               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,23.5.2022
            COM(2022) 621 final

            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Madalmaade majanduspoliitikat ja esitatakse nõukogu arvamus Madalmaade 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta
            {SWD(2022) 621 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Madalmaade majanduspoliitikat ja esitatakse nõukogu arvamus Madalmaade 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arves nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 5 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta,
                  2
                eriti selle artikli 6 lõiget 1,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241,
                  3
                millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ja teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse kestlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. [XX.] juunil 2022 ajakohastati kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

               (2)24. novembril 2021 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2022) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse 2021. aasta mais Portos toimunud sotsiaaltippkohtumisel veelkord kinnitatud ühist kohustust rakendada edasi Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid välja 17. novembril 2017. Euroopa Ülemkogu kiitis 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid heaks 25. märtsil 2022. 24. novembril 2021 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande,
                  4
                milles nimetati Madalmaid ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta, mille nõukogu võttis vastu 5. aprillil 2022, ning ettepaneku 2022. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist ning mille nõukogu võttis vastu 14. märtsil 2022.

               (3)Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub näiteks kõrgemates energia- ja toiduhindades ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus. EL seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 esimest korda ajutise kaitse direktiiv,
                  5
                millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult ELis viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele.

               (4)Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne muudetud kava esitamise kuupäeva.

               (5)Alates 2020. aasta märtsist on kohaldatud üldist vabastusklauslit
                  6
               . Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises
                  7
                esitas komisjon seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema ELi või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Euroopas toimuva sõja kontekstis kasvanud ebakindlus ja majandusväljavaateid ohustavad suured langusriskid, enneolematu energiahindade tõus ja jätkuvad häired tarneahelates õigustavad stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamise pikendamist 2023. aasta lõpuni.

               (6)Sarnaselt 2021. aasta stabiilsusprogrammi käsitlevas nõukogu 18. juuni 2021. aasta arvamuses esitatud lähenemisviisile on eelarvepoliitika seisundit praegu kõige parem mõõta esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastust saadud tagastamatute toetuste ja muude ELi vahenditega rahastatavaid kulusid
                  8
               . Selleks et hinnata, kas riigi eelarvepoliitika on konservatiivne ja kas eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, pööratakse üldisest eelarvepoliitika seisundist kaugemale minnes tähelepanu ka riiklikult rahastatavate
                  9
                esmaste jooksvate kulude (millest on arvatud maha kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja jäetud välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) ja investeeringute arengule.

               (7)2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised, et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist
                  10
               . Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosis kirjeldatud makromajanduslike väljavaadete põhjal näib olevat asjakohane minna 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt 2023. aastal üle üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale, olles samal ajal valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriigiti erinevad ja neis tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles võtma neid suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides arvesse. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandussuundumusi ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis.

               (8)Seoses 2. märtsil 2022 esitatud eelarvesuunistega võetakse 2023. aastaks antavates eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja edasisi langusriske ning talveprognoosiga võrreldes kiiremat inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvepoliitika kaudu suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ja energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, rakendades sihipäraseid ajutisi meetmeid selleks, et leevendada energiahindade tõusu mõju ja aidata piirata sellest tulenevat inflatsioonisurvet; eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks ja kiiresti muutuvate oludega kohandatavaks ning see peab olema riigiti erinev, sõltudes iga riigi eelarve- ja majandusolukorrast, sealhulgas kriisi mõjust ja Ukraina põgenike sissevoolust.

               (9)Madalmaad esitasid kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artikliga 4 oma 2022. aasta stabiilsusprogrammi 29. aprillil 2022. Madalmaad ei ole veel esitanud riiklikku reformikava, sest see kava integreeritakse taaste- ja vastupidavuskavasse.

               (10)23. mail 2022 avaldas komisjon Madalmaade kohta 2022. aasta riigiaruande
                  11
               . Selles hinnati Madalmaade edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjakohaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning seda, kuidas on lahendatud uusi ja esilekerkivaid probleeme, sealhulgas neid, mis on tingitud Venemaa sissetungist Ukrainasse. Samuti hinnati Madalmaade edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning ELi peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

               (11)Komisjon tegi määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Madalmaade kohta põhjaliku analüüsi ja avaldas selle tulemused 23. mail 2022
                  12
               . Komisjon järeldas, et Madalmaades esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Haavatavus on seotud eelkõige erasektori suure võlaga ja jooksevkonto suure ülejäägiga, millel on piiriülene mõju.

               (12)20. juulil 2020 soovitas nõukogu Madalmaadel võtta 2020. ja 2021. aastal kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida pandeemiale ning toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitati Madalmaadel juhul, kui majandustingimused seda võimaldavad, rakendada eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Eurostati kinnitatud andmete põhjal vähenes Madalmaade valitsemissektori eelarvepuudujääk 2020. aasta 3,7 %-lt SKPst 2021. aastal 2,5 %-le SKPst. Madalmaade eelarvepoliitilised meetmed toetasid majanduse taastumist 2021. aastal; ajutiste erakorraliste toetusmeetmete maht moodustas nii 2020. kui ka 2021. aastal 3,3 % SKPst. Madalmaades 2021. aastal võetud meetmed on nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega kooskõlas. 2020. ja 2021. aastal valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel võetud eelarvemeetmed olid kas ajutised või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. Eurostati kinnitatud andmete kohaselt moodustas valitsemissektori koguvõlg 2021. aastal 52,1 % SKPst.

               (13)2022. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2022. aastal 3,6 % ja 2023. aastal 1,7 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv sarnane: 2022. aastal 3,3 % ja 2023. aastal 1,6 %. Valitsus eeldab oma 2022. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk püsib 2022. aastal tasemel 2,5 % SKPst ja väheneb 2023. aastal 2,3 %-le SKPst. Programmi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 2022. aastal 53,1 %-le ja 2023. aastal 52,7 %-le. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk moodustab 2022. ja 2023. aastal vastavalt 2,7 % ja 2,1 % SKPst. See on 2022. aasta stabiilsusprogrammis 2022. aastaks prognoositud eelarvepuudujäägist suurem – peamiselt seetõttu, et programm ei sisaldanud kõiki kõrgetele energiahindadele reageerimiseks võetavaid meetmeid, ja 2023. aastaks prognoositud eelarvepuudujäägist veidi väiksem – peamiselt seetõttu, et komisjon eeldab väiksemat kapitali kogumahutust põhivarasse ja väiksemaid muid kulutusi. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse väiksem: 2022. aastal 51,4 % ja 2023. aastal 50,9 %. Erinevus tuleneb teistsugusest nominaalse SKP prognoosist.

               Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümne aasta keskmine) potentsiaalne majanduskasv hinnanguliselt 1,5 %.

               (14)2022. aastal kaotab valitsus järkjärgult enamiku COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmetest, nii et ajutiste erakorraliste toetusmeetmete maht peaks prognooside kohaselt vähenema 2021. aasta 3,4 %-lt SKPst 2022. aastal 0,9 %-le SKPst. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetavad meetmed, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,7 % SKPst ja mis 2023. aastal järkjärgult kaotatakse
                  13
               . Need meetmed hõlmavad peamiselt sotsiaalsiirdeid vaesematele leibkondadele ja energiatarbimise kaudsete maksude alandamist. Need meetmed on kavandatud ajutistena. Kui energiahinnad jäävad kõrgeks ka 2023. aastal, võidakse mõned neist meetmetest siiski säilitada. Üks meetmetest ei ole täpselt suunatud, nimelt energiatarbimise kaudsete maksude vähendamine. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukraina põgenikele ajutise kaitse pakkumise kulud, mis komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt moodustavad nii 2022. kui ka 2023. aastal 0,1 % SKPst,
                  14
                ning kaitsekulutuste suurendamine 2023. aastal 0,1 % võrra SKPst.

               (15)18. juunil 2021 soovitas nõukogu Madalmaadel
                  15
                2022. aastal rakendada toetavat eelarvepoliitikat, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastu impulsi toel, ning jätkuvalt teha riiklikult rahastatavaid investeeringuid. Samuti soovitati Madalmaadel juhul, kui majandustingimused seda võimaldavad, viia ellu eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada riigi rahanduse jätkusuutlikkus keskpikas perspektiivis, ning samal ajal suurendada investeeringuid kasvupotentsiaali suurendamiseks.

               (16)Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi ja Madalmaade 2022. aasta stabiilsusprogrammis sisalduva teabe põhjal peaks eelarvepoliitika 2022. aastal olema toetav (–2,6 % SKPst), mis vastab nõukogu soovitusele
                  16
               . Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest ELi vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2021. aastaga jääma samaks
                  17
               . Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2022. aastal andma eelarvepoliitikasse neutraalse panuse (0,0 protsendipunkti)
                  18
               . Seepärast kavatsevad Madalmaad nõukogu soovituse kohaselt jätkata riiklikult rahastatavaid investeeringuid. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2022. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 2,0 protsendipunkti ulatuses. See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmab energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju vähendamiseks võetavate meetmete (0,7 % SKPst) ning Ukraina põgenikele ajutise kaitse pakkumise kulude (0,1 % SKPst) täiendavat mõju; prognooside kohaselt hoogustavad jooksvate netokulude kasvu muu hulgas ka täiendavad kliimameetmed (mille eesmärk on vähendada kasvuhoonegaaside heidet ja edendada säästvat energiat) ning haridusvaldkonnas võetavad meetmed (ümberõpe, õpetajaharidus), mille panus on vastavalt 0,3 % SKPst ja 0,2 % SKPst.

               (17)Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika seisund, kui poliitikat ei muudeta, 2023. aastal +0,5 % SKPst
                  19
               . Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest ELi vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2022. aastaga jääma samaks. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2023. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,1 protsendipunkti ulatuses
                  20
               . Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2023. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse piirava panuse 1,0 protsendipunkti ulatuses. See hõlmab energiahindade tõusu leevendamiseks võetavate meetmete järkjärgulise kaotamise mõju (0,7 % SKPst).

               (18)2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk 2024. aastaks järkjärgult vähenema 2,5 %-le SKPst, ent kasvama 2025. aastal 2,9 %ni SKPst. Seega on valitsemissektori eelarvepuudujääk kavandatud jääma programmiperioodi jooksul alla 3 % SKPst. Nendes prognoosides eeldatakse mõningaid täiendavaid eelarve konsolideerimise meetmeid, mida ei ole veel täpsustatud. Programmi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse 2025. aastaks suurenema, kasvades 2024. aastal 53,1 %ni ja 2025. aastal 54,4 %ni. Komisjoni analüüsi põhjal näivad võla jätkusuutlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis keskmised.

               (19)Eluasemeturu moonutused hoogustavad eluasemehindade tõusu ja suurendavad kodumajapidamiste võlakoormust, mis muudab kodumajapidamised majandusšokkide suhtes haavatavaks. Eluasemehindade kasv kiirenes 2021. aastal, mil aastane kasvumäär oli 15 %, ning eluasemeturul on üha rohkem märke ülehindamisest, mis suurendab riske ja haavatavust. Kuigi hüpoteeklaenude intresside mahaarvatavust maksustatavatest tuludest vähendatakse järkjärgult, on vähendamine üksnes osaline ja see hüpoteeklaenudega seotud maksusoodustus on jätkuvalt märkimisväärne. Lisaks suhteliselt suurtele laenulimiitidele (laenusumma ja tagatise väärtuse suhte mõttes) osutab see tegur jätkuvalt laenuvahendite kasutamise olulisele soodustamisele kodumajapidamiste puhul. Samal ajal on eraüüriturg endiselt väike ja vähearenenud. Hästi toimiva keskmise segmendi puudumine üüriturul ajendab kodumajapidamisi pigem ostma kui üürima, mille tulemuseks on kõrge võla ja sissetuleku suhe ning suur rahaline haavatavus. Pakkumise jäikus suurendab eluasemeturu moonutusi. Eluasemete pakkumise suhteline mitteelastsus suurendab ohtu, et eluasemete taskukohasemaks muutmisele suunatud poliitika stimuleerib nõudlust ja tõstab lõppkokkuvõttes eluasemehindu, õõnestades seega selle poliitika algset eesmärki.

               (20)Kuigi pensionide piisavuse ja eelarve jätkusuutlikkuse mõttes toimib pensionisüsteem hästi, on tööandjapensionisüsteemil (teine sammas) puudusi põlvkondadevahelise õigluse, pensioniõiguste läbipaistvuse ja paindlikkuse osas. Pensioni teise sambasse tehtavad sissemaksed on suured ja pensionifondide bilansside tasakaalustamatuse leevendamiseks võib olla vaja sissemakseid oluliselt kohandada. Suured kohustuslikud säästud suurendavad ka jooksevkonto ülejääki. Pensionisüsteemi reform võiks muuta pensionifondid šokkidele vastupidavamaks. Pärast pensionireformi üldpõhimõtteid käsitleva raamkokkuleppe sõlmimist 2019. aastal leppisid valitsus ja sotsiaalpartnerid 2020. aasta juunis kokku teise samba uues lepingustruktuuris. Üldiselt on kavandatud reformi eesmärk kõrvaldada pensionisüsteemi peamised nõrgad kohad. Kokkulepitud pensionireformi rakendamiseks vajalikke seadusandlikke meetmeid on kavas Madalmaade parlamendis arutada ja vastu võtta 2022. aasta jooksul. Seejärel on peamiseks ülesandeks reform täielikult ellu viia, mida tuleb hoolikalt jälgida.

               (21)Madalmaad esitasid ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid
                  21
                22. detsembril 2021, 23. detsembril 2021 ja 22. märtsil 2022. Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrusele (EL) 2021/1060 peavad Madalmaad 2021.–2027. aasta ühtekuuluvuspoliitika vahendite kavandamisel võtma arvesse asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi. See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondidest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suurendamiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal nende fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust. Ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakendamine sõltub ka selliste kitsaskohtade kõrvaldamisest, mis pärsivad investeeringuid, mis toetavad rohe- ja digipööret ning tasakaalustatud territoriaalset arengut.

               (22)Paindliku tööhõive osakaal on endiselt suur ja moodustab olulise osa Madalmaade tööturust. See osutab kasvavale tööturu killustumise ohule. Seda liiki tööhõive kasutamist mõjutavad suurel määral institutsioonilised tegurid ja riiklikud poliitikavalikud, nagu erinevused maksustamislahendustes (töötajateta füüsilisest isikust ettevõtjate puhul), sotsiaalkindlustuskaitses ja töötajate kaitse eeskirjades. Need ajendid ja institutsioonilised tegurid tekitavad märkimisväärseid rahalisi stiimuleid ja pärssivaid mõjureid, millel on iseäranis moonutav mõju tööturu äärealadel. Ka COVID-19 pandeemia tõi esile tööturu killustumise ohu ning teatavate rühmade ebasoodsa tööhõive- ja sotsiaalse olukorra, samuti olulised probleemid seoses piisava sotsiaalkaitse kättesaadavusega füüsilisest isikust ettevõtjatele, kes on sagedamini alakindlustatud haiguse, puude, töötuse ja vanaduse vastu. Lisaks võivad täiendavad meetmed füüsilisest isikust ettevõtjate töösuhte täpsemaks piiritlemiseks ja kohaldatavate eeskirjade täitmise tagamiseks aidata vähendada fiktiivset füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemist.

               (23)Tööjõupuudus on majanduse üldise elavnemise ja tööjõunõudluse kasvu taustal veelgi kasvanud ja levinud kõikidesse sektoritesse. Tööturuprognoosid osutavad, et tööturg on tulevikus jätkuvalt pingeline, eelkõige hariduse, tervishoiu, tehniliste töökohtade ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sektoris. Lähiajal on tööjõupuudus väga terav ka ehituses. Tõenäoliselt pärsivad pinged tööturul olulisi investeeringuid, mis on vajalikud rohe- ja digipöörde elluviimiseks. Samal ajal leidub kasutamata või alakasutatud tööjõudu, eelkõige arvestades rändetaustaga inimeste madalamat tööhõivemäära ja osalise tööajaga töökohtade suurt osakaalu. Kui pakkuda välja stiimuleid osalise tööajaga töötajate töötundide arvu suurendamiseks (paljud sellistest töötajatest on naised: 62,5 % tööga hõivatud naistest töötas 2021. aastal osalise tööajaga, võib see praegust tööjõupuudust leevendada ning ühtlasi vähendada keskmist soolist palga- ja pensionilõhet. Tööturult eemalejäänud isikute (kes ei tööta ega otsi tööd), pikaajaliselt töötute ja tööturu äärealadel olevate inimeste aktiveerimine ja täiendus- või ümberõpe täpselt suunatud ja kohandatud meetmete abil võib aidata leevendada tööjõu ja oskuste nappust, edendades samal ajal võrdseid võimalusi ja aktiivset kaasamist.

               (24)Versailles’ deklaratsioonis ELi riigipeade ja valitsusjuhtidelt saadud volituste kohaselt soovitakse kavaga „REPowerEU“ kaotada võimalikult kiiresti Euroopa Liidu sõltuvus Venemaalt imporditavast fossiilkütusest. Selleks määratakse dialoogis liikmesriikidega kindlaks kõige sobivamad projektid, investeeringud ja reformid riiklikul, piirkondlikul ja ELi tasandil. Nende meetmete eesmärk on vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja loobuda fossiilkütuste impordist Venemaalt.

               (25)Riigi sõltuvus fossiilkütustest on väga suur. 2020. aasta andmete kohaselt on sõltuvus Venemaalt pärit fossiilkütustest ELi keskmisega samal tasemel kivisöe (54 %) ja toornafta (26 %) puhul, ent väiksem maagaasi puhul (30 % vs. 44 %)
                  22
               . Nafta ja maagaasi osakaalud energiaallikate kogumis on suuremad kui ELis keskmiselt (vastavalt 39 % vs. 33 % ja 44 % vs. 24 %), samas kui kivisöe osakaal on väiksem (6 % vs. 11 %). Sõltuvust fossiilkütustest saaks üldiselt vähendada, kui suurendada investeeringuid taastuvatesse energiaallikatesse ja elektrifitseerimisse, kõrvaldada taristu kitsaskohad ja suurendada energiatõhusust. Äärmiselt oluline on suurendada jõupingutusi ELis 2030. aastaks seatud taastuvenergia eesmärkide saavutamiseks. Madalmaade tulemus energia lõpptarbimises taastuvenergia osakaalu mõttes oli 2020. aastal tagantpoolt viies ning erinevus 2020. aasta osakaalu ja 2030. aasta eesmärgi vahel oli liidu üks suuremaid. Tuleks teha täiendavaid investeeringuid, et suurendada taastuvenergia kasutuselevõttu ja taastuvenergia tootmiskohtadest tarbimiskohtadesse ülekandmiseks vajalikku võrgu võimsust. Võrgu võimsuse suurendamine on eriti oluline, arvestades, et ka 2021. aastal oli elektrivõrgu võimsus piiratud, mis põhjustas viivitusi taastuvenergiaprojektide elluviimisel. Taastuvenergia kasutuselevõtu haldusmenetlusi võiks veelgi lihtsustada ja ühtlustada. Gaasiga seotud uued taristu- ja võrguinvesteeringud peaksid võimaluse korral olema tulevikukindlad, et edaspidiseks säästvate kütuste kasutamiseks valmiduse kaudu tagada nende pikaajaline kestlikkus. Energiatõhususe suurendamine on kulutõhus võimalus vähendada veelgi CO2-heidet ja sõltuvust fossiilkütustest, sealhulgas Venemaalt imporditavatest fossiilkütustest. Muu hulgas oleks võimalik tõhustada hoonete renoveerimist ning suurendada soojuspumpade ja kaugkütte kasutuselevõttu hoonesektoris, samuti elektrifitseerimist ja puhta energiaga varustamist energiamahukates tööstusharudes. Paketi „Eesmärk 55“ eesmärkide saavutamiseks tuleb Madalmaadel tõsta ambitsioonitaset kasvuhoonegaaside heite vähendamisel ning taastuvate energiaallikate kasutuselevõtu ja energiatõhususe suurendamisel.

               (26)Täiendavad investeeringud transporditaristusse võivad aidata kõrvaldada kitsaskohti ja toetada kestlikku liikuvust. Raudtee- ja maanteetaristu on ülekoormatud. Madalmaade raudteevõrk on Euroopas kõige enam kasutatav. Madalmaad võtavad kasutusele Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi, et toetada oma raudteevõrgu läbilaskevõime suurendamist. 2019. aastal läksid liiklusummikud (mida oli küll veidi alla ELi keskmise) hinnanguliselt maksma 4 % Madalmaade aastasest SKPst. Investeeringud kestliku liikuvuse taristusse võivad avaldada positiivset ülekanduvat mõju ühtsele turule, arvestades Madalmaade transpordisõlmede (Rotterdami sadam, Schipholi lennujaam) tähtsust, ning vähendada veelgi riigi suurt sõltuvust naftast (mille osakaal energiaallikate kogumis oli 2020. aastal 39 %).

               (27)Liigne lämmastiku sadestumine kahjustab keskkonda ning pärsib ehitus- ja põllumajandustegevust. Lämmastiku ülejääk on neli korda suurem kui ELis keskmiselt, samas kui ammoniaagi heitkogused hektari kohta on Euroopa suurimad. Lämmastiku sadestumine on elurikkuse eesmärkide saavutamiseks liiga suur, mõjutab vee kvaliteeti ja põhjustab Madalmaades nitraadidirektiivi piirmäärade ületamist. Vastavalt Madalmaade kõrgeima halduskohtuna tegutseva riiginõukogu 2019. aasta otsusele peab Madalmaade valitsus võtma meetmeid lämmastiku sadestumise vähendamiseks Natura 2000 aladel. Lämmastiku sadestumise edasine vähendamine eeldab üleminekut kestlikule põllumajandusele, mis nõuab märkimisväärseid investeeringuid. Põllumajanduse arvele langeb 45 % lämmastiku sadestumisest, eelkõige intensiivse loomakasvatuse tõttu. Madalmaades on suurim loomkoormus ELis.

               (28)Kuigi kliimaneutraalsusele ülemineku ja fossiilkütustest loobumise kiirendamine tekitab mitmes sektoris märkimisväärseid ümberkorralduskulusid, saavad Madalmaad ühtekuuluvuspoliitika raames kasutada õiglase ülemineku mehhanismi, et leevendada ülemineku sotsiaal-majanduslikku mõju kõige enam mõjutatud piirkondades. Lisaks saavad Madalmaad kasutada Euroopa Sotsiaalfond+, et parandada tööhõivevõimalusi ja tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust.

               (29)Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2022. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus
                  23
                kajastub allpool esitatud soovituses 1.

               (30)Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, et rakendada soovitust euroala majanduspoliitika kohta. Madalmaade puhul kajastub see eelkõige allpool esitatud soovitustes 1 ja 3.

               (31)Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja kõnealust hindamist, on nõukogu 2022. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel antavad nõukogu soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1 ja 4. Soovitus 1 aitab kaasa ka euroala käsitleva soovituse, eelkõige esimese soovituse rakendamisele. Soovitustes 1 ja 4 osutatud eelarvepoliitilised meetmed ja muud poliitikameetmed aitavad muu hulgas vähendada jooksevkonto suure ülejäägiga seotud tasakaalustamatust. Soovituses 1 osutatud eelarvepoliitilised meetmed aitavad vähendada ka erasektori suure võlaga seotud tasakaalustamatust,

               SOOVITAB Madalmaadel võtta 2022. ja 2023. aastal järgmisi meetmeid.

               1.Tagada 2023. aastal, et riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasv oleks kooskõlas üldiselt neutraalse eelarvepoliitikaga, võttes arvesse jätkuvat ajutist ja suunatud toetust kodumajapidamistele ja ettevõtetele, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ning Ukrainast põgenevatele inimestele. Olla valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, sealhulgas kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut, kava „RePowerEU“ ja muid ELi vahendeid. Rakendada pärast 2023. aastat eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne keskpika perioodi eelarvepositsioon. Vähendada kodumajapidamiste puhul laenuvahendite kasutamise soodustamist ja moonutusi eluasemeturul, toetades muu hulgas eraüürisektori arengut ja võttes meetmeid eluasemete pakkumise suurendamiseks. Kehtestada ja viia ellu pensionisüsteemi reform, milles lepiti kokku 2019. ja 2020. aastal.

               2.Viia kiiresti lõpule komisjoniga peetavad läbirääkimised 2021.–2027. aasta ühtekuuluvuspoliitika programmidokumentide üle, et alustada nende rakendamist.

               3.Edendada töötajateta füüsilisest isikust ettevõtjate piisavat sotsiaalkaitset, võidelda fiktiivse füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise vastu ning vähendada paindlike või ajutiste lepingute kasutamise stiimuleid. Vähendada tööjõu ja oskuste nappust, eelkõige tervishoius, hariduses, digitaalsete ja tehniliste töökohtade sektorites ning ehitussektoris, kasutades muu hulgas ära alakasutatud tööjõu potentsiaali, mis tuleneb osalise tööajaga töökohtade suurest osakaalust ja rändetaustaga inimeste madalamast tööhõivemäärast. Tugevdada täiendus- ja ümberõppe võimalusi, eelkõige tööturu äärealadel olevate inimeste ja tööturult eemalejäänud inimeste jaoks.

               4.Vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest, kiirendades taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, eelkõige edendades täiendavaid investeeringuid võrgutaristusse ja lihtsustades veelgi loamenetlusi, parandades energiatõhusust, eelkõige hoonetes, ning kiirendades investeeringuid säästvasse transporti ja kestlikku põllumajandusse.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)

                        ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

                     (3)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

                     (4)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 25).

                     (5)

                        Nõukogu 4. märtsi 2022. aasta rakendusotsus (EL) 2022/382, millega määratakse kindlaks Ukrainast lähtuva põgenike massilise sissevoolu olemasolu direktiivi 2001/55/EÜ artikli 5 tähenduses ning nähakse selle tulemusena ette ajutine kaitse (ELT L 71, 4.3.2022, lk 1).

                     (6)

                        Komisjoni teatis nõukogule stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta,
                     Brüssel, 20.3.2020 (COM(2020) 123 final).

                     (7)

                        Komisjoni teatis nõukogule „Üks aasta pärast COVID-19 puhangu algust: eelarvepoliitika meetmed“, Brüssel, 3.3.2021 (COM(2021) 105 final).

                     (8)

                        Käesolevas soovituses esitatud hinnangud eelarvepoliitika ja selle komponentide kohta on komisjoni hinnangud, mis põhinevad komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi aluseks olevatel eeldustel. Komisjoni hinnangud keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu kohta ei hõlma selliste reformide positiivset mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja mis võivad potentsiaalset majanduskasvu hoogustada.

                     (9)

                        Ei rahastata taaste- ja vastupidavusrahastu toetustega ega muude ELi vahenditega.

                     (10)

                        Komisjoni teatis nõukogule „Eelarvepoliitika suunised 2023. aastaks“, Brüssel, 2.3.2022, (COM(2022) 85 final).

                     (11)

                         SWD(2022) 621 final.

                     (12)

                         SWD(2022) 636 final.

                     (13)

                        Näitajad kajastavad alates 2021. aasta sügisest võetavate meetmetega kaasnevate aastaste eelarvekulude taset, sisaldades jooksvaid tulusid ja kulusid ning asjakohasel juhul kapitalimahutusi.

                     (14)

                        Eeldatakse, et Ukrainast ELi põgenenud isikute koguarv jõuab 2022. aasta lõpuks järkjärgult 6 miljonini ning nende geograafiline jaotus põhineb olemasoleva diasporaa suurusel, vastuvõtva liikmesriigi elanikkonna suhtelisel suurusel ja Ukraina põgenike tegelikul jaotusel kogu ELis 2022. aasta märtsi seisuga. Inimese kohta arvutatud eelarvekulude hinnangud põhinevad komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse Euromodi mikrosimulatsiooni mudelil, milles võetakse arvesse nii rahaülekandeid, mida inimestel võib olla õigus saada, kui ka mitterahalisi hüvesid, nagu haridus ja tervishoid.

                     (15)

                        Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitus, milles esitatakse nõukogu arvamus Madalmaade 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 304, 29.7.2021, lk 88).

                     (16)

                        Miinusmärgiga (plussmärgiga) näitaja kajastab esmaste kulude liigset (vähest) kasvu võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga, osutades ekspansiivsele (piiravale) eelarvepoliitikale.

                     (17)

                        Need on komisjoni prognoosid, mis põhinevad lineaarsel kulutuste profiilil. Komisjon ei ole veel saanud Madalmaade taaste- ja vastupidavuskava.

                     (18)

                        Muud riiklikult rahastatavad investeeringukulud peaksid andma ekspansiivse panuse 0,5 protsendipunkti ulatuses SKPst. See on osaliselt seletatav kohalikele omavalitsustele investeeringuteks kättesaadavaks tehtavate vahenditega, mis on ette nähtud kliimapoliitika rakendamiseks, ja noorte lisarahastamisega.

                     (19)

                        Miinusmärgiga (plussmärgiga) näitaja kajastab esmaste kulude liigset (vähest) kasvu võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga, osutades ekspansiivsele (piiravale) eelarvepoliitikale.

                     (20)

                        Muud riiklikult rahastatavad investeeringukulud peaksid andma ekspansiivse panuse 0,4 protsendipunkti ulatuses SKPst. See on osaliselt seletatav kohalikele omavalitsustele investeeringuteks kättesaadavaks tehtavate vahenditega, mis on ette nähtud kliimapoliitika rakendamiseks, ja noorte lisarahastamisega.

                     (21)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (ELT L 231, 30.6.2021, lk 159).

                     (22)

                        Eurostat (2020), Venemaa impordi osakaal maagaasi ja toornafta koguimpordis. ELi 27 liikmesriigi keskmise impordi puhul põhineb koguimport ELi 27 liikmesriigist väljastpoolt pärit impordil. Madalmaade puhul hõlmab koguimport ELi-sisest kaubandust.

                     (23)

                        Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,23.5.2022
            COM(2022) 602 final

            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Belgia 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Belgia 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta
            {SWD(2022) 602 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Belgia 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Belgia 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arves nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta
                  1
               , eriti selle artikli 5 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241
                  2
               , millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ja teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse kestlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. [XX.] juunil 2022 ajakohastati kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

               (2)24. novembril 2021 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2022) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse 2021. aasta mais Portos toimunud sotsiaaltippkohtumisel veelkord kinnitatud ühist kohustust jätkata Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamist. Euroopa Ülemkogu kiitis 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid heaks 25. märtsil 2022. 24. novembril 2021 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande,
                  3
                milles ei nimetatud Belgiat ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta, mille nõukogu võttis vastu 5. aprillil 2022, ning ettepaneku 2022. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist ning mille nõukogu võttis vastu 14. märtsil 2022.

               (3)Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub näiteks kõrgemates energia- ja toiduhindades ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus. EL seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 esimest korda ajutise kaitse direktiiv,
                  4
                millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult ELis viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele.

               (4)Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne muudetud kava esitamise kuupäeva.

               (5)Alates 2020. aasta märtsist on kohaldatud üldist vabastusklauslit
                  5
               . Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises
                  6
                esitas komisjon oma seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema ELi või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Võttes arvesse suurenenud ebakindlust ja majandusväljavaateid ohustavaid suuri langusriske Euroopas toimuva sõja kontekstis, enneolematut energiahindade tõusu ja jätkuvaid häireid tarneahelates, on põhjendatud stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamisaja pikendamine 2023. aasta lõpuni.

               (6)2021. aasta stabiilsusprogrammi käsitlevas nõukogu 18. juuni 2021. aasta arvamuses esitatud lähenemisviisi kohaselt on eelarvepoliitikat praegu kõige parem mõõta esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu tagastamatute toetuste ja muude ELi vahenditega rahastatavaid kulusid
                  7
               . Selleks et hinnata, kas riigi eelarvepoliitika on konservatiivne ja kas eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, tuleks üldisest eelarvepoliitikast kaugemale minnes pöörata tähelepanu ka riiklikult rahastatavate
                  8
                esmaste jooksvate kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) ja investeeringute arengule.

               (7)2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised, et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist
                  9
               . Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajanduslike väljavaadete kohaselt näib üleminek 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale 2023. aastal asjakohane, kuid samal ajal tuleb olla valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriigiti diferentseeritud ja nendes tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles kajastama suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis.

               (8)Seoses 2. märtsil 2022 esitatud eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning võrreldes talveprognoosiga kiiremat inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, et leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete abil; eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega, ning see peab olema riigiti diferentseeritud sõltuvalt nende eelarve- ja majandusolukorrast, sealhulgas võttes arvesse kriisi mõju ja Ukrainast põgenenud inimeste sisserännet.

               (9)2021. aasta 30. aprillil esitas Belgia määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõiget 1 järgides komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon on määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt hinnanud taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega. 13. juulil 2021 võttis nõukogu vastu otsuse Belgia taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta
                  10
               . Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsusest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Belgia on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjakohased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud.

               (10)30. aprillil 2022 esitas Belgia kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artiklis 4 sätestatud tähtajaga oma 2022. aasta riikliku reformikava ja 2022. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2022. aasta riiklik reformikava ka Belgia kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava täitmisel tehtud edusammude kohta.

               (11)23. mail 2022 avaldas komisjon Belgia kohta 2022. aasta riigiaruande
                  11
               . Selles hinnati Belgia edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti taaste ja vastupidavuse tulemustabeli põhjal kokkuvõte sellest, kuidas Belgia on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Selle analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega, sealhulgas nendega, mis tekivad seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse. Samuti hinnati Belgia edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning ELi peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

               (12)23. mail 2022 esitas komisjon ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Selles aruandes käsitleti Belgia eelarveseisundit, kuna tema valitsemissektori eelarvepuudujääk ületas 2021. aastal aluslepingus sätestatud kontrollväärtust (3 % SKPst) ning valitsemissektori võlg ületas aluslepingus sätestatud kontrollväärtust (60 % SKPst) ega järginud võla vähendamise sihttaset. Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägi- ja võlakriteeriumid ei olnud täidetud. Kooskõlas 2. märtsi 2022. aasta teatisega leidis komisjon kõigi asjaomaste tegurite hindamisel, et võla vähendamise sihttaseme järgimine tähendaks liiga järsku ja varast eelarve kohandamist, mis võib ohustada majanduskasvu. Seepärast on komisjon seisukohal, et praegustes erandlikes majandustingimustes ei ole võla vähendamise sihttaseme järgimine põhjendatud. Nagu teatatud, ei teinud komisjon 2022. aasta kevadel ettepanekut algatada uusi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusi ning hindab 2022. aasta sügisel uuesti, kas on asjakohane teha ettepanek algatada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused.

               (13)20. juulil 2020 soovitas nõukogu Belgial võtta 2020. ja 2021. aastal kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida pandeemiale ning toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitati Belgial juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla kestlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Eurostati kinnitatud andmete põhjal vähenes Belgia valitsemissektori eelarvepuudujääk 2021. aastal 9,0 %-lt SKPst 2020. aastal 5,5 %-le SKPst 2021. aastal. Belgia eelarvepoliitilised meetmed toetasid majanduse taastumist 2021. aastal, samal ajal kui ajutised erakorralised toetusmeetmed vähenesid 4,4 %-lt SKPst 2020. aastal 2,9 %-le SKPst 2021. aastal. Need Belgia 2021. aasta meetmed on kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. Enamik kaalutlusõigusel põhinevaid eelarvemeetmeid, mille valitsus 2020. ja 2021. aastal vastu võttis, olid ajutised või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. Samal ajal ei olnud mõned ajavahemikul 2020–2021 valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel vastu võetud meetmed ajutised ega kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega, kusjuures peamiselt hõlmasid need miinimumpensionide ja tervishoiusektori palkade püsivat suurendamist. Eurostati kinnitatud andmete põhjal oli valitsemissektori võlg 2021. aastal 108,2 % SKPst.

               (14)2022. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on soodne. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2022. aastal 3,0 % ja 2023. aastal 1,9 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv väiksem – 2022. aastal 2,0 % ja 2023. aastal 1,6 %, mis tuleneb peamiselt 2022. aasta stabiilsusprogrammi aluseks olevate makromajanduslike prognooside varasemast koostamise lõppkuupäevast, mis oli enne Venemaa Ukraina vastase agressioonisõja algust. Valitsus prognoosib oma 2022. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk väheneb 2022. aastal 5,2 %-le SKPst ja 2023. aastal 3,6 %-le SKPst. Vähenemine 2022. aastal kajastab peamiselt majandustegevuse tugevat kasvu ja enamiku erakorraliste meetmete tühistamist. Programmi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema (marginaalselt) 2022. aastal 108,0 %ni ja seejärel suurenema 2023. aastal 108,8 %ni. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2022. ja 2023. aastal vastavalt 5,0 % SKPst ja 4,4 % SKPst. 2022. aastal on see kooskõlas 2022. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarvepuudujäägiga, olgugi et komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi makromajanduslik stsenaarium oli ebasoodsam, kuna 2022. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognoosides arvestatakse tehnilise parandusega, mis kajastab (ainult) 2022. aastal Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja tagajärgede mõju eelarvele. 2023. aastaks prognoositakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis suuremat valitsemissektori eelarve puudujääki, peamiselt ebasoodsama makromajandusliku stsenaariumi ja meetmete tõttu, mida pole veel programmi hilisemate aastate kohta täpsustatud. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse üldjoontes sarnane: 2022. aastal 107,5 %, kuid 2023. aastal madalam ehk 107,6 %, mis kajastab 2022. aasta stabiilsusprogrammi SKP deflaatori väiksemat kasvu.

               Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümme aastat) keskmine potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt 1,4 %. See hinnang ei hõlma aga selliste reformide mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada Belgia potentsiaalset majanduskasvu.

               (15)2022. aastal kaotab valitsus järk-järgult enamiku COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmetest, nii et ajutised erakorralised toetusmeetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 2,9 %-lt SKPst 2021. aastal 0,4 %-le SKPst 2022. aastal. 2022. aasta valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmed, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,5 % SKPst ja 2023. aastal 0 % SKPst
                  12
               . Need meetmed hõlmavad peamiselt ühekordseid makseid leibkondadele ja energiatarbimise kaudsete maksude alandamist. Need meetmed on kavandatud ajutistena ja on seotud 2022. aastaga. Kui aga energiahinnad jäävad kõrgeks ka 2023. aastal, võidakse mõned neist meetmetest säilitada. Mõned neist meetmetest ei ole suunatud, täpsemalt üldised maksed leibkondadele, et toetada energia tarbimist, ning gaasi ja elektri käibemaksumäärade ja bensiiniaktsiisi alandamised. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulud, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. ja 2023. aastal 0,1 % SKPst,
                  13
                ning kaitsekulutuste suurenemine 0,1 % (2022. aastal 0,1 protsendipunkti SKPst).

               (16)18. juunil 2021 soovitas nõukogu Belgial
                  14
                kasutada 2022. aastal taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendit, et rahastada lisainvesteeringuid majanduse taastamisse, järgides samal ajal konservatiivset eelarvepoliitikat. Lisaks peaks ta säilitama riiklikult rahastatavad investeeringud. Samuti soovitati Belgial juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada riigi rahanduse kestlikkus keskpikas perspektiivis ning samal ajal suurendada investeeringuid, et hoogustada võimalikku majanduskasvu.

               (17)Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi ja Belgia 2022. aasta stabiilsusprogrammis sisalduva teabe põhjal peaks eelarvepoliitika 2022. aastal olema toetav, –2,4 % SKPst
                  15
               . Belgia kavatseb jätkuvalt toetada majanduse taastamist, kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut täiendavate investeeringute rahastamiseks, nagu on soovitanud nõukogu. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest ELi vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2021. aastaga suurenema 0,2 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavatel investeeringutel peaks olema 2022. aastal eelarvepoliitikale neutraalne mõju
                  16
               . Seetõttu kavatseb Belgia säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu soovitas nõukogu. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2022. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 2,1 protsendipunkti. See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmab energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõjuga tegelemise meetmete täiendavat mõju (0,5 % SKPst) ning Ukrainast ümberasustatud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulusid (0,1 % SKPst). Lisaks peaks avaliku sektori palkade ja sotsiaaltoetuste automaatsest indekseerimisest ning vähemal määral valitsussektori kaupade ja teenuste tarbimise suurenemisest tulenev valitsussektori kulude suurenemine aitama kaasa riiklikult rahastatavate (neto) esmaste jooksvate kulude ekspansiivsele panusele. Komisjoni prognoosi kohaselt ei ole need meetmed ja kulude suurenemise põhjused täielikult kooskõlas tasakaalustavate meetmetega.

               (18)Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika seisund, eeldusel et poliitikat ei muudeta, 2023. aastal 0,0 % SKPst
                  17
               . Prognooside kohaselt jätkab Belgia 2023. aastal taaste- ja vastupidavusrahastust antavate toetuste kasutamist, et rahastada täiendavaid investeeringuid majanduse taastamise toetuseks. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest ELi vahenditest rahastatavate kulude positiivne panus majandustegevusse peaks jääma 2022. aastaga võrreldes stabiilseks. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2023. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,1 protsendipunkti
                  18
               . Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2023. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse üldjoontes neutraalse panuse 0,1 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu leevendamiseks võetud meetmete järkjärgulise kaotamise mõju (0,5 % SKPst).

               (19)2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk järk-järgult vähenema 3,4 %-le SKPst 2024. aastal ja 2,7 %-le SKPst 2025. aastal. Seega peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk jääma 2025. aastal alla 3 % SKPst. Need prognoosid põhinevad makromajanduslikul stsenaariumil, mis töötati välja enne Venemaa sissetungi Ukrainasse, ning nendes arvestatakse meetmetega, mida pole veel programmi hilisemate aastate kohta täpsustatud, täpsemalt nn paindlik stimuleeriv fiskaalmeede, mis moodustab vahemikus 2023–2025 0,8 % SKPst. Programmi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse 2025. aastani kasvama – 2024. aastal 109,7 %ni ja 2025. aastal 110,1 %ni. Komisjoni analüüsi põhjal näivad võla kestlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis suured.

               (20)Kui poliitikat ei muudeta, on oodata, et rahvastiku kiire vananemine süvendab vananemisega seotud kulutuste mõju riigi rahandusele. 2021. aasta aruandes rahvastiku vananemise kohta on prognoositud kasv 2040. aastaks 3,6 protsendipunkti ja 2070. aastaks 5,4 protsendipunkti SKPst, enamasti pensioni- ja pikaajalisele hooldusele tehtavate kulutuste tõttu. Belgia on oma taaste- ja vastupidavuskavas võtnud kohustuse viia ellu pensionireform, mh selleks, et parandada süsteemi finants- ja sotsiaalset kestlikkust ning edendada eri pensioniskeemide ühtlustamist. Seoses pikaajalise hooldusega oli Belgia juba 2019. aastal ELis üks suurimaid kulutajaid
                  19
                ning selle kulutused kasvavad eeldatavasti veelgi: 2030. aastaks 14 % ja 2070. aastaks 2,2 protsendipunkti SKPst. Algatatud on eri hoolekandeasutuste kulutõhusa kasutamise parandamiseks mõeldud reformid, täpsemalt selleks, et vältida ja takistada tarbetut või enneaegset hoolekandeasutusse paigutamist, mis puudutab iga neljandat hooldekodus elavat inimest, olgugi et täheldatud on suuri piirkondlikke erinevusi. COVID-19 kriis on kavandatud kulude vähendamise meetmete rakendamist pidurdanud. See osutab, et inimeste liigset hoolekandeasutustesse paigutamist saab veelgi vähendada, tõhustades ühtlasi kvaliteetsete koduhooldusteenuste kasutamist ja tegeledes rahaliste takistustega, mis piiravad nende teenuste kättesaadavust kõige haavatavamate elanikkonnarühmadele. Reformide kiire ja ulatuslik rakendamine aitaks tegeleda kestlikkusprobleemidega.

               (21)Belgia maksusüsteemi iseloomustab suur tööjõu maksukoormus, sealjuures on maksumäärad suhteliselt kõrged ja maksuastmed kitsad. See piirab maksusüsteemi tegelikku progressiivsust ja vähendab tööturul osalemist veelgi. Kuigi 2016. aasta maksureformiga vähendati madalaima sissetulekuga inimeste tööjõu maksukoormust, on keskmist palka teenivate inimeste maksukiil ELi suurim. Töö suur maksustamine võib takistada ka elukestvas õppes osalemist. Lisaks võivad mõningad töötushüvitise süsteemi ülesehituse iseärasused vähendada tööotsijate stiimuleid töötamiseks ja aktiveerimispoliitika tulemuslikkust. Sotsiaalabi keerukus ning piiratud võimalused palgatulu ja sotsiaaltoetuste kombineerimiseks võivad samuti tekitada tööle asumist takistavaid asjaolusid, eriti vähese teenimispotentsiaaliga inimeste seas. Peale selle vähendavad maksubaasi – osaliselt suurte maksumäärade leevendamiseks – mitmesugused vabastused, mahaarvamised ja vähendatud maksumäärad, mis tekitavad efektiivsuse kadu ja moonutusi. Mõningad maksusüsteemi omadused aitavad kaasa investeerimisvalikute moonutamisele ja põhjustavad liigset investeerimist teatavatesse varadesse. Näiteks on kinnisvaralt teenitav üüritulu alamaksustatud ja lisaeluaseme eluasemelaenu intress mahaarvatav. Lisaks takistavad hoiuste maksusoodustused ning pikaajaliste hoiuste ja pensioniskeemide suhtes kehtivate maksueeskirjade paindumatus kapitali paremat jaotumist. 2021. aasta veebruari väärtpaberikontode maks takistab samuti finantsinstrumentidesse investeerimist. Peale selle on ruumi keskkonnamaksude väljatöötamiseks, vähendades fossiilkütuste toetusi ja soodustades investeeringuid vähese CO2 heitega majandusse. Näiteks soodustaks kütteks kasutatavate fossiilkütuste (nt gaasiõli ja maagaas) aktsiiside (mis on elektriga võrreldes madalad) ülevaatamine investeeringuid vähese CO2 heitega küttelahendustesse. Kuna liiklusummikutes veedetavate tundide keskmine arv aastas on Belgias üks ELi suurimaid, võib ummikutega tegelemiseks kasutada poliitikavariante, nt erasõidukite suhtes teemaksu kehtestamine (sarnaselt veokitele), tagades samas piisava ühistranspordipakkumise. See aitaks ka vähendada heitkogustega kauplemise süsteemi väliste kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks. Maksukoormuse tööjõult mujale nihutamise ja maksubaasi laiendamise kombineerimine võib muuta maksusüsteemi õiglasemaks, suurendada tööhõivet ning edendada sotsiaalseid ja keskkonnaeesmärke.

               (22)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks. Need aitavad lahendada kõiki majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme või olulist osa majanduslikest ja sotsiaalsetest probleemidest, millele on osutatud riigipõhistes soovitustes, mille nõukogu esitas Belgiale Euroopa poolaasta raames 2019. ja 2020. aastal, nagu ka riigipõhistes soovitustes, mis esitati enne kava vastuvõtmise kuupäeva. Täpsemalt peaks Belgia taaste- ja vastupidavuskava aitama tegeleda märkimisväärse osa probleemidega, mis tuvastati asjaomastes riigipõhistes soovitustes. Et parandada avaliku sektori kulutuste kvaliteeti ja tõhusust, hõlmab Belgia taaste- ja vastupidavuskava kuluanalüüside süsteemset lõimimist kõigi valitsemistasandite eelarve kavandamise tsüklitesse. Riiklike pensionidega seotud kasvavate kulude taustal sisaldab kava pensionireformi, mille eesmärk on muu hulgas parandada pensionisüsteemi finants- ja sotsiaalset kestlikkust. Belgia taaste- ja vastupidavuskava hõlmab ka mitut meedet tööturuga seotud probleemidega tegelemiseks ning kõige haavatavamate elanikkonnarühmade (sisserändaja taustaga inimeste, naiste, noorte, puuetega inimeste ja digitaalse väljajätmise ohus inimeste) sotsiaalse ja tööturule integreerimise parandamiseks. Kava kohaselt tagab Belgia 5G kasutuselevõtu. Kava sisaldab ka ametiautode maksustamise kava reformi, mille eesmärk on äriühingute sõidukipargid täielikult elektrifitseerida.

               (23)Belgia taaste- ja vastupidavuskava rakendamine aitab eeldatavasti teha täiendavaid edusamme rohe- ja digipöörde valdkonnas. Belgia kliimaeesmärkide saavutamist toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 49,6 %, samas kui digieesmärke toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 26,6 %. Taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine kooskõlas asjakohaste eesmärkide ja sihtidega aitab Belgial COVID-19 kriisist kiiresti taastuda, tugevdades samal ajal tema vastupanuvõimet. Sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest.

               (24)Belgia ei ole veel esitanud partnerluslepingut ega muid ühtekuuluvuspoliitika programmidokumente
                  20
               . Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrusega (EL) 2021/1060 peab Belgia arvesse võtma asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ühtekuuluvuspoliitika 2021.–2027. aasta fondide programmitöös. See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondidest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suurendamiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal nende fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust. Taaste- ja vastupidavusrahastu ning ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakendamine sõltub ka selliste kitsaskohtade kõrvaldamisest, mis pärsivad investeeringuid, mis toetavad rohe- ja digipööret ning tasakaalustatud territoriaalset arengut.

               (25)Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Belgia silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on seotud tööturu ja haridussüsteemiga. Belgia rekordkõrge vabade ametikohtade määr osutab, et tööandjatel on üha keerulisem palgata õigete oskustega töötajaid. Tööjõupuudus esineb kõikidel oskustasemetel ja püsib mitmetes sektorites, sh info- ja kommunikatsioonitehnoloogia-, haridus-, hoolekande- ja ehitussektoris. Täpsemalt napib teadus, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika valdkonna hariduse omandanud inimesi nii keskharidusega kutseõppe programmide lõpetajate kui ka kõrgkooli lõpetanute seas. Oskuste mittevastavust tööturu vajadustele saab selgitada ka vähese täiskasvanuhariduses osalemise määraga, eriti madala haridustasemega inimeste seas, kellele täiendusõpe võib pakkuda paremaid töövõimalusi. Riikliku taaste- ja vastupidavuskava alusel töötatakse töötajate jaoks välja isiklikud õppekontod ja õppimisõigused. Koolitamisele pühendatud aktiivse tööturupoliitika kulutuste osakaal on aga piiratud ning üksnes väike – olgugi et kasvav – arv tööotsijaid osaleb koolitusel, mis on seotud tööga, milleks napib töötajaid. Tööjõupuuduse ja oskuste tööturu vajadustele mittevastavusega tegelemine on peamine vahend digipöördega tegelemiseks ja rohepöörde võimaldamiseks, aga ka ELi 2030. aasta peamiste tööhõive ja oskustega seotud eesmärkide saavutamiseks.

               (26)Tööjõupuuduse ja oskuste tööturu vajadustele mittevastavusega seotud probleemid puudutavad ennekõike haridussüsteemi tulemuslikkust ja kaasavust, võttes arvesse ka avaliku sektori suuri kulutusi haridusele
                  21
               . Õpitulemuste vaheline lõhe on tihedalt seotud õpilaste sotsiaalmajandusliku ja sisserändaja taustaga ning on üks ELi suurimaid, põhjustades hariduses ebavõrdsust. Rohkem kui iga kolmas puudega noor täiskasvanu ei omanda keskharidust. Peale selle osales Belgias 2019. aastal töökohapõhises õppes üksnes 6,2 % õpilasi, mis jääb ELi keskmisele (29 %) tublisti alla. Kutseharidussüsteemide tööturu vajadustele vastavuse suurendamine on eriti vajalik prantsuse kogukonnas, kuna üksnes kolm kümnest kõige populaarsemast kutsekeskharidusvõimalustest koolitab sellise elukutse esindajaid, kellest on puudus. Üldiselt tekitavad Belgias endiselt muret kutsehariduse kui edutee atraktiivsus, mida kajastab kutsehariduse suhtes negatiivse hoiakuga inimeste suur osakaal. Õpetajaameti populariseerimine aitaks hoida õpetajaid tööl ja vähendada üha suurenevat kvalifitseeritud õpetajate puudust. See on eriti suur probleem ebasoodsas olukorras olevate koolide jaoks ja võib süvendada haridussüsteemis olemasolevat ebavõrdsust. Olgugi et meetmeid on juba võetud, saab õpetajaameti populaarsust suurendada parema formaalhariduse ja kutsealase täiendusõppe pakkumise ning paindlikumate ja atraktiivsemate karjäärivõimaluste väljatöötamise teel.

               (27)Versailles’ deklaratsioonis ELi riigipeade ja valitsusjuhtidelt saadud volituste kohaselt soovitakse kavaga „REPowerEU“ kaotada võimalikult kiiresti Euroopa Liidu sõltuvus Venemaalt imporditavast fossiilkütusest. Selleks määratakse dialoogis liikmesriikidega kindlaks kõige sobivamad projektid, investeeringud ja reformid riiklikul, piirkondlikul ja ELi tasandil. Nende meetmete eesmärk on vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja suunata fossiilkütuste import Venemaalt eemale.

               (28)Imporditud fossiilkütused katavad umbes 70 % Belgia sisemaisest energia kogutarbimisest. 2020. aasta andmete kohaselt on sõltuvus Venemaalt imporditud fossiilkütustest toornafta puhul 30 % (osakaal koguimpordist), mis on EL 27 keskmisest (26 %) suurem, ning maagaasi (7 % vs. 44 % ELis) ja kivisöega (39 % vs. 54 % ELis) võrreldes suhteliselt väiksem
                  22
               . Nafta (39 % sisemaisest energia kogutarbimisest vs. 33 %) ja maagaasi (30 % vs. 24 %) osakaalud energiaallikate jaotuses on mõlemad ELi keskmisest suuremad, kuid kivisöe osakaal on väiksem (5 % vs. 11 %). Tuumaenergia osakaal energiaallikate jaotuses moodustab 16 % sisemaisest energia kogutarbimisest. Taastuvenergia moodustas 2020. aastal energia lõpptarbimisest vaid 13 %. Belgia peab võtma märkimisväärseid lisameetmeid kiirendamaks taastuvate energiaallikate arendamist, et teha edusamme kliimaneutraalsuse saavutamiseks aastaks 2050 ja vähendada oma sõltuvust imporditud fossiilkütustest. Avamere tuuleenergia projektide arendust ja sellega seotud elektrivõrgu laiendamist takistavad aga suuresti ehituslubadega seotud pikad viivitused, eriti arvukate, korduvate ja aeganõudvate kaebemenetluste tõttu. Kõikide valitsuse tasandite (föderaalne, regionaalne ja kohalik omavalitsus) Belgia taastuvenergia eesmärkide saavutamiseks vajalike eesmärkide ja strateegia kooskõlastamine looks investorite jaoks selgema raamistiku ning vähendaks kaebuste arvu ja kiirendaks taastuvenergia kasutuselevõttu ja sellega seotud võrgu arendamist. Lisaks saab lubade andmist lihtsustada kaebusi menetleva asutuste suutlikkuse suurendamise teel, võttes lisameetmeid, et kiirendada kaebemenetlusi ja järgnevate kaebuste esitamise tõenäosust, leevendades lennujaamade, radarite ja sõjaväetsoonide naabruskonnas kehtivaid piiranguid ning ajakohastades (tuulegeneraatorite suhtes kehtivaid) minimaalse vahemaaga seotud nõudeid. Territooriumide ressurssidega seotud potentsiaaliga arvestava ruumilise planeerimise kasutamine ja kohalike omavalitsuste suurem osalemine taastuvenergia tootmise projektides võib suurendada vastuvõetavust kohalike elanike seas. Katusele paigaldatavate päikeseenergiaseadmete (nii väike- kui ka suurte paigaldiste) potentsiaali saab paremini kasutada, kui võtta vastu raamtingimused, mis on prognoositavad ja piisavad, et stimuleerida omatarbeks toodetud energia tarbimist, energia jagamist ja tarbimiskaja. Et tulla toime elektrivõrgu muutlike energiaallikate suurenenud osakaaluga, tuleb võrku tugevdada ja muuta see nutikamaks. Gaasiga seotud uued taristu- ja võrguinvesteeringud peaksid võimaluse korral olema tulevikukindlad, et hõlbustada nende pikaajalist kestlikkust tulevikus säästvatele kütustele kohandamise kaudu.

               (29)Lisameetmed energiatõhususe täiendavaks suurendamiseks ja energiatarbimise, heitkoguste ja fossiilkütustest sõltumise vähendamiseks hõlmavad investeeringuid vesiniku väärtusahelasse ning hoonete energiatõhusamaks renoveerimisse ja nende CO2 heitkoguste vähendamisse. See tähendab subsiidiumide ümbersuunamist vähese CO2 heitega kütteallikatele ja uutes hoonetes õliküttega või gaasikatelde kasutamise piirkondlikku keelustamist või keelustamise kiirendamist. Teistele kütustele üleminek on lihtsam, kui sellega paralleelselt vähendada energiatarbimist ja kiirendada energiatõhususe suurendamist (soodustades põhjalikumat renoveerimist). Selleks, et Belgia oleks kooskõlas paketi „Eesmärk 55“ eesmärkidega, tuleb veelgi ambitsioonikamalt vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning suurendada taastuvate energiaallikate tootmist ja energiatõhusust. Transpordisektoris moodustab suure osa Belgia naftatarbimisest isiklike sõiduautode kasutamine. Pehme liikuvuse edendamine (nt jalgrattasõit ja jagatud liikuvus) ja ühistranspordi kasutamine, sh täiustatud ühistransporditeenuste kaudu, aitaks vähendada isiklike sõiduautode kasutamist ja sellega seotud naftatarbimist.

               (30)Kuigi kliimaneutraalsusele ülemineku ja fossiilkütustest loobumise kiirendamine tekitab mitmes sektoris märkimisväärseid ümberkorralduskulusid, saab Belgia ühtekuuluvuspoliitika raames kasutada õiglase ülemineku mehhanismi, et leevendada ülemineku sotsiaal-majanduslikku mõju kõige enam mõjutatud piirkondades. Lisaks saab Belgia kasutada Euroopa Sotsiaalfond+, et parandada tööhõivevõimalusi ja tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust.

               (31)Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2022. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus
                  23
                kajastub allpool esitatud soovituses 1.

               (32)Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et rakendada soovitust euroala majanduspoliitika kohta. Belgia puhul kajastub see eelkõige allpool soovitustes 1, 2 ja 3.

               SOOVITAB Belgial võtta 2022. ja 2023. aastal järgmisi meetmeid.

               1.Tagada 2023. aastal konservatiivne eelarvepoliitika, eelkõige piirates riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasvu nii, et see oleks allpool keskpika perioodi potentsiaalset SKP kasvu, võttes arvesse jätkuvat ajutist ja sihipärast toetust kodumajapidamistele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ning Ukrainast põgenevatele inimestele. Olla valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, sealhulgas kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut, kava „RePowerEU“ ja muid ELi vahendeid. Järgida pärast 2023. aastat eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne keskpika perioodi eelarvepositsioon ning tagada võla usaldusväärne ja järkjärguline vähendamine ja riigi rahanduse kestlikkus keskpikas perspektiivis järkjärgulise konsolideerimise, investeeringute ja reformide abil. Seada esikohale reformid pikaajalise hoolduse rahastamise jätkusuutlikkuse parandamiseks, sh eri hoolekandeasutuste kulutõhusa kasutamise edendamise teel. Reformida maksu- ja hüvitiste süsteemid, et vähendada töötamist takistavaid asjaolusid, nihutades maksukoormuse tööjõult mujale ning lihtsustades maksu- ja hüvitiste süsteemi. Vähendada maksukulutusi ja muuta maksusüsteem investeeringute suhtes neutraalsemaks.

               2.Jätkata oma taaste- ja vastupidavuskava rakendamist kooskõlas nõukogu 13. juuli 2021. aasta rakendusotsuses esitatud eesmärkide ja sihtidega. Esitada 2021.–2027. aasta ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid, et viia lõpule läbirääkimised komisjoniga ja seejärel alustada nende dokumentide rakendamist.

               3.Tegeleda tööjõupuuduse ja oskuste tööturu vajadustele mittevastavusega, ennekõike haridus- ja koolitussüsteemi tulemuslikkuse ja kaasavuse parandamise, kutsehariduse kvaliteedi ja tööturu vajadustele vastavuse suurendamise ning õpetajate jaoks paindlikumate ja atraktiivsemate karjäärivõimaluste ja koolituste väljatöötamise teel.

               4.Vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest energiatõhususe parandamise kiirendamise, hoonetes fossiilkütuste kasutamise vähendamise, ühistranspordi kasutamise ja pakkumise edendamise ning taastuvenergia ja sellega seotud võrgutaristu kasutuselevõtu kiirendamise teel, ühtlustades lubade andmise protseduure, sh vähendades kaebemenetluste pikkust ja võttes vastu raamtingimused, et suurendada investeeringuid päikeseenergiaseadmetesse.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

                     (3)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 25).

                     (4)

                        Nõukogu 4. märtsi 2022. aasta rakendusotsus (EL) 2022/382, millega määratakse kindlaks Ukrainast lähtuva põgenike massilise sissevoolu olemasolu direktiivi 2001/55/EÜ artikli 5 tähenduses ning nähakse selle tulemusena ette ajutine kaitse (ELT L 71, 4.3.2022, lk 1).

                     (5)

                        Komisjoni teatis nõukogule stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta,
                     Brüssel, 20.3.2020 (COM(2020) 123 final).

                     (6)

                        Komisjoni teatis nõukogule „Üks aasta pärast COVID-19 puhangu algust: eelarvepoliitika meetmed“, Brüssel, 3.3.2021 (COM(2021) 105 final).

                     (7)

                        Käesolevas soovituses esitatud hinnangud eelarvepoliitika ja selle komponentide kohta on komisjoni hinnangud, mis põhinevad komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi aluseks olevatel eeldustel. Komisjoni hinnangud keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu kohta ei hõlma selliste reformide positiivset mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada potentsiaalset majanduskasvu.

                     (8)

                        Ei rahastata taaste- ja vastupidavusrahastust ega muudest ELi vahenditest antavate toetustega.

                     (9)

                        Komisjoni teatis nõukogule: eelarvepoliitika suunised 2023. aastaks, Brüssel, 2.3.2022 (COM(2022) 85 final).

                     (10)

                        Nõukogu 13. juuli 2021. aasta rakendusotsus Belgia taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta (ST 10161 2021 INIT; ST 10161 2021 ADD 1).

                     (11)

                        SWD(2022) 602 final.

                     (12)

                        Näitajad kajastavad alates 2021. aasta sügisest võetud meetmete aastaste eelarvekulude taset, sealhulgas jooksvaid tulusid ja kulusid ning asjakohasel juhul kapitalikulumeetmeid.

                     (13)

                        Eeldatakse, et Ukrainast ELi põgenenud isikute koguarv jõuab 2022. aasta lõpuks vähehaaval 6 miljonini ning nende geograafiline jaotus põhineb olemasoleva diasporaa suurusel, vastuvõtva liikmesriigi elanikkonna suhtelisel suurusel ja Ukrainast põgenenud isikute tegelikul jaotusel üle kogu ELi 2022. aasta märtsi seisuga. Inimese kohta arvutatud eelarvekulude puhul põhinevad hinnangud komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse Euromodi mikrosimulatsiooni mudelil, võttes arvesse nii võimalikke rahaülekandeid inimestele kui ka mitterahalisi hüvitisi, näiteks hariduse ja tervishoiu vallas.

                     (14)

                        Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitus, millega esitatakse nõukogu arvamus Belgia 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 304, 29.7.2021, lk 1).

                     (15)

                        Miinusmärgiga (plussmärgiga) näitaja viitab sellele, et esmaste kulude kasv (puudujääk) on suurem kui keskpika perioodi majanduskasv; see osutab ekspansiivsele (pärssivale) eelarvepoliitikale.

                     (16)

                        Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma ekspansiivse panuse 0,1 protsendipunkti SKPst.

                     (17)

                        Miinusmärgiga (plussmärgiga) näitaja viitab sellele, et esmaste kulude kasv (puudujääk) on suurem kui keskpika perioodi majanduskasv; see osutab ekspansiivsele (pärssivale) eelarvepoliitikale.

                     (18)

                        Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma neutraalse panuse.

                     (19)

                        Euroopa Komisjon, 2021, The 2021 Ageing Report: Economic and Budgetary Projections for the EU Member States (2019–2070)“, institutsiooni töödokument 148.

                     (20)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid. (ELT L 231, 30.6.2021, lk 159).

                     (21)

                        OECD – 2018. aasta PISA testi tulemused, 1. osa.

                     (22)

                        Eurostat (2020), Venemaa impordi osakaal maagaasi, toornafta ja kivisöe koguimpordis. ELi 27 liikmesriigi keskmise impordi puhul põhineb koguimport ELi 27 liikmesriigist väljastpoolt pärit impordil. Belgia puhul hõlmab koguimport ELi-sisest kaubandust. Toornafta ei hõlma rafineeritud naftatooteid.

                     (23)

                        Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.