               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,30.11.2018
            COM(2018) 776 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega antakse luba alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Euroopa naabruspoliitika lõunapiirkonna iga üksiku riigi vahel, et leppida kokku tingimused, mille kohaselt laiendada Euroopa Geostatsionaarse Navigatsioonilisasüsteemi (EGNOS) teenuste pakkumist Euroopa naabruspoliitika kaudu

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Euroopa Geostatsionaarne Navigatsioonilisasüsteem (EGNOS) võimaldab kasutada olemasolevaid avatud satelliitnavigatsiooni signaale ohutuse seisukohast kriitilistes transpordivaldkonna rakendustes, näiteks õhusõiduki juhtimiseks ja maandamiseks olukorras, kus maapealsel raadiosidel põhinevate abiseadmete kasutamise võimalused on piiratud või puuduvad.

               EGNOS ja Galileo on Euroopa Liidu kaks satelliitnavigatsiooni programmi, mille toimimist reguleerib GNSSi määrus
                  1
               .

               Euroopa naabruspoliitika lõunapoolsete riikide
                  2
                ja ELi satelliitnavigatsiooni alane koostöö toimub Euroopa – Vahemere piirkonna transpordikoostöö raames. Euroopa naabruspoliitika
                  3
                osaks olev Euroopa – Vahemere piirkonna transpordikoostöö tugineb 1995. aastal Barcelonas alguse saanud raamistikule, millest on pärast 2008. aastat kujunenud välja Vahemere Liit, vastavalt riigipeade ja valitsusjuhtide kohtumisel vastu võetud ühisdeklaratsioonile
                  4
               .

                  Määruse (EL) nr 1285/2013 („GNSSi määrus“)
                     5
                   artikli 2 lõike 5 kolmandas lõigus on sätestatud, et tehnilise teostatavuse piires ning rahvusvaheliste lepingute alusel võidakse EGNOSe süsteemi laiendada Euroopa naabruspoliitika riikidele. Selline laiendamine ei tohi põhjustada viivitusi EGNOSe geograafilise ulatuse laiendamises liikmesriikide Euroopas asuvatele territooriumitele.

               EGNOSe laiendamine Euroopa naabruspoliitika lõunapoolsetele riikidele vastab nimetatud kriteeriumidele ning on järg esialgsetele meetmetele, mis võeti mõningate EGNOSe maajaamade paigaldamisega väljaspool Euroopat. Laienemisel on kaks eesmärki: tugevdada EGNOSe leviala ELi ääremaadel ja hõlmata EGNOSega ka Euroopa naabruspoliitika lõunapoolsed riigid, et süsteem seal kasutusele võtta.

               EGNOSe laiendamine naabruspoliitika lõunapoolsetesse riikidesse ei põhjusta viivitusi EGNOSe geograafilise ulatuse laiendamises kogu ELis. Vastupidi – tänu sellele paraneb EGNOSe katvus ELi lõuna-, kagu- ja edelapiirkondades, eeskätt Atlandi ookeanis asuvatel Portugali ja Hispaania saartel, Küprosel, Kreekas, Maltal ja Itaalias.

               Euroopa Kosmoseagentuuri 2015. aasta analüüsis,
                  6
                mida toetas tööstuse 2017. aasta pakkumine EGNOSe 3. versiooni arendamiseks, kinnitati, et selline laiendamine on tehniliselt teostatav, ja järeldati, et kolmest EGNOSe maajaamast piisab Euroopa naabruspoliitika lõunapoolsete riikide kogu õhuruumi katmiseks.

               Euroopa Komisjoni asjaomased talitused on alates 2009. aastast teinud koos Euroopa välisteenistusega tööd selle nimel, et laiendada EGNOSega hõlmatud ala Vahemere lõunaosale (st Euroopa naabruspoliitika lõunapoolsetele riikidele) ja võtta EGNOSe ohutusteenus seal kasutusele lennunduses ja muudes transpordisektorites. EGNOSega hõlmatud ala laiendamine on kõigile kasulik algatus. ELi poolt vaadates tugevnevad tänu sellele sidemed naaberriikidega ja tööstuse jaoks tekib uusi turulepääsuvõimalusi, Euroopa naabruspoliitika lõunapoolsed riigid aga saavad EGNOSele juurdepääsu ning nende kulutused on ELi avaliku sektori senistest investeeringutest oluliselt väiksemad.

               Aastate jooksul on saavutatud märkimisväärset edu ja Euroopa naabruspoliitika lõunapoolsete riikide transpordiasutused on üles näidanud olulist huvi. Nende arvates on EGNOSe ohutusteenus vahend, mis võimaldab tulemuslikult täita Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) nõudeid, ning nad usuvad, et EGNOSe pakutava tehnoloogia baasil saab luua uusi teenuseid ja rakendusi nii transpordi- kui ka muudes valdkondades.

                     7
                  Aastatel 2014–2016 väljendas kuus Euroopa naabruspoliitika lõunapiirkonna riiki kõrgeimal poliitilisel tasemel oma ametlikku huvi EGNOSt käsitleva rahvusvahelise lepingu sõlmimise suhtes ELiga.

               Oleks hea, kui EL reageeriks Euroopa naabruspoliitika lõunapiirkonna riikide EGNOSe ohutusteenuse saamisega seotud ootustele positiivselt. EGNOSega hõlmatud ala sellise laiendamise strateegilised aspektid muutuvad üha selgemaks, kui võtta arvesse globaalse satelliitnavigatsioonisüsteemi teenuste muude pakkujate tegevust selles piirkonnas.

                  Euroopa naabruspoliitika iga lõunapoolse riigiga individuaalselt sõlmitava kahepoolse rahvusvahelise erilepinguga nähakse ette asjakohased juhtimisskeemid, määratletakse iga poole rollid ja vastutus ning otsustatakse, milline on rahaline vastutus, mis seondub igas Euroopa naabruspoliitika lõunapoolses riigis EGNOSel põhinevate teenuste pakkumiseks vajaliku taristu arendamise ja toimimisega.

               Käesolevas soovituses on võetud arvesse EGNOSe Euroopa naabruspoliitika lõunapoolsetesse riikidesse laiendamise turvalisusega seotud aspekte, kaas arvatud Euroopa välisteenistuse hinnangut kõnealuse piirkonna geopoliitilisele olukorrale. Turvalisusega seotud aspektide jälgimine ja nende suhtes meetmete võtmine jätkub ka läbirääkimiste ja kasutuselevõtu etapis. See hõlmab EGNOSe maapealse taristu kasutuselevõtu asukohtade valikut ja nende kaitsmist etapis, mil EGNOS hakkab Euroopa naabruspoliitika lõunapiirkonna riikides tööle.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

               EGNOSe laienemist Euroopa naabruspoliitika lõunapoolsetesse riikidesse on käsitletud piirkondliku transpordi 2014.–2020. aasta tegevuskavas ja Vahemere Liidu 2013. ja 2014. aasta resolutsioonis.

               EGNOSe ohutusteenuse laiendamine Põhja-Aafrikasse ja Lähis-Itta muudab maandumise ohutumaks ka väiksemates, piirkondlikes ja turismisihtkohtades; tänu sellele ühtlustub ELi ja Euroopa naabruspoliitika lõunapiirkonna riikides pakutava ohutuse tase ja selle tulemusena suureneb EGNOSe kasutatavus üle nende kahe piirkonna lendavate lennuettevõtjate seas.

               Peale selle on EGNOSe laienemine Euroopa naabruspoliitika lõunapoolsetesse riikidesse kooskõlas samalaadsete EGNOSe laienemiste ja EGNOSel põhinevate süsteemidega, näiteks samalaadse laienemisega Ukrainasse
                  8
                ja EGNOSe tehnoloogial põhinevate iseseisvate satelliidipõhiste tugisüsteemide loomisega Aafrikas, millega tehakse algust 17 ASECNA riigis
                  9
               . Seega tagab EGNOS ühetaolise katvuse Euroopa ja Aafrika mandril ning muudab lendamise ja maandumise turvalisemaks.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

               Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteemidel on oluline koht Euroopa Liidu poliitikas, mille eesmärk on tagada maismaa-, mere- ja õhutranspordi taristute täielik lõimimine ohutu, sujuva, majandusliku ja keskkonnasõbraliku navigatsiooni huvides. Neid süsteeme on rahvusvaheliselt propageeritud satelliitnavigatsiooni käsitlevate koostöölepingute kaudu, mis on sõlmitud muu hulgas selliste riikidega nagu Maroko, Ukraina, USA, Norra, Šveits ja Lõuna-Korea.

               Kõik Euroopa naabruspoliitika lõunapoolsed riigid püüdlevad selle poole, et järgida lennuliikluse korraldamises ICAO suutlikkusel põhineva navigatsiooni (PBN) nõudeid. EGNOS aitab oluliselt kaasa lennuliikluse korraldamise ajakohastamisele Euroopas ja ühtse Euroopa taeva rakendamisele. EGNOSe laiendamine Euroopa naabruspoliitika lõunapoolsetele riikidele aitab vähendada lennundusnavigatsiooniteenuste killustatust Vahemere piirkonnas. Ühtlasi toetab EGNOSe laienemine Euroopa naabruspoliitika lõunapoolsetesse riikidesse integreeritud Euroopa – Vahemere piirkonna transpordiala loomist, mis hõlmaks ligikaudu miljardit inimest nii ELis kui ka naaberriikides.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõige 3 ja artikli 218 lõige 4.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

                  Liikmesriigid ei suuda ettepaneku eesmärke saavutada, sest satelliitnavigatsiooniprogramm EGNOS on Euroopa algatus, mida haldab Euroopa Komisjon. See tähendab, et läbiräägitava lepingu kohaldamisala ei saa piirduda ühegi üksiku liikmesriigi või liikmesriikide rühmaga, vaid mõjutab kogu ELi tervikuna.

                  Alternatiivsed lahendused (nt ELi liikmesriikide ja iga Euroopa naabruspoliitika lõunapiirkonna riigi vaheliste kahepoolsete suhete võrgustik) tooksid kaasa suure ebatõhususe, viivituste ja vastuolude riski, mis hakkaksid peagi suurendama liidu eelarvest kantavaid kulusid. Kui ELi ja Euroopa naabruspoliitika lõunapiirkonna üksikute riikide vaheline koostöö EGNOSe teenuste pakkumise vallas peaks ebaõnnestuma, oleks ELi tööstuse jaoks tegemist käestlastud võimalusega ning strateegilisest seisukohast nõrgendaks see ELi positsiooni Euroopa naabruspoliitika lõunapiirkonnas.

                  Määruse 1285/2013 artiklis 29 on sätestatud, et liit võib sõlmida programmide raames lepinguid kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega vastavalt ELi toimimise lepingu artiklis 218 sätestatud menetlusele.

               •Proportsionaalsus

                  Lepingu sõlmimine on kavandatud eesmärkidega proportsionaalne.

               •Vahendi valik

                  Määruse 1285/2013 artiklis 29 on selgelt sätestatud, et liit sõlmib EGNOSe kontekstis rahvusvahelisi lepinguid. Lisaks on määruse artikli 2 lõikes 5 selgelt sätestatud võimalus laiendada EGNOSe süsteemi geograafilist ulatust maailma muudele piirkondadele, täpsustades muu hulgas, et selline laienemine võib puudutada Euroopa naabruspoliitika riike. Ühtlasi on määruses täpsustatud, et tehnilise teostatavuse korral laiendatakse süsteemi rahvusvahelise lepinguga.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

               EGNOSe laadsete satelliidipõhiste tugisüsteemide kasutamist Euroopa naabruspoliitika lõunapoolsetes riikides on hinnatud nii sotsiaal-majandusliku kui ka tehnilise külje pealt. Aastaid kestnud sellealase koostöö käigus on analüüsi tulemusi Euroopa naabruspoliitika lõunapiirkonna sidusrühmadega mitmel korral jagatud ja arutatud.

               Aastatel 2007–2015 paigaldati komisjoni rahastatud Euroopa – Vahemere piirkonna globaalsete satelliitnavigatsioonisüsteemide I ja II projekti raames mõningad EGNOSe maapealse taristu elemendid, et pakkuda minimaalset katvust ja teha koos kohalike tsiviillennundusametite, õhuruumi kasutajate ja aeronavigatsiooniteenuste pakkujatega tehnilistes küsimustes, oskusteabe edastamise ja suutlikkuse suurendamise vallas katseid ja uuringuid, et eksperimenteerida maandumisprotseduuridega ja hinnata saadavat kasu. Sellega seoses tehti ka õiguslik analüüs, mille käigus selgitati välja pakkumisel aluseks võetav lennundusspetsiifiline ICAO õigusraamistik. Samuti tehti täpselt kindlaks iga riigi satelliitnavigatsioonistrateegia ja rakenduskavad.

               Lisaks tehti iga riigi kohta kulude-tulude analüüs, mis kinnitas, et EGNOSe laiendamine Euroopa naabruspoliitika lõunapoolsetesse riikidesse on kokkuvõttes kasulik ning sellega kaasneb EGNOSe positiivne mõju iga Euroopa naabruspoliitika lõunapoolse riigi lennundusele ja mitmeliigilisele transpordile. Kulude-tulude analüüsi kohaselt on Euroopa naabruspoliitika lõunapoolse piirkonna netokasu üle 1 miljardi euro. Analüüside tegemisse olid täielikult kaasatud ka partnerid Euroopa naabruspoliitika lõunapoolsest piirkonnast ning tulemusi on Euroopa naabruspoliitika lõunapiirkonna riikide esindajate ja sidusrühmadega jagatud ja arutatud mitmel seminaril. Kõigi Euroopa – Vahemere piirkonna globaalsete satelliitnavigatsioonisüsteemide töörühmade 2013., 2012. ja 2011. aasta järeldustes paluti komisjonil viia lõpule EGNOSe laiendamine Euroopa naabruspoliitika lõunapiirkonna õhuruumi.

                  ELi kosmosetööstuse varustav pool saab kasu maapealse taristu kasutuselevõtuga seotud turust ning ELi järeltööstus (EGNOSe rakendused) saab kasu suurema turu kättesaadavusest. Tänu vastastikusele kasule ja pikaajalisele strateegilisele mõjule tugevnevad ka ELi transpordiasutuste ja sidusrühmade ning nende Euroopa naabruspoliitika lõunapiirkonna partnerite tehniline koostöö ja sidemed.

                  Pealegi on kinnitatud, et EGNOSe laiendamine Euroopa naabruspoliitika lõunapiirkonna riikidesse ei põhjusta viivitusi EGNOSe geograafilise ulatuse laiendamise lõpuleviimises ELi liikmesriikide Euroopas asuvatel territooriumidel.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

                  Asjaomased teadus-/erialavaldkonnad

                  Satelliitnavigatsiooni eksperdid, eksperdid täpse satelliitpositsioneerimise kasutamisega seotud valdkondades (lennundus, mereliiklus, raudteeliiklus, maanteeliiklus, põllumajandus, maa majandamine)

                  Kasutatud metoodika

                  Laialdased konsultatsioonid ja suhtlus asjaomaste ametiasutuste, partnerite ja kasutajatega kahe Euroopa – Vahemere piirkonna programmi raames rahastatud projekti käigus (EuroMed GNSS I, 2007–2011 ja EuroMed GNSS II, 2012–2015). Tööstuskonsortsiumite, ELi ja liikmesriikide ja Euroopa naabruspoliitika lõunapiirkonna riikide ametiasutuste tehtud analüüs ja uuringud.

                  Peamised organisatsioonid/eksperdid, kellega on konsulteeritud

                  Transpordiministeeriumid, tsiviillennundusametid, lennujaamad, lennuettevõtjad kõigist Euroopa naabruspoliitika lõunapiirkonna riikidest. Euroopa Kosmoseagentuur, Euroopa satelliiditeenuste pakkuja (European Satellite Services Provider ehk ESSP), Euroopa GNSSi Agentuur, Euroopa välisteenistus, kosmosetööstus, satelliitnavigatsiooni ja lennunduse eksperdid ja tööstuse esindajad nii EList kui ka Euroopa naabruspoliitika lõunapiirkonna riikidest (nt Alžeeria kosmoseagentuur).

               Põhiõigused

                  Ettepanek ei mõjuta põhiõiguste kaitset.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Kapitalimahutused, mis on seotud EGNOSele tuginevate satelliidipõhiste tugisüsteemide teenuste pakkumisega igas Euroopa naabruspoliitika lõunapiirkonna riigis, kaetakse liidu vahenditest, mis on mõeldud eeskätt ELi naabruspoliitika rahastamiseks. Lisanduvad tegevuskulud, mis on seotud satelliidipõhiste tugisüsteemide kasutamisega igas Euroopa naabruspoliitika lõunapiirkonna riigis, katab iga Euroopa naabruspoliitika lõunapiirkonna riik.

                  Kõnealune leping ei mõjuta Euroopa GNSSi programmidele ettenähtud liidu eelarvet. Kooskõlas määruse (EL) 1285/2013 artikli 2 lõike 5 viimase lõiguga ei kaeta teenuse laiendamise kulusid Galileo ja EGNOSe programmile eraldatud vahenditest.

               Soovitus:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega antakse luba alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Euroopa naabruspoliitika lõunapiirkonna iga üksiku riigi vahel, et leppida kokku tingimused, mille kohaselt laiendada Euroopa Geostatsionaarse Navigatsioonilisasüsteemi (EGNOS) teenuste pakkumist Euroopa naabruspoliitika kaudu

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 218 lõikeid 3 ja 4,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

               ning arvestades järgmist:

               (1)Määruse (EL) nr 1285/2013 artikli 2 lõike 5 tingimused on täidetud selles osas, mis puudutab tehnilist teostatavust ja kindlust, et EGNOSe geograafilise ulatuse laiendamisel liikmesriikide territooriumidele ei põhjustata viivitusi.

               (2)Määruses (EL) nr 1285/2013 on sätestatud, et liit on kogu EGNOSe programmi käigus loodud või arendatud materiaalse ja immateriaalse vara omanik, et liit võib programmi alusel sõlmida lepinguid kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega ning et EGNOSe väljapoole Euroopat laiendamise kulu ei kaeta käesoleva määruse alusel eraldatud eelarvevahenditest.

               Tuleks alustada läbirääkimisi lepingu sõlmimiseks iga üksiku Euroopa naabruspoliitika lõunapiirkonna riigiga, et näha ette tingimused, mille kohaselt pakkuda Euroopa Geostatsionaarsele Navigatsioonilisasüsteemile (EGNOS) tuginevate satelliidipõhiste tugisüsteemide teenuseid Euroopa naabruspoliitika lõunapiirkonna riikides,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Komisjon on käesolevaga volitatud pidama liidu nimel iga Euroopa naabruspoliitika lõunapiirkonna riigiga läbirääkimisi rahvusvahelise lepingu üle, et näha ette tingimused, mille kohaselt pakkuda EGNOSe süsteemile tuginevate satelliidipõhiste tugisüsteemide teenuseid Euroopa naabruspoliitika lõunapiirkonna riikides.

               Artikkel 2

               Läbirääkimisjuhised on esitatud lisas.

               Artikkel 3

               Läbirääkimiste käigus konsulteeritakse [liikmesriikide esindajatest koosneva komiteega, mille nime lisab nõukogu].

               Artikkel 4

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        EGNOSe süsteemi all mõeldakse maapealset ja kosmosetaristut, riistvara ja tarkvara, mis võimaldavad pakkuda EGNOSe ohutusteenuse (EGNOS Safety of Life ehk SoL) signaali. EGNOS SoL signaalist saab EGNOSe teenus siis, kui kohalik tsiviillennundusamet annab selleks loa vastavalt rahvusvahelistele lennundusnõuetele. EGNOSe programmi all mõeldakse nii EGNOSe süsteemi kui ka teenuse juhtimist, mis on usaldatud Euroopa Komisjonile.

                     (2)

                        Praegu: Maroko, Alžeeria, Tuneesia, Liibüa, Egiptus, Süüria, Jordaania, Palestiina,* Iisrael, Liibanon. Vastavalt määratlusele Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määruse (EL) nr 232/2014 (millega luuakse Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend) I lisas. * Sellist nimekasutust ei käsitata Palestiina Riigi tunnustamisena ja see ei piira liikmesriikide individuaalseid seisukohti selles küsimuses.

                     (3)

                        ÜHISTEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE,

                     EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING EUROOPA REGIOONIDE KOMITEELE „Euroopa naabruspoliitika ülevaade“, JOIN(2015) 50 final.

                     (4)

                  http://ufmsecretariat.org/wp-content/uploads/2012/09/ufm_paris_declaration1.pdf

                     (5)

                        EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU 11. detsembri 2013. aasta MÄÄRUS (EL) nr 1285/2013 Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteemide rajamise ja kasutamise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 876/2002 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 683/2008.

                     (6)

                        ESA, EGNOS Project Office (EPO), FWC-2 WP-STA-004, 12. märts 2015.

                     (7)

                        Alžeeria, Tuneesia, Liibüa, Jordaania, Liibanon ja Iisrael on saatnud kirju komisjoni volinikele.

                     (8)

                        12. aprillil 2018 võttis Euroopa Liidu Nõukogu vastu otsuse (6934/18), millega antakse komisjonile luba alustada Ukrainaga läbirääkimisi rahvusvahelise lepingu üle, et laiendada EGNOS Ukraina õhuruumi.

                     (9)

                        Komisjon kirjutas 8. detsembril 2016 alla Euroopa Liidu ning Aafrika ja Madagaskari Lennuohutusameti (ASECNA) vahelisele koostöölepingule, mis käsitleb satelliitnavigatsiooni arendamist ja sellega seotud teenuste osutamist ASECNA pädevuspiirkonnas tsiviillennunduse huvides.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,30.11.2018
            COM(2018) 776 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Soovitus: NÕUKOGU OTSUS,
            millega antakse luba alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Euroopa naabruspoliitika lõunapiirkonna iga üksiku riigi vahel, et leppida kokku tingimused, mille kohaselt laiendada Euroopa Geostatsionaarse Navigatsioonilisasüsteemi (EGNOS) teenuste pakkumist Euroopa naabruspoliitika kaudu

               LISA
               Juhised läbirääkimiste pidamiseks Euroopa Liidu ja iga Euroopa naabruspoliitika lõunapiirkonna riigi vahelise lepingu üle, et näha ette tingimused, mille kohaselt pakkuda Euroopa Geostatsionaarsele Navigatsioonilisasüsteemile (EGNOS) tuginevate satelliidipõhiste tugisüsteemide teenuseid Euroopa naabruspoliitika lõunapiirkonna riikides

               (1)Komisjon peab iga üksiku Euroopa naabruspoliitika lõunapiirkonna riigiga läbirääkimisi rahvusvahelise lepingu üle, millega reguleeritakse Euroopa Geostatsionaarsele Navigatsioonilisasüsteemile (EGNOS) tuginevate satelliidipõhiste tugisüsteemide teenuste pakkumist Euroopa naabruspoliitika lõunapiirkonna riikides.

               (2)Komisjon konsulteerib läbirääkimiste käigus [,] kes tegutseb erikomiteena, ning annab aru läbirääkimiste tulemustest ja vajaduse korral ka läbirääkimiste ajal ette tulevatest probleemidest.

               1.LÄBIRÄÄKIMISTE EESMÄRK

               Läbirääkimiste eesmärk on leppida kokku lepingus, millega nähakse ette tingimused, mille kohaselt tehakse iga Euroopa naabruspoliitika lõunapiirkonna riigiga koostööd EGNOSe süsteemile tuginevate satelliidipõhiste tugisüsteemide teenuste pakkumiseks Euroopa naabruspoliitika lõunapiirkonna riikides.

               2.LEPINGU KOHALDAMISALA

               Igas lepingus tuleks käsitleda eelkõige järgmisi valdkondi.

               (1)Koostööd reguleerivad sätted: koostöö, et luua Euroopa naabruspoliitika lõunapiirkonna riikides satelliidipõhised tugisüsteemid ja asuda neid käitama. Muu hulgas hõlmab koostöö EGNOSe programmi ja teenuseid, nende kasutuselevõtu ja käitamise toetamist, koostööd sagedusküsimustes (ilma et see piiraks ELi menetluste kasutamist
                  1
               ), standardimist ning kõiki rahvusvaheliste organisatsioonide ja ühenduste hallatavaid satelliitnavigatsioonisüsteeme puudutavaid küsimusi, teadus- ja arendustegevust; koostöö peab olema kooskõlas olemasolevate koostöölepingute ja kohustustega, kaasa arvatud sellistega, mis käsitlevad relvade leviku tõkestamist ja ekspordi kontrollimist
                  2
               ; koostöö ei piira riiklikku julgeolekut mõjutavate meetmete kohaldamist.

               (2)Finantssätted: iga Euroopa naabruspoliitika lõunapiirkonna riigi osalus tegevuskuludes, mis kaasnevad ohutusteenuse kasutamise võimaldamiseks Euroopa naabruspoliitika lõunapiirkonna riikidesse laiendatud EGNOSe süsteemi hooldamisega; ELi rahaline toetus, et laiendada ohutusteenus Euroopa naabruspoliitika lõunapiirkonna riikidesse. Vastavalt määruse (EL) nr 1285/2013 artikli 2 lõike 5 viimasele lõigule ei tohi sellise toetuse rahastamiseks mingil juhul kasutada eelarveeraldisi, mis on ette nähtud Euroopa satelliitnavigatsiooni jaoks ja mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 1285/2013 artiklit 9.

               (3)Asjakohaste koostöömehhanismide loomine lepingu haldamiseks, EGNOSe teenuste pakkumiseks asjakohase vastutuskorra kehtestamine. Iga Euroopa naabruspoliitika lõunapiirkonna riigi garantii, et tema territooriumil paiknevatele ELi omandis olevatele või ELi liisitud EGNOSe paigaldistele antakse asjakohane staatus (privileegid, immuniteedid jms), ning garantiid, et iga Euroopa naabruspoliitika lõunapiirkonna riik võtab meetmed, mis on vajalikud EGNOSe süsteemi ja EGNOSe asukohtade turvalisuse seireks, teavitamiseks ja kaitsmiseks; sätted poolte vaheliste vaidlusküsimuste lahendamise kohta.

               (4)Aluslepingute asjakohaste sätete ja kohaldatavate ELi õigusaktide järgmine, sh määrus (EL) nr 1285/2013
                  3
                ja määrus (EL) nr 912/2010,
                  4
                eeskätt selles osas, mis puudutab EGNOSe programmi juhtimist;

               (5)Euroopa naabruspoliitika lõunapiirkonna riikide territooriumidel kasutuselevõetavate EGNOSe süsteemi elementide vastavus turbenõuetele.

               (6)Lisatakse klausel lepingu lõpetamise kohta, et saaks lahendada olukorra, kus üksik Euroopa naabruspoliitika lõunapiirkonna riik ei täida lepingulisi kohustusi.

                     (1)

                        Raadiospektripoliitika vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta otsusele 676/2002/EÜ (raadiospektrit käsitlev otsus), millega on nähtud ette raadiospektri alaste küsimuste koordineerimine ELi tasandil, sealhulgas CEPTi vastutusalasse kuuluvates tehnilistes aspektides, ning ELi huvide esindamine suhetes Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liiduga (ITU).

                     (2)

                        EÜT L 159, 30.6.2000, Wassenaari kokkulepe ja raketitehnoloogia kontrollirežiim (MTCR).

                     (3)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1285/2013 Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteemide rajamise ja kasutamise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 876/2002 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 683/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 1).

                     (4)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2010. aasta määrus (EL) nr 912/2010, millega luuakse Euroopa GNSSi Agentuur, tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1321/2004 Euroopa satelliit-raadionavigatsiooniprogrammide juhtimisstruktuuride loomise kohta ja muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 683/2008 (ELT L 276, 20.10.2010, lk 11).


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,21.11.2018
            COM(2018) 805 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            mis esitatakse eesmärgiga korrigeerida Ungaris märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast
            {SWD(2018) 504 final}

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               mis esitatakse eesmärgiga korrigeerida Ungaris märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 10 lõike 2 teist lõiku,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

               ning arvestades järgmist:

               (1)22. juunil 2018 otsustas nõukogu kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 121 lõikega 4, et Ungaris esineb märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast ning esitas Ungarile soovituse võtta vajalikud meetmed tagamaks, et valitsemissektori esmaste netokulude
                  2
                nominaalne kasvumäär ei ületa 2018. aastal 2,8 %, mis vastaks aastasele struktuursele kohandamisele mahus 1,0 % SKPst.
                  3
                Nõukogu soovitas ka, et Ungari kasutaks eelarvepuudujäägi vähendamiseks juhuslikku kasumit, eelarve konsolideerimise meetmed peaksid aga tagama valitsemissektori struktuurse eelarvepositsiooni püsiva paranemise majanduskasvu soodustaval viisil. Nõukogu seadis Ungarile soovituse järgimiseks võetud meetmest teatamise tähtpäevaks 15. oktoobri 2018.

               (2)13. juulil 2018 soovitas nõukogu Ungaril tagada 2018. aastal nõukogu 22. juuni 2018. aasta soovituse järgimine ning korrigeerida oluline kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast
                  4
               . Ungaril soovitati tagada, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär ei ületaks 2019. aastal 3,9 %, mis vastab aastasele struktuursele kohandusele 0,75 % SKPst.

               (3)18. ja 19. septembril 2018 korraldas komisjon Ungarisse kohapealse kontrolli eesmärgil määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli -11 lõike 2 alusel tõhustatud järelevalvemissiooni. Komisjon edastas missiooni esialgsed tulemused tähelepanekute esitamiseks Ungari ametiasutustele ja esitas need seejärel 21. novembril 2018 nõukogule. Seejärel tulemused avalikustati.

               (4)15. oktoobril 2018 esitasid Ungari ametiasutused aruande nõukogu 22. juuni 2018. aasta soovituse järgimiseks võetud tõhusate meetmete kohta
                  5
               . Aruandes ametiasutuste esitatud teabe ja 2018. aasta sügisprognoosil põhineva üldhinnangu alusel järeldas nõukogu 21. novembril 2018, et Ungari ei ole võtnud nõukogu 22. juuni 2018. aasta soovituse järgimiseks tõhusaid meetmeid.

               (5)Kuna Ungari ei ole võtnud tõhusaid meetmeid ning tulenevalt tema olulisest kumulatiivsest kõrvalekaldest keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks vajalikust kohandamiskavast on asjakohane esitada sellele liikmesriigile ELi toimimise lepingu artikli 121 lõike 4 alusel läbivaadatud soovitus vajalike asjakohaste meetmete kohta.

               (6)Komisjoni 2018. aasta sügisprognoosi kohaselt suurenes Ungari struktuurne eelarvepuudujääk 2017. aastal 1,7 % võrra SKP-st 3,4 %-ni ja 2018. aastal kasvab see veelgi 0,4 % võrra SKP-st 3,8 %-ni. Sellest tulenevalt prognoositakse, et 2018. aastal jääb struktuurse eelarvepuudujäägi puhul keskpika perioodi eelarve-eesmärgist (1,5 %) puudu 2,3 % SKPst.

               (7)Ungarile adresseeritud nõukogu 13. juuli 2018. aasta soovituses esitatud aastast struktuurset kohandust 0,75 % SKPst 2019. aastal peaks täiendama püsiv lisakohandus, mida on vaja kumulatiivse kõrvalekalde korrigeerimiseks ning selleks, et Ungari asuks varasemate kõrvalekallete järel jälle asjakohast kohandamiskava järgima. Pidades silmas keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks vajalikust kohandamiskavast toimunud märkimisväärse kõrvalekalde suurust, tundub lisakohandus 0,25 % SKPst sobiv. See kiirendab uuesti keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas liikuma asumist.

               (8)2019. aastal struktuurse eelarvepositsiooni nõutav parandamine 1,0 % SKPst on kooskõlas valitsemissektori esmaste netokulude nominaalse kasvumääraga, mis 2019. aastal ei ületa 3,3 %.

               (9)Selleks et saavutada 2019. aastal struktuurne paranemine 1,0 % SKPst, on vaja vastu võtta meetmed, mille struktuurne mõju on komisjoni 2018. aasta sügisprognoosi kohase praeguse 2019. aasta lähtestsenaariumiga võrreldes kokku 0,5 % SKPst, võttes arvesse struktuurse eelarvepositsiooni prognoositud paranemist 2019. aastal.

               (10)Käesolevas soovituses 2019. aastaks esitatud nõuded asendavad 13. juulil 2018 Ungarile adresseeritud nõukogu soovituses sisalduva eelarvesoovituse vastavad elemendid.

               (11)Ungari peaks teatama nõukogule meetmetest, mille ta on võtnud vastusena käesolevale soovitusele, 15. aprilliks 2019; seda võib teha määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 7 kohaselt esitatavas lähenemisprogrammis.

               (12)On asjakohane, et käesolev soovitus avalikustatakse,

               SOOVITAB UNGARIL:

               (1)võtta vajalikud meetmed, millega tagada, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär ei ületa 2019. aastal 3,3 %, mis vastab struktuursele kohandusele vähemalt 1,0 % SKPst aastas, asudes seega ellu viima liikmesriigi keskpika perioodi eelarve-eesmärgi täitmiseks sobivat kohandamiskava;

               (2)kasutada kogu juhuslik kasum puudujäägi vähendamiseks. Eelarve konsolideerimise meetmed peaksid tagama valitsemissektori struktuurse eelarvepositsiooni püsiva paranemise majanduskasvu soodustaval viisil;

               (3)teatada 15. aprilliks 2019 nõukogule meetmetest, mille ta on võtnud käesoleva soovituse järgimiseks. Aruanne peaks sisaldama piisavalt täpselt kirjeldatud ja usutavalt esitatud meetmeid, nende kõigi mõju eelarvele ning 2019. aasta ajakohastatud ja üksikasjalikke eelarveprognoose.

               Käesolev soovitus on adresseeritud Ungarile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)

                        Valitsemissektori esmased netokulud saadakse, kui valitsemissektori kogukuludest arvatakse maha intressikulud, liidu programmidele tehtavad kulutused, mis korvatakse täielikult liidu fondide tuludest, ja kaalutlusõigusevälised muudatused töötuskindlustushüvitise kuludes. Valitsemissektori rahastatud kapitali kogumahutus põhivarasse on jaotatud nelja aasta peale. Kaalutlusõigusel põhinevaid tulumeetmeid või õigusaktidekohast tulude suurenemist võetakse arvesse. Ühekordseid tulu- ja kulumeetmeid arvesse ei võeta.

                     (3)

                        ELT C 223, 27.6.2018, lk 1.

                     (4)

                        Nõukogu 13. juuli 2018. aasta soovitus, milles käsitletakse Ungari 2018. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Ungari 2018. aasta lähenemisprogrammi kohta (ELT C 320, 10.9.2018, lk 72).

                     (5)

                        https://ec.europa.eu/info/files/hungary-report-council-recommendations-under-significant-deviation-procedure_en


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,20.12.2017
            COM(2017) 809 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega antakse luba alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Egiptuse Araabia Vabariigi vahelise lepingu üle, mis käsitleb isikuandmete vahetamist Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) ja Egiptuse ametiasutuste vahel, kelle pädevusse kuulub võitlemine raske kuritegevuse ja terrorismiga

               SELETUSKIRI

               1.SOOVITUSE TAUST

               Üleilmastunud maailmas, kus raske kuritegevus ja terrorism on üha rahvusvahelisemad ja mitmetahulisemad, peaks õiguskaitseasutustel olema kõik vahendid, et teha välispartneritega koostööd oma kodanike julgeoleku tagamiseks. Europol peaks seetõttu saama vahetada kolmandate riikide õiguskaitseasutustega isikuandmeid oma ülesanne täitmiseks vajalikus ulatuses.

               Alates määruse 2016/794 kohaldamise algusest 1. mail 2017
                  1
                on vastavalt aluslepingule komisjoni ülesanne pidada liidu nimel läbirääkimisi rahvusvaheliste lepingute sõlmimiseks kolmandate riikidega, et Europol saaks vahetada nendega isikuandmeid. Kui see on tema ülesannete täitmiseks vajalik, võib Europol sõlmida välispartneritega koostöösuhteid ja teha nendega töö- ja halduskokkulepete raames koostööd, kuid see ei ole piisav õiguslik alus isikuandmete vahetamiseks.

               Võttes arvesse Euroopa julgeoleku tegevuskavas,
                  2
                nõukogu järeldustes
                  3
                ja üldises strateegias
                  4
                esitatud poliitilist strateegiat, õiguskaitseasutuste operatiivvajadusi kõikjal ELis ning selles valdkonnas tehtava tihedama koostöö võimalikke eeliseid, peab komisjon vajalikuks alustada lähiajal läbirääkimisi kaheksa riigiga, keda on nimetatud üheteistkümnendas eduaruandes tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu suunas liikumise kohta
                  5
               .

               Komisjon on koostanud tähtsaimate riikide kohta oma hinnangu, võttes arvesse Europoli operatiivvajadusi. Europoli 2016.–2020. aasta strateegias nimetatakse Vahemere piirkonda laiendatud partnerluse esmatähtsaks piirkonnaks
                  6
               . Europoli 2017.–2020. aasta välisstrateegias rõhutatakse ka vajadust Europoli ning Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika vahelise tihedama koostöö järele praeguse terrorismiohu ja rändega seotud probleemide tõttu
                  7
               .

               Europol ei ole sõlminud ühegi kõnealuses piirkonnas asuva riigiga ühtegi lepingut.

               Kuigi kõikide Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika riikidega tehtavat koostööd tuleb vaadelda piirkonna kui terviku olukorda arvestades, käsitletakse käesolevas soovituses eelkõige läbirääkimisi Egiptusega. Piirkonna praegune ebastabiilsus, eelkõige püsivad konfliktid Liibüas, kujutavad endast ELile olulist pikaajalist julgeolekuohtu, millega tuleb viivitamata tegeleda. See tähendab nii tulemuslikku võitlust terrorismi ja sellega seotud organiseeritud kuritegevusega
                  8
                kui ka rändega seotud probleemide lahendamist, nagu võitlust ebaseaduslikule rändele ja inimkaubandusele kaasaaitamisega. Nende probleemide lahendamisel on oluline koostöö kohalike õiguskaitseasutustega.

               Poliitiline taust

               Egiptus on ELi jaoks oluline partner ning tal võiks olla keskne roll rahu, heaolu ja stabiilsuse edendamisel ELi lõunapoolses naabruskonnas. ELi ja Egiptuse koostöö üldine raamistik on esitatud 2004. aastal jõustunud assotsieerimislepingus
                  9
               .

               Selles raamistikus ja kooskõlas läbivaadatud Euroopa naabruspoliitikaga
                  10
                leppisid EL ja Egiptus 2017. aastal kokku prioriteedid, millele partnerite koostöö ajavahemikul 2017–2020 keskendub
                  11
               . Partnerluse prioriteetide hulka kuuluvad välispoliitikapartnerluse tugevdamine ja koostöö stabiliseerimisprotsessis, eeskätt hea valitsemistava, inimõiguste, julgeoleku ja rände valdkonnas. Eriti tähtsad valdkonnad on julgeolek ning terrorismi- ja vägivaldse äärmusluse vastane võitlus, aga ka radikaliseerumise ärahoidmine. Ka ränne kuulub prioriteetsete koostöövaldkondade hulka: eesmärk on tegeleda ebaseadusliku rände algpõhjustega ja koostada rände haldamise strateegiad.

               EL ja Egiptus on kinnitanud oma ühist huvi tugevdada koostööd julgeoleku ja terrorismivastase võitluse alal, lähtudes septembris 2016 toimunud esimese kõrgetasemelise terrorismivastase arutelu järelmeetmetest. Arutelu raames määrati võimalikeks koostöövaldkondadeks radikaliseerumise ärahoidmine, õiguskaitse- ja õigusalane koostöö, piirikontroll, lõhkeainete avastamine ning lennundus- ja lennujaamade julgestus.

               EL ja Egiptus on ülemaailmse terrorismivastase võitluse foorumi ja ülemaailmse Daeshi-vastase koalitsiooni liikmed.

               EL aitas Egiptuse õiguskaitse- ja õigusasutustel rakendada 2016. aastal vastu võetud salakaubaveovastaseid õigusakte vastavalt märtsis kokku lepitud üksikasjalikule tegevuskavale. Egiptuse ametiasutused uurivad võimalusi teha tulevikus koostööd Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametiga.

               Operatiivvajadused

               Võttes aluseks raske ja organiseeritud kuritegevuse põhjustatud ohtude 2017. aasta hinnangus
                  12
                ja 2017. aasta TE-SAT-aruandes
                  13
                esitatud andmed, eespool osutatud arutelud ning muu hulgas Europoli eksperditeadmised, on Egiptusega vaja teha koostööd eelkõige selleks, et võidelda järgmiste raske ja organiseeritud kuritegevuse vormidega.

               Terrorism: Daeshi ja muude terrorirühmituste põhjustatud oht kujutab endast suurt probleemi julgeolekule Egiptuses ja ELis, kelle mõlema vastu on pandud toime terrorirünnakuid. Nii Euroopa kui ka Egiptuse terroristid on sõitnud konfliktipiirkondadesse, et seal väljaõpe saada ja võidelda. Terrorirühmituste võime tegutseda piiriüleselt, sealhulgas Liibüa kaudu, põhjustab erilisi probleeme. Tihedam õiguskaitsealane koostöö, sealhulgas isikuandmete vahetamine, aitab avastada terrorismis kahtlustatavaid isikuid ja esitada neile süüdistusi, hoida ära terrorismi eesmärgil reisimist (kaasa arvatud rändevoogudega ühinemise või teistesse konfliktipiirkondadesse ümberasumise ohtu), terrorismi eesmärgil interneti väärkasutamist ning terrorismi rahastamist (kaasa arvatud sidemeid organiseeritud kuritegevusega).

               Rändajate salaja üle piiri toimetamine: Egiptuse ametiasutuste kindlameelne tegutsemine on võrreldes 2016. aasta esimese poolega oluliselt vähendanud Egiptusest ELi ebaseaduslikult saabuvate rändajate arvu. Ebakindel olukord Liibüas rõhutab vajadust jätkata tihedat koostööd, sealhulgas operatiivkoostööd, mida on kavas toetada detsembris alanud ELi ja Egiptuse rändealase dialoogi raames. Egiptuses tegutsevaid tõhusaid ja koordineeritud ebaseadusliku üle piiri toimetamise võrgustikke kasutavad peamiselt Aafrika Sarve riikide, Sudaani ja ka Egiptuse kodanikud. Koostöö Egiptuse ametiasutustega oleks oluline ka selleks, et võtta meetmeid dokumentide võltsimisega tegelevate kuritegelike ühenduste vastu, sest see valdkond vajab seoses rändajate salaja üle piiri toimetamisega erilist tähelepanu.

               Uimastid: kuigi Egiptus ei ole ebaseaduslike narkootikumide või nende keemiliste lähteainete oluline päritoluriik, on riigis märkimisväärne turg hašiši ja tramadooli (retsepti alusel väljastatav narkootiline valuvaigisti) jaoks. Egiptust peetakse endiselt transiidiriigiks ning viimasel kahel aastal on merel konfiskeeritud mitu suurt heroiinisaadetist (peamiselt Lähis-Idas ja Egiptuses).

               Ebaseaduslik tulirelvakaubandus: kuritegevuse määr ja relvade salakaubavedu Liibüast on oluliselt suurenenud pärast 2011. aasta ülestõusu. Põhjuseks on politseis valitsev korralagedus, poliitiline ja julgeolekualane ebastabiilsus ning ülestõusu ajal toimunud massilised vanglast põgenemised. See ohustab julgeolekut nii lühikeses kui ka pikas perspektiivis. Koostöö Egiptusega on seetõttu strateegiline prioriteet, mille abil piirata ebaseaduslike tulirelvade vedu naaberriikidesse ja ennetada nende ebaseaduslikku toimetamist ELi Vahemerd ületavatel konteinerlaevadel, parvlaevadel ja väiksematel alustel.

               Võltsitud kaubad: ebaseadusliku tulu peamine allikas on intellektuaalomandi õiguse rikkumine.

               2.SOOVITUSE ÕIGUSLIK KÜLG

               Määruses (EL) 2016/794, mis käsitleb Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametit (Europol), nähakse ette Europoli õigusraamistik, eelkõige tema eesmärgid, ülesanded, pädevus, andmekaitsealased turvameetmed ja välispartneritega koostöö tegemise viisid.

               Käesolev soovitus on kooskõlas Europoli määruse sätetega.

               Käesoleva komisjoni soovituse eesmärk on saada nõukogult luba pidada ELi nimel tulevase lepingu üle läbirääkimisi. Õiguslik alus, mille alusel nõukogu annab loa läbirääkimiste alustamiseks, on ELi toimimise lepingu artikli 218 lõiked 3 ja 4.

               Kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 218 nimetatakse komisjon liidu läbirääkijaks, et sõlmida Euroopa Liidu ja Egiptuse vahel leping, mis käsitleb isikuandmete vahetamist Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) ja Egiptuse ametiasutuste vahel, kelle pädevusse kuulub võitlemine raske kuritegevuse ja terrorismiga.

               Soovitus:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega antakse luba alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Egiptuse Araabia Vabariigi vahelise lepingu üle, mis käsitleb isikuandmete vahetamist Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) ja Egiptuse ametiasutuste vahel, kelle pädevusse kuulub võitlemine raske kuritegevuse ja terrorismiga

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut (ELi toimimise leping), eriti selle artikli 218 lõikeid 3 ja 4,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

               ning arvestades järgmist:

               (1)11. mail 2016 võeti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/794
                  14
                ja seda kohaldatakse alates 1. maist 2017.

               (2)Kõnealuses määruses, eelkõige selle artiklis 25, on sätestatud eeskirjad isikuandmete edastamiseks Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametilt (Europol) kolmandatele riikidele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele. Europol võib edastada isikuandmeid kolmanda riigi ametiasutusele liidu ja asjaomase kolmanda riigi vahel ELi toimimise lepingu artikli 218 alusel sõlmitud rahvusvahelise lepingu alusel, millega nähakse ette piisavad turvameetmed üksikisikute eraelu puutumatuse ning põhiõiguste ja -vabaduste tagamiseks.

               (3)Tuleks alustada läbirääkimisi eesmärgiga sõlmida Euroopa Liidu ja Egiptuse Araabia Vabariigi vahel kõnealune leping.

               (4)Lepingus tuleks austada põhiõigusi ja järgida Euroopa Liidu põhiõiguste harta põhimõtteid, eelkõige harta artiklis 7 tunnustatud õigust era- ja perekonnaelu puutumatusele, artiklis 8 sätestatud õigust isikuandmete kaitsele ja artiklis 47 sätestatud õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele. Lepingut tuleks kohaldada kooskõlas nimetatud õiguste ja põhimõtetega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Komisjoni volitatakse pidama liidu nimel läbirääkimisi, et sõlmida Euroopa Liidu ja Egiptuse Araabia Vabariigi vahel leping, mis käsitleb isikuandmete vahetamist Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) ja Egiptuse ametiasutuste vahel, kelle pädevusse kuulub võitlemine raske kuritegevuse ja terrorismiga.

               Artikkel 2

               Läbirääkimisjuhised on esitatud lisas.

               Artikkel 3

               Läbirääkimiste käigus konsulteeritakse [erikomiteega, mille nime lisab nõukogu].

               Artikkel 4

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Määrus (EL) 2016/794, 11. mai 2016, ELT L 135, 24.5.2016, lk 53.

                     (2)

                        COM(2015) 185 final.

                     (3)

                        Nõukogu dokument 10384/17, 19. juuni 2017.

                     (4)

                        „Ühtne visioon, ühine tegevus: tugevam Euroopa– Euroopa Liidu üldine välis- ja julgeolekupoliitika strateegia“,
                  http://europa.eu/globalstrategy/en

                     (5)

                        COM(2017) 608 final.

                     (6)

                        Europoli 2016.–2020. aasta strateegia, mille Europoli haldusnõukogu võttis vastu 1. detsembril 2015;
                  https://www.europol.europa.eu/publications-documents/europol-strategy-2016-2020

                     (7)

                        Europoli 2017.–2020. aasta välisstrateegia, mille Europoli haldusnõukogu võttis vastu 13. detsembril 2016; EDOC#865852v3.

                     (8)

                        Europoli andmetel hõlmab asjaomane organiseeritud kuritegevus piirkonnas ebaseaduslikku tulirelvakaubandust, uimastikaubandust, finantskuritegusid, sealhulgas rahapesu, ja küberkuritegevust.

                     (9)

                  http://eeas.europa.eu/node/8200_en

                     (10)

                  http://eeas.europa.eu/node/8201_en

                     (11)

                  https://eeas.europa.eu/sites/eeas/files/eu-egypt-pps.pdf

                     (12)

                  https://www.europol.europa.eu/socta/2017

                     (13)

                  https://www.europol.europa.eu/sites/default/files/documents/tesat2017.pdf

                     (14)

                        Määrus (EL) 2016/794, 11. mai 2016, ELT L 135, 24.5.2016, lk 53.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,20.12.2017
            COM(2017) 809 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Soovitus: NÕUKOGU OTSUS,
            millega antakse luba alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Egiptuse Araabia Vabariigi vahelise lepingu üle, mis käsitleb isikuandmete vahetamist Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) ja Egiptuse ametiasutuste vahel, kelle pädevusse kuulub võitlemine raske kuritegevuse ja terrorismiga

               LISA

               Juhised läbirääkimiste pidamiseks Euroopa Liidu ja Egiptuse Araabia Vabariigi vahelise lepingu üle, mis käsitleb isikuandmete vahetamist Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) ja Egiptuse ametiasutuste vahel, kelle pädevusse kuulub võitlemine raske kuritegevuse ja terrorismiga

               Läbirääkimiste käigus peaks komisjon püüdma saavutada allpool üksikasjalikult esitatud eesmärgid.

               (1)Lepingu eesmärk on luua õiguslik alus isikuandmete edastamiseks Europoli ja Egiptuse pädevate ametiasutuste vahel, et toetada ja tugevdada kõnealuse riigi ja liikmesriikide pädevate ametiasutuste meetmeid ning nende vastastikkust koostööd raske rahvusvahelise kuritegevuse ja terrorismi tõkestamisel ja nendega võitlemisel, tagades samas nõuetekohased turvameetmed üksikisikute eraelu puutumatuse, isikuandmete ning põhiõiguste ja -vabaduste kaitseks.

               (2)Eesmärgikohasuse põhimõtte tagamiseks piirdub lepingu alusel tehtav koostöö ainult selliste kuritegude ja seotud kuritegudega (ühiselt „kuriteod“), mis kuuluvad Europoli pädevusse vastavalt määruse 2016/794 artiklile 3. Koostöö eesmärk peaks eelkõige olema võidelda terrorismiga ja ennetada radikaliseerumist, takistada organiseeritud kuritegevust, nagu rändajate salaja üle piiri toimetamist, ebaseaduslikku uimastikaubandust, ebaseaduslikku tulirelvakaubandust ja kauplemist võltsitud kaupadega, ning võidelda küberkuritegevusega.

               (3)Lepingus sõnastatakse selgelt ja täpselt Europoli ja Egiptuse pädevate ametiasutuste vahelise isikuandmete vahetamise suhtes kohaldatavad vajalikud turvameetmed ja kontrollid isikuandmete ning üksikisikute põhiõiguste ja -vabaduste kaitseks, sõltumata nende isikute kodakondsusest ja elukohast.

               Eelkõige nähakse lepinguga ette järgmine.

               (a)Eesmärgid, mille kohaselt lepinguosalised lepingu raames isikuandmeid töötlevad, sõnastatakse selgelt ja täpselt ning need ei tohi olla ulatuslikumad kui konkreetsel juhul vajalik lepingus osutatud terrorismi ja kuritegude tõkestamiseks ja nendega võitlemiseks.

               (b)Kooskõlas lepinguga Europoli poolt edastatud isikuandmeid töödeldakse õiglaselt, seaduslikul alusel ja ainult sellel eesmärgil, milleks need edastati. Lepinguga nähakse Europolile ette võimalus andmete edastamise ajal teatada juurdepääsu- või kasutuspiirangutest, sealhulgas seoses andmete edastamise, kustutamise või hävitamisega. Isikuandmed peavad olema asjakohased, piisavad ja piirduma sellega, mis on edastamise eesmärgi saavutamiseks vajalik. Andmed peavad olema täpsed ja ajakohastatud. Neid ei säilitata kauem, kui on vajalik nende edastamise eesmärgi saavutamiseks.

               (c)Välja arvatud üksikjuhul, kui see on rangelt vajalik ja proportsionaalne, et ennetada kuritegusid või võidelda kuritegevusega, millele on osutatud lepingus, ja tingimusel, et kohaldatakse nõuetekohaseid turvameetmeid, on Europolil keelatud edastada isikuandmeid, mis paljastavad rassilise või etnilise päritolu, poliitilised vaated, usulised või filosoofilised veendumused, kuuluvuse ametiühingusse, geneetilised andmed ja andmed tervisliku seisundi või seksuaalelu kohta. Leping peaks samuti sisaldama konkreetseid turvameetmeid, mis on seotud kuriteoohvrite, tunnistajate või teiste teo kohta teavet anda võivate isikute või alaealiste isikuandmete edastamisega.

               (d)Lepinguga tagatakse nende üksikisikute kohtulikult kaitstavad õigused, kelle isikuandmeid töödeldakse, nähes ette eeskirjad, mis käsitlevad õigust tutvuda andmetega ning parandada ja kustutada andmed, samuti tuleb ette näha vajalike ja proportsionaalsete piirangute lubamise konkreetsed põhjused. Lepinguga tagatakse ka iga sellise isiku kohtulikult kaitstav õigus haldus- ja õiguskaitsele, kelle andmeid lepingu alusel töödeldakse, ja kehtestatakse tõhusad õiguskaitsevahendid.

               (e)Lepinguga nähakse ette eeskirjad, mis käsitlevad isikuandmete säilitamist, läbivaatamist, parandamist ja kustutamist, logide pidamist ja dokumenteerimist ning teavet, mis tuleb üksikisikutele kättesaadavaks teha. Samuti tuleks selles sätestada turvameetmed isikuandmete automatiseeritud töötlemise korral.

               (f)Lepingus täpsustatakse kriteeriumid, mille alusel märgitakse allika usaldusväärsus ja andmete täpsus.

               (g)Lepinguga nähakse ette kohustus tagada asjaomaste tehniliste ja korralduslike meetmetega isikuandmete turvalisus, sealhulgas võimaldades isikuandmetele juurdepääsu ainult volitatud isikutele. Lepinguga nähakse ette teavitamiskohustus lepingu alusel edastatud isikuandmetega seotud rikkumise korral.

               (h)Egiptuse pädevad ametiasutused tohivad teavet edastada muudele ametiasutustele Egiptuses ainult lepingu täitmise eesmärgil ning teabe selline edastamine toimub asjaomastel tingimustel ja selle suhtes kohaldatakse nõuetekohaseid turvameetmeid.

               (i)Punktis h osutatud tingimusi kohaldatakse ka juhul, kui Egiptuse pädevad ametiasutused edastavad teavet kolmandate riikide ametiasutustele; seejuures kehtib lisanõue, et teavet on lubatud edastada ainult sellistele kolmandatele riikidele, kellele Europol võib määruse 2016/794 artikli 25 lõike 1 alusel isikuandmeid edastada.

               (j)Lepinguga tagatakse järelevalvesüsteem, mis hõlmab ühte või mitut sõltumatut avaliku sektori asutust, kes vastutavad andmekaitse eest ja kellel on tegelik uurimis- ja sekkumisõigus, et teostada järelevalvet nende Egiptuse avaliku sektori asutuste üle, kes kasutavad isikuandmeid või vahetavad teavet, ja osaleda kohtumenetlustes. Eelkõige on sõltumatutel ametiasutustel volitused vaadata läbi üksikisikute kaebused nende isikuandmete kasutamise kohta. Avaliku sektori asutused, kes kasutavad isikuandmeid, vastutavad lepingu kohaselt isikuandmete kaitse normide täitmise eest.

               (4)Seoses lepingu tõlgendamise ja kohaldamisega nähakse selles ette tõhus vaidluste lahendamise kord tagamaks, et lepinguosalised järgivad ühiselt kokkulepitud eeskirju.

               (5)Leping sisaldab sätteid selle jõustumise ja kehtivuse kohta ning sätet, mille kohaselt lepinguosaline võib lepingu lõpetada või selle täitmise peatada.

               (6)Lepingusse võib vajaduse korral lisada klausli selle territoriaalse kohaldamisala kohta.

               (7)Lepingusse võib lisada sätted lepingu järelevalve ja korrapärase hindamise kohta.

               (8)Komisjon toetab kõnealuste läbirääkimiste raames Egiptuse ühinemist Euroopa Nõukogu konventsiooniga üksikisikute kaitse kohta isikuandmete automatiseeritud töötlemisel.

               (9)Leping on võrdselt autentne bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles ning sisaldab asjakohast keeleklauslit.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,20.12.2017
            COM(2017) 811 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega antakse luba alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi vahelise lepingu üle, mis käsitleb isikuandmete vahetamist Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) ja Alžeeria ametiasutuste vahel, kelle pädevusse kuulub võitlemine raske kuritegevuse ja terrorismiga

               SELETUSKIRI

               1.SOOVITUSE TAUST

               Üleilmastunud maailmas, kus raske kuritegevus ja terrorism on üha rahvusvahelisemad ja mitmetahulisemad, peaks õiguskaitseasutustel olema kõik vahendid, et teha välispartneritega koostööd oma kodanike julgeoleku tagamiseks. Europol peaks seetõttu saama vahetada kolmandate riikide õiguskaitseasutustega isikuandmeid oma ülesanne täitmiseks vajalikus ulatuses.

               Alates määruse 2016/794 kohaldamise algusest 1. mail 2017
                  1
                on vastavalt aluslepingule komisjoni ülesanne pidada liidu nimel läbirääkimisi rahvusvaheliste lepingute sõlmimiseks kolmandate riikidega, et Europol saaks vahetada nendega isikuandmeid. Kui see on tema ülesannete täitmiseks vajalik, võib Europol sõlmida välispartneritega koostöösuhteid ja teha nendega töö- ja halduskokkulepete raames koostööd, kuid see ei ole piisav õiguslik alus isikuandmete vahetamiseks.

               Võttes arvesse Euroopa julgeoleku tegevuskavas,
                  2
                nõukogu järeldustes
                  3
                ja üldises strateegias
                  4
                esitatud poliitilist strateegiat, õiguskaitseasutuste operatiivvajadusi kõikjal ELis ning selles valdkonnas tehtava tihedama koostöö võimalikke eeliseid, peab komisjon vajalikuks alustada lähiajal läbirääkimisi kaheksa riigiga, keda on nimetatud üheteistkümnendas eduaruandes tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu suunas liikumise kohta
                  5
               .

               Komisjon on koostanud tähtsaimate riikide kohta oma hinnangu, võttes arvesse Europoli operatiivvajadusi. Europoli 2016.–2020. aasta strateegias nimetatakse Vahemere piirkonda laiendatud partnerluse esmatähtsaks piirkonnaks
                  6
               . Europoli 2017.–2020. aasta välisstrateegias rõhutatakse ka vajadust Europoli ning Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika vahelise tihedama koostöö järele praeguse terrorismiohu ja rändega seotud probleemide tõttu
                  7
               .

               Europol ei ole sõlminud ühegi kõnealuses piirkonnas asuva riigiga ühtegi lepingut.

               Kuigi kõikide Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika riikidega tehtavat koostööd tuleb vaadelda piirkonna kui terviku olukorda arvestades, käsitletakse käesolevas soovituses eelkõige läbirääkimisi Alžeeriaga. Piirkonna praegune ebastabiilsus, eelkõige püsivad konfliktid Liibüas ja Saheli piirkonnas, kujutavad endast ELile olulist pikaajalist julgeolekuohtu, millega tuleb viivitamata tegeleda. See tähendab nii tulemuslikku võitlust terrorismi ja sellega seotud organiseeritud kuritegevusega
                  8
                kui ka rändega seotud probleemide lahendamist, nagu võitlust ebaseaduslikule rändele ja inimkaubandusele kaasaaitamisega. Nende probleemide lahendamisel on oluline koostöö kohalike õiguskaitseasutustega.

               Poliitiline taust

               Alžeeria on ELi jaoks strateegiliselt oluline partner nii oma asukoha tõttu Magribi piirkonnas kui ka oma rolli tõttu piirkondlikul tasandil ja Aafrika Liidus. Strateegilisest seisukohast on Alžeeria üks Vahemere piirkonna keskusi ning tal on Sahara ja Saheli piirkonna stabiliseerimisel oluline roll. Riik tegeleb oma territooriumil väga aktiivselt terrorismivastase võitlusega.

               2017. aasta märtsis võttis ELi-Alžeeria assotsiatsiooninõukogu vastu partnerluse prioriteedid, mille hulka kuulub julgeolekualase dialoogi edendamine. Samuti on prioriteedid ränne ja julgeolek
                  9
               . 2017. aasta oktoobris toimus ELi ja Alžeeria esimene kõrgetasemeline mitteametlik dialoog terrorismivastase võitluse ja piirkondliku julgeoleku teemal
                  10
               . Osalejad avaldasid seal valmisolekut otsida täiendavaid kahepoolse koostöö võimalusi julgeoleku ja terrorismivastase võitluse valdkonnas. Osalejad tegid kindlaks olulised valdkonnad, kus koostöö oleks eriti kasulik. Need valdkonnad on deradikaliseerumine, Europoli ja Alžeeria vaheline koostöö, võitlus organiseeritud kuritegevusega, sealhulgas ebaseadusliku tulirelvakaubanduse ja küberkuritegevusega, terrorismi rahastamise tõkestamine ning kohtuekspertiis.

               Alžeeria ja EL on ülemaailmse terrorismivastase võitluse foorumi liikmed. Alžiiris asub üks ELi rahastatavatest piirkondlikest KBRT tippkeskustest.

               Operatiivvajadused

               Võttes aluseks raske ja organiseeritud kuritegevuse põhjustatud ohtude 2017. aasta hinnangus
                  11
                ja 2017. aasta TE-SAT-aruandes
                  12
                esitatud andmed, eespool osutatud arutelud ning muu hulgas Europoli eksperditeadmised, on Alžeeriaga vaja teha koostööd eelkõige selleks, et võidelda järgmiste kuritegevuse vormidega.

               Terrorism: piirkonnas (sealhulgas Liibüas ja Sahelis) tegutsevad terrorirühmitused kujutavad endast ohtu nii Alžeeriale kui ka ELile. Lisaks ohuolukorra parandamisele ja uute suundumuste kindlakstegemisele on vaja teha tihedamat koostööd ja vahetada isikuandmeid selleks, et võidelda terroristidest välisvõitlejatega (kaasa arvatud kahtlustatavad, kellel on topeltkodakondsus või seaduslik elukoht) ning tulemuslikult avastada terrorismi eesmärgil reisimine, terrorismi eesmärgil interneti väärkasutamine, terrorismi rahastamine ja sidemed organiseeritud kuritegevusega, neid ennetada ning esitada nende eest süüdistus.

               Rändajate salaja üle piiri toimetamine: Alžeerias tegeletakse organiseeritult rändajate salaja üle piiri toimetamisega ja ebaseaduslikud rändajad kasutavad Alžeeriat endiselt transiidiriigina teel ELi, samuti püsib oht, et Lõuna-Alžeeriast liigutakse ebaseaduslikult edasi Liibüasse. Koostöös Alžeeria ametiasutustega oleks oluline ka võidelda dokumentide võltsimise probleemiga, mis on üks rändajate salaja üle piiri toimetamisega seotud kuritegevusvaldkondi.

               Ebaseaduslik tulirelvakaubandus: Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika piirkonna püsiv ebastabiilsus ning eelkõige konfliktid Liibüas ja Süürias on oluliselt suurendanud tulirelvadega ebaseaduslikku kauplemist piirkonnas. See ohustab julgeolekut nii lühikeses kui ka pikas perspektiivis. Samuti läbitakse Alžeeriat tavapäraselt Saheli piirkonda suundudes ja sealt saabudes. Kontroll Alžeeria piiril on seetõttu strateegiline prioriteet, mille abil piirata ebaseaduslike tulirelvade vedu naaberriikidesse ja ennetada nende ebaseaduslikku toimetamist ELi Vahemerd ületavatel konteinerlaevadel, parvlaevadel ja väiksematel alustel.

               Ebaseaduslik uimastikaubandus: Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika riigid on ebaseaduslike uimastite olulised päritolu- ja transiidiriigid ning tarbijad. Piirkonnast põhjas asuva püsiva tarbijaskonna, piirkonnast lõunas asuva Saheli salakaubatee ja piirkonda idast läände läbiva heroiinitee tõttu mõjutavad need riigid ebaseaduslike ainete tarvitamist ja tootmist ning kannatavad ka ise selle tõttu.

               Alates 2000. aastast on Alžeerias konfiskeeritud suurtes kogustes kanepivaiku. 2016. aastal loodi ELi rahastatud kokaiini liikumistee programmi (AIRCOPi projekti osa) raames Alžeerias ühine töörühm kuritegevuse tõkestamiseks lennujaamades (JAITF).

               2.SOOVITUSE ÕIGUSLIK KÜLG

               Määruses (EL) 2016/794, mis käsitleb Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametit (Europol), nähakse ette Europoli õigusraamistik, eelkõige tema eesmärgid, ülesanded, pädevus, andmekaitsealased turvameetmed ja välispartneritega koostöö tegemise viisid.

               Käesolev soovitus on kooskõlas Europoli määruse sätetega.

               Käesoleva komisjoni soovituse eesmärk on saada nõukogult luba pidada ELi nimel tulevase lepingu üle läbirääkimisi. Õiguslik alus, mille alusel nõukogu annab loa läbirääkimiste alustamiseks, on ELi toimimise lepingu artikli 218 lõiked 3 ja 4.

               Kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 218 nimetatakse komisjon liidu läbirääkijaks, et sõlmida Euroopa Liidu ja Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi vahel leping, mis käsitleb isikuandmete vahetamist Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) ja Alžeeria ametiasutuste vahel, kelle pädevusse kuulub võitlemine raske kuritegevuse ja terrorismiga.

               Soovitus:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega antakse luba alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi vahelise lepingu üle, mis käsitleb isikuandmete vahetamist Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) ja Alžeeria ametiasutuste vahel, kelle pädevusse kuulub võitlemine raske kuritegevuse ja terrorismiga

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut (ELi toimimise leping), eriti selle artikli 218 lõikeid 3 ja 4,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

               ning arvestades järgmist:

               (1)11. mail 2016 võeti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/794
                  13
                ja seda kohaldatakse alates 1. maist 2017.

               (2)Kõnealuses määruses, eelkõige selle artiklis 25, on sätestatud eeskirjad isikuandmete edastamiseks Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametilt (Europol) kolmandatele riikidele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele. Europol võib edastada isikuandmeid kolmanda riigi ametiasutusele liidu ja asjaomase kolmanda riigi vahel ELi toimimise lepingu artikli 218 alusel sõlmitud rahvusvahelise lepingu alusel, millega nähakse ette piisavad turvameetmed üksikisikute eraelu puutumatuse ning põhiõiguste ja -vabaduste tagamiseks.

               (3)Tuleks alustada läbirääkimisi eesmärgiga sõlmida Euroopa Liidu ja Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi vahel kõnealune leping.

               (4)Lepingus tuleks austada põhiõigusi ja järgida Euroopa Liidu põhiõiguste harta põhimõtteid, eelkõige harta artiklis 7 tunnustatud õigust era- ja perekonnaelu puutumatusele, artiklis 8 sätestatud õigust isikuandmete kaitsele ja artiklis 47 sätestatud õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele. Lepingut tuleks kohaldada kooskõlas nimetatud õiguste ja põhimõtetega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Komisjoni volitatakse pidama liidu nimel läbirääkimisi, et sõlmida Euroopa Liidu ja Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi vahel leping, mis käsitleb isikuandmete vahetamist Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) ja Alžeeria ametiasutuste vahel, kelle pädevusse kuulub võitlemine raske kuritegevuse ja terrorismiga.

               Artikkel 2

               Läbirääkimisjuhised on esitatud lisas.

               Artikkel 3

               Läbirääkimiste käigus konsulteeritakse [erikomiteega, mille nime lisab nõukogu].

               Artikkel 4

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Määrus (EL) 2016/794, 11. mai 2016, ELT L 135, 24.5.2016, lk 53.

                     (2)

                        COM(2015) 185 final.

                     (3)

                        Nõukogu dokument 10384/17, 19. juuni 2017.

                     (4)

                        „Ühtne visioon, ühine tegevus: tugevam Euroopa– Euroopa Liidu üldine välis- ja julgeolekupoliitika strateegia“,
                  http://europa.eu/globalstrategy/en

                     (5)

                        COM(2017) 608 final.

                     (6)

                        Europoli 2016.–2020. aasta strateegia, mille Europoli haldusnõukogu võttis vastu 1. detsembril 2015;
                  https://www.europol.europa.eu/publications-documents/europol-strategy-2016-2020

                     (7)

                        Europoli 2017.–2020. aasta välisstrateegia, mille Europoli haldusnõukogu võttis vastu 13. detsembril 2016; EDOC#865852v3.

                     (8)

                        Europoli andmetel hõlmab asjaomane organiseeritud kuritegevus piirkonnas ebaseaduslikku tulirelvakaubandust, uimastikaubandust, finantskuritegusid, sealhulgas rahapesu, ja küberkuritegevust.

                     (9)

                  http://www.consilium.europa.eu/et/press/press-releases/2017/03/13/eu-algeria

                     (10)

                  https://eeas.europa.eu/headquarters/headquarters-homepage/34285/node/34285_en

                     (11)

                  https://www.europol.europa.eu/socta/2017/

                     (12)

                  https://www.europol.europa.eu/sites/default/files/documents/tesat2017.pdf

                     (13)

                        Määrus (EL) 2016/794, 11. mai 2016, ELT L 135, 24.5.2016, lk 53.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,20.12.2017
            COM(2017) 811 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Soovitus: NÕUKOGU OTSUS,
            millega antakse luba alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi vahelise lepingu üle, mis käsitleb isikuandmete vahetamist Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) ja Alžeeria ametiasutuste vahel, kelle pädevusse kuulub võitlemine raske kuritegevuse ja terrorismiga

               LISA

               Juhised läbirääkimiste pidamiseks Euroopa Liidu ja Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi vahelise lepingu üle, mis käsitleb isikuandmete vahetamist Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) ja Alžeeria ametiasutuste vahel, kelle pädevusse kuulub võitlemine raske kuritegevuse ja terrorismiga

               Läbirääkimiste käigus peaks komisjon püüdma saavutada allpool üksikasjalikult esitatud eesmärgid.

               (1)Lepingu eesmärk on luua õiguslik alus isikuandmete edastamiseks Europoli ja Alžeeria pädevate ametiasutuste vahel, et toetada ja tugevdada kõnealuse riigi ja liikmesriikide pädevate ametiasutuste meetmeid ning nende vastastikkust koostööd raske rahvusvahelise kuritegevuse ja terrorismi tõkestamisel ja nendega võitlemisel, tagades samas nõuetekohased turvameetmed üksikisikute eraelu puutumatuse, isikuandmete ning põhiõiguste ja -vabaduste kaitseks.

               (2)Eesmärgikohasuse põhimõtte tagamiseks piirdub lepingu alusel tehtav koostöö ainult selliste kuritegude ja seotud kuritegudega (ühiselt „kuriteod“), mis kuuluvad Europoli pädevusse vastavalt määruse 2016/794 artiklile 3. Koostöö eesmärk peaks eelkõige olema võidelda terrorismiga ja ennetada radikaliseerumist, takistada organiseeritud kuritegevust, nagu rändajate salaja üle piiri toimetamist, ebaseaduslikku tulirelvakaubandust ja uimastikaubandust, ning võidelda küberkuritegevusega.

               (3)Lepingus sõnastatakse selgelt ja täpselt Europoli ja Alžeeria pädevate ametiasutuste vahelise isikuandmete vahetamise suhtes kohaldatavad vajalikud turvameetmed ja kontrollid isikuandmete ning üksikisikute põhiõiguste ja -vabaduste kaitseks, sõltumata nende isikute kodakondsusest ja elukohast.

               Eelkõige nähakse lepinguga ette järgmine.

               (a)Eesmärgid, mille kohaselt lepinguosalised lepingu raames isikuandmeid töötlevad, sõnastatakse selgelt ja täpselt ning need ei tohi olla ulatuslikumad kui konkreetsel juhul vajalik lepingus osutatud terrorismi ja kuritegude tõkestamiseks ja nendega võitlemiseks.

               (b)Kooskõlas lepinguga Europoli poolt edastatud isikuandmeid töödeldakse õiglaselt, seaduslikul alusel ja ainult sellel eesmärgil, milleks need edastati. Lepinguga nähakse Europolile ette võimalus andmete edastamise ajal teatada juurdepääsu- või kasutuspiirangutest, sealhulgas seoses andmete edastamise, kustutamise või hävitamisega. Isikuandmed peavad olema asjakohased, piisavad ja piirduma sellega, mis on edastamise eesmärgi saavutamiseks vajalik. Andmed peavad olema täpsed ja ajakohastatud. Neid ei säilitata kauem, kui on vajalik nende edastamise eesmärgi saavutamiseks.

               (c)Välja arvatud üksikjuhul, kui see on rangelt vajalik ja proportsionaalne, et ennetada kuritegusid või võidelda kuritegevusega, millele on osutatud lepingus, ja tingimusel, et kohaldatakse nõuetekohaseid turvameetmeid, on Europolil keelatud edastada isikuandmeid, mis paljastavad rassilise või etnilise päritolu, poliitilised vaated, usulised või filosoofilised veendumused, kuuluvuse ametiühingusse, geneetilised andmed ja andmed tervisliku seisundi või seksuaalelu kohta. Leping peaks samuti sisaldama konkreetseid turvameetmeid, mis on seotud kuriteoohvrite, tunnistajate või teiste teo kohta teavet anda võivate isikute või alaealiste isikuandmete edastamisega.

               (d)Lepinguga tagatakse nende üksikisikute kohtulikult kaitstavad õigused, kelle isikuandmeid töödeldakse, nähes ette eeskirjad, mis käsitlevad õigust tutvuda andmetega ning parandada ja kustutada andmed, samuti tuleb ette näha vajalike ja proportsionaalsete piirangute lubamise konkreetsed põhjused. Lepinguga tagatakse ka iga sellise isiku kohtulikult kaitstav õigus haldus- ja õiguskaitsele, kelle andmeid lepingu alusel töödeldakse, ja kehtestatakse tõhusad õiguskaitsevahendid.

               (e)Lepinguga nähakse ette eeskirjad, mis käsitlevad isikuandmete säilitamist, läbivaatamist, parandamist ja kustutamist, logide pidamist ja dokumenteerimist ning teavet, mis tuleb üksikisikutele kättesaadavaks teha. Samuti tuleks selles sätestada turvameetmed isikuandmete automatiseeritud töötlemise korral.

               (f)Lepingus täpsustatakse kriteeriumid, mille alusel märgitakse allika usaldusväärsus ja andmete täpsus.

               (g)Lepinguga nähakse ette kohustus tagada asjaomaste tehniliste ja korralduslike meetmetega isikuandmete turvalisus, sealhulgas võimaldades isikuandmetele juurdepääsu ainult volitatud isikutele. Lepinguga nähakse ette teavitamiskohustus lepingu alusel edastatud isikuandmetega seotud rikkumise korral.

               (h)Alžeeria pädevad ametiasutused tohivad teavet edastada muudele ametiasutustele Alžeerias ainult lepingu täitmise eesmärgil ning teabe selline edastamine toimub asjaomastel tingimustel ja selle suhtes kohaldatakse nõuetekohaseid turvameetmeid.

               (i)Punktis h osutatud tingimusi kohaldatakse ka juhul, kui Alžeeria pädevad ametiasutused edastavad teavet kolmandate riikide ametiasutustele; seejuures kehtib lisanõue, et teavet on lubatud edastada ainult sellistele kolmandatele riikidele, kellele Europol võib määruse 2016/794 artikli 25 lõike 1 alusel isikuandmeid edastada.

               (j)Lepinguga tagatakse järelevalvesüsteem, mis hõlmab ühte või mitut sõltumatut avaliku sektori asutust, kes vastutavad andmekaitse eest ja kellel on tegelik uurimis- ja sekkumisõigus, et teostada järelevalvet nende Alžeeria avaliku sektori asutuste üle, kes kasutavad isikuandmeid või vahetavad teavet, ja osaleda kohtumenetlustes. Eelkõige on sõltumatutel ametiasutustel volitused vaadata läbi üksikisikute kaebused nende isikuandmete kasutamise kohta. Avaliku sektori asutused, kes kasutavad isikuandmeid, vastutavad lepingu kohaselt isikuandmete kaitse normide täitmise eest.

               (4)Seoses lepingu tõlgendamise ja kohaldamisega nähakse selles ette tõhus vaidluste lahendamise kord tagamaks, et lepinguosalised järgivad ühiselt kokkulepitud eeskirju.

               (5)Leping sisaldab sätteid selle jõustumise ja kehtivuse kohta ning sätet, mille kohaselt lepinguosaline võib lepingu lõpetada või selle täitmise peatada.

               (6)Lepingusse võib vajaduse korral lisada klausli selle territoriaalse kohaldamisala kohta.

               (7)Lepingusse võib lisada sätted lepingu järelevalve ja korrapärase hindamise kohta.

               (8)Komisjon toetab kõnealuste läbirääkimiste raames Alžeeria ühinemist Euroopa Nõukogu konventsiooniga üksikisikute kaitse kohta isikuandmete automatiseeritud töötlemisel.

               (9)Leping on võrdselt autentne bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles ning sisaldab asjakohast keeleklauslit.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,20.12.2017
            COM(2017) 798 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega antakse luba alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahelise lepingu üle, mis käsitleb isikuandmete vahetamist Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) ja Jordaania ametiasutuste vahel, kelle pädevusse kuulub võitlemine raske kuritegevuse ja terrorismiga

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               Üleilmastunud maailmas, kus raske kuritegevus ja terrorism on üha rahvusvahelisemad ja mitmetahulisemad, peaks õiguskaitseasutustel olema kõik vahendid, et teha välispartneritega koostööd oma kodanike julgeoleku tagamiseks. Europol peaks seetõttu saama vahetada kolmandate riikide õiguskaitseasutustega isikuandmeid oma ülesanne täitmiseks vajalikus ulatuses.

               Alates määruse 2016/794 kohaldamise algusest 1. mail 2017
                  1
                on vastavalt aluslepingule komisjoni ülesanne pidada liidu nimel läbirääkimisi rahvusvaheliste lepingute sõlmimiseks kolmandate riikidega, et Europol saaks vahetada nendega isikuandmeid. Kui see on tema ülesannete täitmiseks vajalik, võib Europol sõlmida välispartneritega koostöösuhteid ja teha nendega töö- ja halduskokkulepete raames koostööd, kuid see ei ole piisav õiguslik alus isikuandmete vahetamiseks.

               Võttes arvesse Euroopa julgeoleku tegevuskavas,
                  2
                nõukogu järeldustes
                  3
                ja üldises strateegias
                  4
                esitatud poliitilist strateegiat, õiguskaitseasutuste operatiivvajadusi kõikjal ELis ning selles valdkonnas tehtava tihedama koostöö võimalikke eeliseid, peab komisjon vajalikuks alustada lähiajal läbirääkimisi kaheksa riigiga, keda on nimetatud üheteistkümnendas eduaruandes tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu suunas liikumise kohta
                  5
               .

               Komisjon on koostanud tähtsaimate riikide kohta oma hinnangu, võttes arvesse Europoli operatiivvajadusi. Europoli 2016.–2020. aasta strateegias nimetatakse Vahemere piirkonda laiendatud partnerluse esmatähtsaks piirkonnaks
                  6
               . Europoli 2017.–2020. aasta välisstrateegias rõhutatakse ka vajadust Europoli ning Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika vahelise tihedama koostöö järele praeguse terrorismiohu ja rändega seotud probleemide tõttu
                  7
               .

               Europol ei ole sõlminud ühegi kõnealuses piirkonnas asuva riigiga ühtegi lepingut.

               Kuigi kõikide Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika riikidega tehtavat koostööd tuleb vaadelda piirkonna kui terviku olukorda arvestades, käsitletakse käesolevas soovituses eelkõige läbirääkimisi Jordaaniaga. Piirkonna praegune ebastabiilsus, eelkõige olukord Süürias ja Iraagis, kujutab endast ELile olulist pikaajalist julgeolekuohtu, millega tuleb viivitamata tegeleda. See tähendab nii tulemuslikku võitlust terrorismi ja sellega seotud organiseeritud kuritegevusega
                  8
                kui ka rändega seotud probleemide lahendamist, nagu võitlust ebaseaduslikule rändele ja inimkaubandusele kaasaaitamisega. Nende probleemide lahendamisel on oluline koostöö kohalike õiguskaitseasutustega.

               Lähtudes tehnilistest dialoogidest, mille eesmärk oli määrata kindlaks teabevahetuse parandamise ühismeetmed ja ühised õiguskaitsealased operatiivmeetmed tulirelvakaubanduse vastu, on EL juba leppinud Jordaaniaga kokku meetmete loetelus, et parandada asjaomaste õiguskaitseasutuste vahelist koostööd, tagada asjaomaste piirkondlike ja/või kahepoolsete programmide raames suutlikkuse suurendamiseks antav abi ning arendada ühiselt kokkulepitud raamistiku kohaselt operatiivmeetmeid
                  9
               . Jordaania on väljendanud huvi teha ELi õiguskaitseasutustega koostööd terrorismivastases võitluses, eelkõige osaleda CEPOLi pakutud koolitustes ja terrorismi rahastamise vastases tegevuses. Kõnealused meetmed ei hõlma aga isikuandmete edastamist.

               Poliitiline taust

               Jordaania on ELi jaoks oluline partner eelkõige seetõttu, et ta toetab Lähis-Idas stabiilsust, mõõdukust ja sallivust eri usundite suhtes. EL ja Jordaania on sõlminud tugeva partnerluse, mis hõlmab mitut sektorit, ja neid seob alates 2002. aastast assotsieerimisleping (edasijõudnud riigi staatus alates 2010. aastast).

               Jordaania seisab silmitsi suurte majanduslike, sotsiaalsete ja julgeolekuprobleemidega. Jordaanias elab üle 650 000 registreeritud Süüria pagulase (ligikaudu 10 % Jordaania elanikkonnast enne Süüria kriisi), aga ka pagulasi muudest riikidest.

               EL ja Jordaania võtsid detsembris 2016 vastu ELi ja Jordaania partnerluse prioriteedid ning ELi ja Jordaania kokkuleppe aastateks 2016–2018. Partnerluse prioriteetidega kinnitasid EL ja Jordaania oma kavatsust üksteist veelgi rohkem toetada, leppides kokku strateegilises tegevuskavas, mille üks sammas on piirkondliku stabiilsuse ja julgeoleku, sealhulgas terrorismivastase võitluse alase koostöö edendamine. Eelkõige lubasid EL ja Jordaania tihendada konkreetset koostööd ja teabe vahetamist, et tegeleda terrorismiprobleemide, vägivaldse äärmusluse ja radikaliseerumisega kooskõlas õigusriigi põhimõttega.

               ELi ja Jordaania kokkulepe sisaldab vastastikuseid kohustusi, mille kaudu mõlemad pooled täidavad veebruaris 2016 Londonis Süüria ja piirkonna toetamise teemalisel konverentsil antud lubadused. 5. aprillil 2017 toimunud Brüsseli konverentsil „Süüria ja ümbritseva piirkonna tuleviku toetamine“ kinnitati neid kohustusi, et tugevdada Jordaania vastupanuvõimet, arvestades Süüria kriisi mõju.

               15. märtsil 2016 toimunud ELi ja Jordaania terrorismivastasel ning julgeoleku tugevdamise alasel seminaril, millele osutatakse ELi ja Jordaania kokkuleppes, leppisid EL ja Jordaania kokku jätkata tööd järgmises kolmes valdkonnas: võitlus vägivaldse äärmusluse vastu; võitlus terrorismi rahastamise vastu ning lennundusjulgestus ja piirijulgeolek, sealhulgas ELi spetsialiseerunud asutuste kaasamise kaudu. EL ja Jordaania on samuti leppinud kokku tõhustada koostööd eesmärgiga võidelda inimkaubanduse, terroristist välisvõitlejate ja ebaseadusliku tulirelvakaubandusega kaasnevate probleemidega.

               EL ja Jordaania on ülemaailmse terrorismivastase võitluse foorumi
                  10
                ja ülemaailmse Daeshi-vastase koalitsiooni liikmed. Ammanis asub üks ELi rahastatavatest piirkondlikest KBRT tippkeskustest.

               Operatiivvajadused

               Võttes aluseks raske ja organiseeritud kuritegevuse põhjustatud ohtude 2017. aasta hinnangus
                  11
                ja 2017. aasta TE-SAT-aruandes
                  12
                esitatud andmed, eespool osutatud arutelud ning muu hulgas Europoli eksperditeadmised, on Jordaaniaga vaja teha koostööd eelkõige selleks, et võidelda järgmiste kuritegevuse vormidega.

               Terrorism: Süüria ja Iraagi destabiliseerumine ning Daeshi ja muude terrorirühmituste levik kujutavad endast otsest julgeolekuohtu Jordaaniale ja ELile, kes mõlemad on olnud terrorirühmituste sihtmärgiks. Nii Euroopa kui ka Jordaania terroristid on sõitnud Süüriasse, Iraaki ja muudesse konfliktipiirkondadesse, et seal väljaõpe saada ja võidelda. Tihedam õiguskaitsealane koostöö, sealhulgas isikuandmete vahetamine, aitab avastada terrorismis kahtlustatavaid isikuid ja esitada neile süüdistusi, hoida ära terrorismi eesmärgil reisimist (kaasa arvatud rändevoogudega ühinemise või teistesse konfliktipiirkondadesse ümberasumise ohtu) ning terrorismi rahastamist (kaasa arvatud sidemeid organiseeritud kuritegevusega).

               Tulirelvadega kauplemine: EL ja Jordaania teevad koostööd tulirelvade alal ja on leppinud kokku tegevuskavas, mis hõlmab parima tava vahetamist, koolitusi ja suutlikkuse suurendamist. Koostöö arenedes suureneb ka vajadus parema teabevahetuse ja sellega kaasnevate uurimiste järele. Süüriaga piirneva riigina võib Jordaanial olla oluline roll, et hoida ära tulirelvade jõudmine relvakonfliktide piirkondadesse ja tagada ebaseaduslike saadetiste kinnipidamine, eelkõige tagasiteel ELi.

               Rändega seotud probleemid: püsiva konflikti tõttu Süürias on palju rändega seotud probleeme. Põgenikelaagrite ümbruses ja Süüria piiri ääres asuvatel aladel on probleeme relva-, inim- ja seksikaubandusega. On väljendatud muret, et oht ähvardab märkimisväärset hulka Süüria lapsi, kes on kaitsetud ärakasutamise vastu organiseeritud kuritegelike rühmituste poolt, sest neil on väga halb juurdepääs põhitaristule, nagu koolidele.

               Ebaseaduslik uimastikaubandus: Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika riigid on ebaseaduslike uimastite olulised päritolu- ja transiidiriigid ning tarbijad. Piirkonnast põhjas asuva püsiva tarbijaskonna ja piirkonda idast läände läbiva heroiinitee tõttu mõjutavad need riigid ebaseaduslike ainete tarvitamist ja tootmist ning kannatavad ka ise selle tõttu. 2016. aastal loodi ELi rahastatud kokaiini liikumistee programmi (AIRCOPi projekti osa) raames Jordaanias ühine töörühm kuritegevuse tõkestamiseks lennujaamades (JAITF).

               2.SOOVITUSE ÕIGUSLIK KÜLG

               Määruses (EL) 2016/794, mis käsitleb Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametit (Europol), nähakse ette Europoli õigusraamistik, eelkõige tema eesmärgid, ülesanded, pädevus, andmekaitsealased turvameetmed ja välispartneritega koostöö tegemise viisid.

               Käesolev soovitus on kooskõlas Europoli määruse sätetega.

               Käesoleva komisjoni soovituse eesmärk on saada nõukogult luba pidada ELi nimel tulevase lepingu üle läbirääkimisi. Õiguslik alus, mille alusel nõukogu annab loa läbirääkimiste alustamiseks, on ELi toimimise lepingu artikli 218 lõiked 3 ja 4.

               Kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 218 nimetatakse komisjon liidu läbirääkijaks, et sõlmida Euroopa Liidu ja Jordaania vahel leping, mis käsitleb isikuandmete vahetamist Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) ja Jordaania ametiasutuste vahel, kelle pädevusse kuulub võitlemine raske kuritegevuse ja terrorismiga.

               Soovitus:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega antakse luba alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahelise lepingu üle, mis käsitleb isikuandmete vahetamist Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) ja Jordaania ametiasutuste vahel, kelle pädevusse kuulub võitlemine raske kuritegevuse ja terrorismiga

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut (ELi toimimise leping), eriti selle artikli 218 lõikeid 3 ja 4,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

               ning arvestades järgmist:

               (1)11. mail 2016 võeti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/794
                  13
                ja seda kohaldatakse alates 1. maist 2017.

               (2)Kõnealuses määruses, eelkõige selle artiklis 25, on sätestatud eeskirjad isikuandmete edastamiseks Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametilt (Europol) kolmandatele riikidele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele. Europol võib edastada isikuandmeid kolmanda riigi ametiasutusele liidu ja asjaomase kolmanda riigi vahel ELi toimimise lepingu artikli 218 alusel sõlmitud rahvusvahelise lepingu alusel, millega nähakse ette piisavad turvameetmed üksikisikute eraelu puutumatuse ning põhiõiguste ja -vabaduste tagamiseks.

               (3)Tuleks alustada läbirääkimisi eesmärgiga sõlmida Euroopa Liidu ja Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahel kõnealune leping.

               (4)Lepingus tuleks austada põhiõigusi ja järgida Euroopa Liidu põhiõiguste harta põhimõtteid, eelkõige harta artiklis 7 tunnustatud õigust era- ja perekonnaelu puutumatusele, artiklis 8 sätestatud õigust isikuandmete kaitsele ja artiklis 47 sätestatud õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele. Lepingut tuleks kohaldada kooskõlas nimetatud õiguste ja põhimõtetega,

               (5)

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Komisjoni volitatakse pidama liidu nimel läbirääkimisi, et sõlmida Euroopa Liidu ja Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahel leping, mis käsitleb isikuandmete vahetamist Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) ja Jordaania ametiasutuste vahel, kelle pädevusse kuulub võitlemine raske kuritegevuse ja terrorismiga.

               Artikkel 2

               Läbirääkimisjuhised on esitatud lisas.

               Artikkel 3

               Läbirääkimiste käigus konsulteeritakse [erikomiteega, mille nime lisab nõukogu].

               Artikkel 4

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                  eesistuja

                     (1)

                        Määrus (EL) 2016/794, 11.5.2016, ELT L 135, 24.5.2016, lk 53.

                     (2)

                        COM(2015) 185 final.

                     (3)

                        Nõukogu dokument 10384/17, 19. juuni 2017.

                     (4)

                        „Ühtne visioon, ühine tegevus: tugevam Euroopa– Euroopa Liidu üldine välis- ja julgeolekupoliitika strateegia“,
                  http://europa.eu/globalstrategy/en

                     (5)

                        COM(2017) 608 final.

                     (6)

                        Europoli 2016.–2020. aasta strateegia, mille Europoli haldusnõukogu võttis vastu 1. detsembril 2015;
                  https://www.europol.europa.eu/publications-documents/europol-strategy-2016-2020

                     (7)

                        Europoli 2017.–2020. aasta välisstrateegia, mille Europoli haldusnõukogu võttis vastu 13. detsembril 2016; EDOC#865852v3.

                     (8)

                        Europoli andmetel hõlmab asjaomane organiseeritud kuritegevus piirkonnas ebaseaduslikku tulirelvakaubandust, uimastikaubandust, finantskuritegusid, sealhulgas rahapesu, ja küberkuritegevust.

                     (9)

                        Tulirelvade probleemi käsitlemisel prioriteedina on mitu asjaomast algatust lisatud rasket ja organiseeritud kuritegevust käsitlevasse ELi poliitikatsüklisse ning teatisesse „Euroopa julgeoleku tegevuskava rakendamine: tulirelvade ja lõhkeainetega ebaseadusliku kauplemise ning nende kasutamise vastane ELi tegevuskava“ (2.12.2015, COM(2015) 624 final).

                     (10)

                        Jordaania on terroristist välisvõitlejate töörühma kaaseesistuja.

                     (11)

                  https://www.europol.europa.eu/socta/2017

                     (12)

                  https://www.europol.europa.eu/sites/default/files/documents/tesat2017.pdf

                     (13)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta määrus (EL) 2016/794, mis käsitleb Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametit (Europol) ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2009/371/JSK, 2009/934/JSK, 2009/935/JSK, 2009/936/JSK ja 2009/968/JSK (ELT L 135, 24.5.2016, lk 53).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,20.12.2017
            COM(2017) 798 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Soovitus: NÕUKOGU OTSUS,
            millega antakse luba alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahelise lepingu üle, mis käsitleb isikuandmete vahetamist Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) ja Jordaania ametiasutuste vahel, kelle pädevusse kuulub võitlemine raske kuritegevuse ja terrorismiga

               LISA

               Juhised läbirääkimiste pidamiseks Euroopa Liidu ja Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahelise lepingu üle, mis käsitleb isikuandmete vahetamist Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) ja Jordaania ametiasutuste vahel, kelle pädevusse kuulub võitlemine raske kuritegevuse ja terrorismiga

               Läbirääkimiste käigus peaks komisjon püüdma saavutada allpool üksikasjalikult esitatud eesmärgid.

               (1)Lepingu eesmärk on luua õiguslik alus isikuandmete edastamiseks Europoli ja Jordaania pädevate ametiasutuste vahel, et toetada ja tugevdada kõnealuse riigi ja liikmesriikide pädevate ametiasutuste meetmeid ning nende vastastikkust koostööd raske rahvusvahelise kuritegevuse ja terrorismi tõkestamisel ja nendega võitlemisel, tagades samas nõuetekohased turvameetmed üksikisikute eraelu puutumatuse, isikuandmete ning põhiõiguste ja -vabaduste kaitseks.

               (2)Eesmärgikohasuse põhimõtte tagamiseks piirdub lepingu alusel tehtav koostöö ainult selliste kuritegude ja seotud kuritegudega (ühiselt „kuriteod“), mis kuuluvad Europoli pädevusse vastavalt määruse 2016/794 artiklile 3. Koostöö eesmärk peaks eelkõige olema võidelda terrorismiga ja ennetada radikaliseerumist, takistada organiseeritud kuritegevust, nagu ebaseaduslikku tulirelvakaubandust, rändajate salaja üle piiri toimetamist ja ebaseaduslikku uimastikaubandust, ning võidelda küberkuritegevusega.

               (3)Lepingus sõnastatakse selgelt ja täpselt Europoli ja Jordaania pädevate ametiasutuste vahelise isikuandmete vahetamise suhtes kohaldatavad vajalikud turvameetmed ja kontrollid isikuandmete ning üksikisikute põhiõiguste ja -vabaduste kaitseks, sõltumata nende isikute kodakondsusest ja elukohast.

               Eelkõige nähakse lepinguga ette järgmine.

               (a)Eesmärgid, mille kohaselt lepinguosalised lepingu raames isikuandmeid töötlevad, sõnastatakse selgelt ja täpselt ning need ei tohi olla ulatuslikumad kui konkreetsel juhul vajalik lepingus osutatud terrorismi ja kuritegude tõkestamiseks ja nendega võitlemiseks.

               (b)Kooskõlas lepinguga Europoli poolt edastatud isikuandmeid töödeldakse õiglaselt, seaduslikul alusel ja ainult sellel eesmärgil, milleks need edastati. Lepinguga nähakse Europolile ette võimalus andmete edastamise ajal teatada juurdepääsu- või kasutuspiirangutest, sealhulgas seoses andmete edastamise, kustutamise või hävitamisega. Isikuandmed peavad olema asjakohased, piisavad ja piirduma sellega, mis on edastamise eesmärgi saavutamiseks vajalik. Andmed peavad olema täpsed ja ajakohastatud. Neid ei säilitata kauem, kui on vajalik nende edastamise eesmärgi saavutamiseks.

               (c)Välja arvatud üksikjuhul, kui see on rangelt vajalik ja proportsionaalne, et ennetada kuritegusid või võidelda kuritegevusega, millele on osutatud lepingus, ja tingimusel, et kohaldatakse nõuetekohaseid turvameetmeid, on Europolil keelatud edastada isikuandmeid, mis paljastavad rassilise või etnilise päritolu, poliitilised vaated, usulised või filosoofilised veendumused, kuuluvuse ametiühingusse, geneetilised andmed ja andmed tervisliku seisundi või seksuaalelu kohta. Leping peaks samuti sisaldama konkreetseid turvameetmeid, mis on seotud kuriteoohvrite, tunnistajate või teiste teo kohta teavet anda võivate isikute või alaealiste isikuandmete edastamisega.

               (d)Lepinguga tagatakse nende üksikisikute kohtulikult kaitstavad õigused, kelle isikuandmeid töödeldakse, nähes ette eeskirjad, mis käsitlevad õigust tutvuda andmetega ning parandada ja kustutada andmed, samuti tuleb ette näha vajalike ja proportsionaalsete piirangute lubamise konkreetsed põhjused. Lepinguga tagatakse ka iga sellise isiku kohtulikult kaitstav õigus haldus- ja õiguskaitsele, kelle andmeid lepingu alusel töödeldakse, ja kehtestatakse tõhusad õiguskaitsevahendid.

               (e)Lepinguga nähakse ette eeskirjad, mis käsitlevad isikuandmete säilitamist, läbivaatamist, parandamist ja kustutamist, logide pidamist ja dokumenteerimist ning teavet, mis tuleb üksikisikutele kättesaadavaks teha. Samuti tuleks selles sätestada turvameetmed isikuandmete automatiseeritud töötlemise korral.

               (f)Lepingus täpsustatakse kriteeriumid, mille alusel märgitakse allika usaldusväärsus ja andmete täpsus.

               (g)Lepinguga nähakse ette kohustus tagada asjaomaste tehniliste ja korralduslike meetmetega isikuandmete turvalisus, sealhulgas võimaldades isikuandmetele juurdepääsu ainult volitatud isikutele. Lepinguga nähakse ette teavitamiskohustus lepingu alusel edastatud isikuandmetega seotud rikkumise korral.

               (h)Jordaania pädevad ametiasutused tohivad teavet edastada muudele ametiasutustele Jordaanias ainult lepingu täitmise eesmärgil ning teabe selline edastamine toimub asjaomastel tingimustel ja selle suhtes kohaldatakse nõuetekohaseid turvameetmeid.

               (i)Punktis h osutatud tingimusi kohaldatakse ka juhul, kui Jordaania pädevad ametiasutused edastavad teavet kolmandate riikide ametiasutustele; seejuures kehtib lisanõue, et teavet on lubatud edastada ainult sellistele kolmandatele riikidele, kellele Europol võib määruse 2016/794 artikli 25 lõike 1 alusel isikuandmeid edastada.

               (j)Lepinguga tagatakse järelevalvesüsteem, mis hõlmab ühte või mitut sõltumatut avaliku sektori asutust, kes vastutavad andmekaitse eest ja kellel on tegelik uurimis- ja sekkumisõigus, et teostada järelevalvet nende Jordaania avaliku sektori asutuste üle, kes kasutavad isikuandmeid või vahetavad teavet, ja osaleda kohtumenetlustes. Eelkõige on sõltumatutel ametiasutustel volitused vaadata läbi üksikisikute kaebused nende isikuandmete kasutamise kohta. Avaliku sektori asutused, kes kasutavad isikuandmeid, vastutavad lepingu kohaselt isikuandmete kaitse normide täitmise eest.

               (4)Seoses lepingu tõlgendamise ja kohaldamisega nähakse selles ette tõhus vaidluste lahendamise kord tagamaks, et lepinguosalised järgivad ühiselt kokkulepitud eeskirju.

               (5)Leping sisaldab sätteid selle jõustumise ja kehtivuse kohta ning sätet, mille kohaselt lepinguosaline võib lepingu lõpetada või selle täitmise peatada.

               (6)Lepingusse võib vajaduse korral lisada klausli selle territoriaalse kohaldamisala kohta.

               (7)Lepingusse võib lisada sätted lepingu järelevalve ja korrapärase hindamise kohta.

               (8)Komisjon toetab läbirääkimiste raames Jordaania ühinemist Euroopa Nõukogu konventsiooniga üksikisikute kaitse kohta isikuandmete automatiseeritud töötlemisel.

               (9)Leping on võrdselt autentne bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles ning sisaldab asjakohast keeleklauslit.