võetud asjaomaseid majandamiskavasid, et tagada ja parandada püügitegevuse keskkonnasäästlikkust, suunates selle ainult püügiülejäägile, võttes arvesse kohaliku laevastiku püügivõimsust ning pöörates samas erilist tähelepanu sellele, et asjaomased kalavarud on ühised varud;

               ·seada eesmärgiks omandada neist kalavarudest liidu laevastiku huvidele vastav asjakohane osa, kui nende varude vastu tunnevad huvi ka teised välisriikide laevastikud;

               ·tagada, et juurdepääs kalavarudele põhineb liidu laevastiku varasemal ja tulevasel tegevusel asjaomases piirkonnas, võttes samas arvesse uusimaid ja parimaid saadaolevaid teaduslikke hinnanguid;

               ·jätkata dialoogi valdkondliku poliitika tugevdamiseks, et toetada vastutustundliku kalanduspoliitika rakendamist kooskõlas riigi arengueesmärkidega, eelkõige mis puudutab püügitegevuse juhtimist, järelmeetmeid, kontrolli ja seiret ning teadusalaseid nõuandeid, ning võttes arvesse kalapüügiga tegeleva kohaliku kogukonna elatusvahendeid ja huvisid;

               ·lisada säte inimõiguste ja demokraatia põhimõtete rikkumise tagajärgede kohta;

               ·tagada, et protokoll soodustaks merendustegevusega seotud majanduskasvu ja inimväärse töö edendamist, võttes arvesse asjakohaseid Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsioone.

               Protokollis tuleks eelkõige määrata kindlaks järgmised aspektid:

               –liidu laevadele tagatavad kalapüügivõimalused püügiliikide kaupa,

               –rahaline hüvitis ja selle maksmise tingimused ning

               –valdkondliku toetuse rakendamise viisid.

               Selleks et vältida püügitegevuse katkemist, peaks uus protokoll sisaldama sätet, millega nähakse ette protokolli ajutine kohaldamine alates kehtiva protokolli kohaldamisaja lõppemisest.

               Juhul, kui Euroopa Liidu ja Cooki saarte valitsuse vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu uue protokolli üle peetavad läbirääkimised võtavad oodatust rohkem aega
                  4
                ning selleks, et vältida püügitegevuse katkemist pikaks ajavahemikuks, peaks komisjonil olema võimalik leppida Cooki saarte valitsusega kokku praeguse protokolli
                  5
                kehtivuse pikendamises piiratud ajaks, kuid võimaluse korral mitte rohkem kui üheks aastaks, jätkates samal ajal püüet jõuda uues protokollis kokkuleppele kooskõlas eespool nimetatud eesmärkidega.

                     (1)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

                     (2)

                        Viide: ST 7087 2012 REV 1 COR 1, 20.3.2012.

                     (3)

                        Viide: KOM(2011) 417 (lõplik), 13.7.2011.

                     (4)

                        Eelkõige COVID-19 pandeemiast tingitud praeguse ülemaailmse sanitaarolukorraga seotud tagajärgede tõttu.

                     (5)

                        Euroopa Liidu ja Cooki saarte valitsuse vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu rakendamise protokoll (ELT L 131, 20.5.2016, lk 10).


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,23.3.2021
            COM(2021) 138 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega antakse luba alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Angola Vabariigi vahelise investeeringute hõlbustamise lepingu üle

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               Nõukogu võttis 19. detsembril 2019 vastu otsuse,
                  1
                millega muudeti läbirääkimisjuhiseid läbirääkimiste pidamiseks majanduspartnerluslepingute sõlmimiseks Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani (AKV) riikide ja piirkondadega niivõrd, kuivõrd need kuuluvad liidu pädevusse (edaspidi „2019. aasta läbirääkimisjuhised“). Nende läbirääkimisjuhistega uuendati varasemaid laialdasi volitusi ja läbirääkimisjuhiseid, mille nõukogu oli välja andnud 12. juunil 2002 (9930/072).

               Muudetud läbirääkimisjuhiste punkti 6.2 esimeses lõigus on sätestatud: „Investeeringud. Kooskõlas eesmärgiga „vähendada vaesust ja see lõpuks kaotada kooskõlas kestliku arengu eesmärgiga“ (ning võttes arvesse Cotonou lepingu artikleid 1, 29, 75–78 ja II lisa ning sellele järgneva lepingu (kui seda hakatakse kohaldama) asjakohaseid sätteid) lepivad lepinguosalised kokku raamistiku loomises, mis hõlbustab, tõhustab ja stimuleerib nendevahelisi vastastikku kasulikke kestlikke investeeringuid, võttes arvesse mitmepoolseid algatusi investeeringute hõlbustamise valdkonnas. Kõnealune raamistik põhineb diskrimineerimiskeelu, avatuse, läbipaistvuse ja stabiilsuse põhimõtetel. Lepinguosalised edendavad atraktiivse ja stabiilse investeerimiskeskkonna arengut, toetades investorite jaoks stabiilseid ja läbipaistvaid reegleid, ning püüavad parandada finantsalast kaasatust ja juurdepääsu rahastamisele.“

               Angola ei ole veel ELi ja SADC majanduspartnerluslepingu riikide vahelise majanduspartnerluslepingu osaline
                  2
                ja nimetatud leping ei sisalda sätteid investeeringute hõlbustamise kohta.

               Euroopa Komisjoni juhtiv asepresident Valdis Dombrovskis ning Angola kaubandus- ja tööstusminister Victor Fernandes tegid 8. septembril 2020. aastal ühisavalduse,
                  3
                milles nad kinnitasid kavatsust alustada lisaks majanduspartnerluslepingule ka ettevalmistavaid arutelusid ELi ja Angola investeerimislepingu üle, mis tuleks sõlmida investeerimise hõlbustamiseks.

               Kehtivate, 2019. aastal uuendatud läbirääkimisjuhiste kohaselt volitab nõukogu komisjoni pidama AKV riikide ja piirkondadega läbirääkimisi majanduspartnerluslepingute sõlmimiseks mitmesugustel teemadel, sealhulgas investeeringute hõlbustamise üle
                  4
               . Kuna Angola on valmis kõnealust küsimust käsitleva lepingu üle ELiga läbirääkimisi pidama, siis eeltoodut arvesse võttes soovitab komisjon alustada Angolaga läbirääkimisi investeeringute hõlbustamise lepingu üle. Et tagada sidusus ja järjepidevus teiste AKV riikidega investeeringute hõlbustamise küsimustes peetavate läbirääkimistega, peaksid läbirääkimised Angolaga lähtuma 2019. aasta investeeringute hõlbustamise läbirääkimisjuhistest (punkti 6.2 esimene lõik).

               Käesoleva lepingu üldine eesmärk on parandada investeerimiskliimat ning hõlbustada lepinguosaliste vahelist investeeringute kaasamist ja säilitamist vastavalt välismaiste otseinvesteeringute tänapäevastele lihtsustatud eeskirjadele, meetmetele ja menetlustele. Nii edendaks leping kestlikku arengut, majanduskasvu ja töökohtade loomist ning tugevdaks ELi ja Angola kahepoolseid investeerimissuhteid. Samuti oleks leping kindel platvorm Angola majanduse mitmekesistamiseks ja selle lõimimiseks maailmamajandusse.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

               Eesmärgid on kooskõlas Euroopa Liidu lepinguga, milles on sätestatud, et Euroopa Liidul tuleks ergutada kõikide riikide integreerimist maailmamajandusse muu hulgas rahvusvahelise kaubanduse tõkete järkjärgulise kaotamise kaudu
                  5
               .

               Eesmärgid on ka täielikult kooskõlas Cotonou lepingu ja selle järglaslepingu eesmärkide ja üldpõhimõtetega.

               Käesolev ettepanek on kooskõlas ELi igakülgse Aafrika-strateegiaga,
                  6
                mille kohaselt peaks EL töötama välja ambitsioonikama korra, et hõlbustada, meelitada ligi ja toetada investeeringuid Aafrikas.

               Ettepanek täiendab ka praegu Maailma Kaubandusorganisatsiooni raames arengu soodustamise nimel investeeringute hõlbustamiseks peetavaid läbirääkimisi.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  Eesmärgid on kooskõlas muude ELi poliitikavaldkondadega, eelkõige ELi arengupoliitikaga.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Käesoleva õigusakti menetlusõiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõiked 3 ja 4. Rahvusvahelise lepingu üle läbirääkimisi pidada soovitades ei osuta komisjon materiaalõiguslikule alusele.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

                  Kavandatavad läbirääkimised on peamiselt ühise kaubanduspoliitika teemalised. ELi lepingu artikli 5 lõike 3 kohaselt ei kohaldata subsidiaarsuse põhimõtet valdkondades, mis kuuluvad ELi ainupädevusse. Ühine kaubanduspoliitika on Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 3 loetletud valdkonnana, mis kuulub liidu ainupädevusse. See poliitika hõlmab kaubanduslepingute üle läbirääkimiste pidamist muu hulgas ELi toimimise lepingu artikli 207 kohaselt.

                  Komisjoni soovitus on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega, kuna rahvusvaheline leping on peamine vahend, mille abil koos rahvusvahelise õiguse subjekti, näiteks välisriigiga, võetakse vastastikusi õigusi ja kohustusi.

               •Valitud vahend

                  Euroopa Liidu Nõukogu otsus.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

                  Ei kohaldata.

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Komisjon korraldas 2020. aasta juunist novembrini toimunud avaliku konsultatsiooni,
                     7
                   et saada Euroopa Parlamendilt, liikmesriikidelt, sidusrühmadelt ja kodanikuühiskonna organisatsioonidelt teavet, mida on vaja Euroopa Liidu kaubanduspoliitika läbivaatamiseks, sealhulgas ELi kaubandus- ja investeerimissuhete tugevdamiseks naaberriikide ja Aafrikaga.

                  Komisjon konsulteerib korrapäraselt sidusrühmadega, muu hulgas kaubanduslepingute eksperdirühmas
                     8
                   ja kodanikuühiskonna dialoogi
                     9
                   raames.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

                  Ettepanek tugineb välisekspertide teabele, mis koguti Euroopa Komisjoni tellitud ja Maailmapanga teostatud projekti tulemusel. Projekti aruannete kohaselt osutasid investorid
                     10
                   sellistele arengumaadesse tehtavaid investeerimisotsuseid mõjutavatele teguritele nagu läbipaistvuse ja prognoositavuse puudumine riigiasutustega suhtlemisel, seaduste ja eeskirjade ootamatu muutmine ning viivitused valitsuse lubade ja heakskiitude saamisel. Ettepanek hõlmabki neid valdkondi.

               •Mõju hindamine

                  Nõukogu otsus 2019. aasta läbirääkimisjuhiste kohta kehtib ka AKV riikide ja piirkondadega investeeringute hõlbustamiseks peetavate läbirääkimiste suhtes. Käesolev otsus tehakse vastavalt kehtivale korrale ja võrreldes nõukogu otsusega puudub sellel täiendav mõju 2019. aasta läbirääkimisjuhistele.

               •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

                  Ei kohaldata.

               •Põhiõigused

                  Algatus on täielikult kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Algatus ei mõjuta eelarvet.

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamine ja aruandlus

                  Ei kohaldata.

               •Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul)

                  Ei kohaldata.

               •Menetluslikud aspektid

               ELi nimel peab läbirääkimisi komisjon. Kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 4 soovitatakse, et Euroopa Liidu Nõukogu määraks komitee, kellega läbirääkimiste käigus tuleb konsulteerida.

               Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikele 10 tuleb Euroopa Parlamenti kõigil menetluse etappidel teavitada.

               Komisjon avaldab käesoleva soovituse ja selle lisa kohe pärast nende vastuvõtmist.

               Komisjon soovitab loa avalikustada kohe pärast nõukogus vastuvõtmist.

               Soovitus:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega antakse luba alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Angola Vabariigi vahelise investeeringute hõlbustamise lepingu üle

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 218 lõikeid 3 ja 4,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

               ning arvestades järgmist:

               (1)Tuleks alustada läbirääkimisi Angolaga investeeringute hõlbustamise lepingu sõlmimiseks.

               (2)Nõukogu otsusega (EL) 2020/13
                  11
                muudeti läbirääkimisjuhiseid läbirääkimiste pidamiseks majanduspartnerluslepingute sõlmimiseks Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani (AKV) riikide ja piirkondadega niivõrd, kuivõrd need kuuluvad liidu pädevusse.

               (3)Et tagada nende sidusus ja järjepidevus teiste AKV riikidega investeeringute hõlbustamise küsimustes peetavate läbirääkimistega, peaksid läbirääkimised Angolaga lähtuma otsuses (EL) 2020/13 esitatud investeeringute hõlbustamise läbirääkimisjuhistest,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Komisjonile antakse luba pidada liidu nimel Angola Vabariigiga läbirääkimisi investeeringute hõlbustamise lepingu üle.

               Artikkel 2

               Läbirääkimisjuhised on esitatud otsuse (EL) 2020/13 addendum’i punkti 6.2 esimeses lõigus.

               Artikkel 3

               Läbirääkimiste käigus konsulteeritakse [erikomiteega, mille nime lisab nõukogu].

               Artikkel 4

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Nõukogu 19. detsembri 2019. aasta otsus (EL) 2020/13, millega muudetakse läbirääkimisjuhiseid läbirääkimiste pidamiseks majanduspartnerluslepingute sõlmimiseks Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide ja piirkondadega sel määral, mil need kuuluvad liidu pädevusse (ELT L 6, 10.1.2020, lk 101–111).

                     (2)

                        Angola on juba alustanud ELi ja SADC majanduspartnerluslepingu riikide (praegu Botswana, Eswatini, Lesotho, Mosambiik, Namiibia ja Lõuna-Aafrika) vahelise majanduspartnerluslepinguga ühinemise protsessi.

                     (3)

                        https://eeas.europa.eu/headquarters/headquarters-homepage/84859/5th-angola-eu-ministerial-meeting-joint-way-forward_en

                     (4)

                        Nii näiteks käivad praegu läbirääkimised viie Ida- ja Lõuna-Aafrika riigiga senise majanduspartnerluslepingu süvendamiseks.

                     (5)

                        ELi lepingu artikli 21 lõike 2 punkt e.

                     (6)

                        2020. aasta ühisteatis „Tervikliku Aafrika strateegia suunas“
                  https://ec.europa.eu/international-partnerships/system/files/communication-eu-africa-strategy-join-2020-4-final_en.pdf

                     (7)

                        https://trade.ec.europa.eu/consultations/index.cfm?consul_id=266

                     (8)

                  http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/expert-groups/

                     (9)

                  http://trade.ec.europa.eu/civilsoc/meetdetails.cfm?meet=11531

                     (10)

                        Vt Maailmpanga aruanne „Retention and Expansion of Foreign Direct Investment, Political Risk and Policy Responses“
                  http://documents1.worldbank.org/curated/en/387801576142339003/pdf/Political-Risk-and-Policy-Responses.pdf

                     (11)

                        Nõukogu 19. detsembri 2019. aasta otsus (EL) 2020/13, millega muudetakse läbirääkimisjuhiseid läbirääkimiste pidamiseks majanduspartnerluslepingute sõlmimiseks Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide ja piirkondadega sel määral, mil need kuuluvad liidu pädevusse (ELT L 6, 10.1.2020, lk 101).