               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,20.5.2020
            COM(2020) 524 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Sloveenia 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Sloveenia 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Sloveenia 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Sloveenia 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 5 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)17. detsembril 2019 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. 17. detsembril 2019 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Sloveeniat ühe liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta.

               (2)26. veebruaril 2020 avaldati 2020. aasta aruanne Sloveenia kohta
                  2
               . Selles hinnati Sloveenia edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel,
                  3
                varasematel aastatel vastu võetud soovituste järelmeetmeid ja Sloveenia edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel.

               (3)11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu Euroopa Liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise,
                  4
                milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil.

               (4)Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peavad olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli.

               (5)20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta
                  5
               . Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud klausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon jagas oma teatises nõukoguga seisukohta, et arvestades COVID-19 puhangust tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, võimaldab praegune olukord klausli aktiveerida. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul teha komisjoni soovituse alusel otsuse võtta vastu muudetud eelarvekurss. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid.

               (6)Jätkuvaid meetmeid on vaja pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning tehes kriisist põhjalikud järeldused.

               (7)COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida ühtne turg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleb ühtse turu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada, niipea kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusektoris on vaja kriisiks valmisoleku kavasid, mis hõlmavad eelkõige täiustatud hankestrateegiaid, mitmekesistatud tarneahelaid ja elutähtsa varustuse strateegilisi varusid. Need on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamised elemendid.

               (8)Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke,
                  6
                et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Sloveeniat julgustatakse neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata probleemidest kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid.

               (9)Pandeemia sotsiaal-majanduslikud tagajärjed on majandustegevuse erineva spetsialiseerumise ja kontsentratsiooni tõttu Sloveenia piirkondade lõikes tõenäoliselt erinevad. Sellega kaasneb märkimisväärne oht, et pealinna ja ülejäänud riigi vaheliste erinevuste suurenemise suundumus süveneb veelgi. Arvestades ohuga, et liikmesriikidevaheline lähenemisprotsess võib ajutiselt seiskuda, nõuab praegune olukord sihipäraseid poliitikameetmeid.

               (10)30. aprillil 2020 esitas Sloveenia oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 2018. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (11)Sloveenia suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ja võlareeglit.

               (12)13. juulil 2018 soovitas nõukogu Sloveenial tagada, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär
                  7
                ei ületaks 2019. aastal 3,1 %, mis vastab aastasele struktuursele kohandusele 0,65 % SKPst. Komisjoni üldhinnang kinnitab, et 2019. aastal ja 2018.–2019. aasta koguarvestuses kaldutakse keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks soovitatud kohandamiskavast märkimisväärselt kõrvale. Võttes arvesse üldise vabastusklausli aktiveerimist, ei ole edasised sammud märkimisväärse kõrvalekalde menetluse raames Sloveenia puhul siiski õigustatud.

               (13)Valitsuse 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt nominaalne eelarvepositsioon halveneb: eelarveülejääk 0,5 % SKPst 2019. aastal muutub 2020. aastal puudujäägiks 8,1 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis 2019. aastal vähenes 66,1 %ni, peaks 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt suurenema 2020. aastal 82,4 %ni. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus.

               (14)Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Sloveenia võtnud eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti palju mõjutatud inimestele ja sektoritele. 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt oli nende eelarvemeetmete maht 4,4 % SKPst. Meetmed hõlmavad lühiajalise töö kavasid ajutiselt koondatud töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate jaoks (2,3 % SKPst), suuremaid tervishoiukulutusi (0,5 % SKPst), töökohale jäänud töötajatele makstavaid hüvitisi (0,4 % SKPst), avaliku sektori töötajatele antavat kriisipreemiat (0,4 % SKPst), maksude edasilükkamist (0,4 % SKPst) ja rahalist abi haavatavatele elanikkonnarühmadele (0,2 % SKPst). Lisaks on Sloveenia teatavaks teinud meetmed, millel ei ole otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad toetada ettevõtete likviidsust. 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt on nende meetmete maht 5,1 % SKPst. Need meetmed hõlmavad laenugarantiisid (4,8 % SKPst), maksude edasilükkamist (0,2 % SKPst) ja füüsilisest isikust ettevõtjate vabastamist sotsiaalkindlustusmaksetest (0,1 % SKPst). Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosis käsitatakse maksude edasilükkamist siiski likviidsusmeetmena, millel ei ole 2020. aastal negatiivset mõju eelarvele. Üldiselt on Sloveenia võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni teatises „Euroopa koordineeritud majanduslikud meetmed COVID-19 puhangule reageerimiseks“. Nende meetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis.

               (15)Kui poliitikat ei muudeta, on Sloveenia valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal -7,2 % SKPst ja 2021. aastal -2,1 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks prognooside kohaselt jõudma 2020. aastal 83,7 %ni ja 2021. aastal 79,9 %ni.

               (16)Kuna Sloveenia kavatses 2020. aastal ületada eelarvepuudujäägi kontrollväärtust (3 % SKPst), esitas komisjon 20. mail 2020 aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande. Kokkuvõttes nähtub analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/1997 määratletud puudujäägikriteerium ei ole täidetud.

               (17)Sloveenia kuulutas 12. märtsil 2020 nakkushaiguste seaduse alusel välja COVID-19 pandeemiaga seotud eriolukorra ja võttis rahvatervise meetmeid viiruse leviku piiramiseks. See hõlmas rahvatervise, esmatasandi ja teise tasandi tervishoiu ning muude talituste vastavate rollide koordineerimist ning asjakohase testimismetoodika kehtestamist. Samal ajal kehtestas Sloveenia ranged piirangud, jättes avatuks toidukauplused, apteegid, pangad, tanklad ja postkontorid. Rahvatervise meetmed ja piirangud aitasid Sloveenial esimeses etapis (märts-mai) ära hoida olukorda, kus raskelt haigete arv ületab riigi tervishoiusüsteemi suutlikkust. Piirangute tõttu peatasid paljud ettevõtted ajutiselt oma tegevuse või piirasid seda. Sellises avatud ja ekspordile orienteeritud majanduses nagu Sloveenia on tarneahela häiretel ja vähenenud ülemaailmsel nõudlusel toodete järele olnud eriti ränk mõju majanduskasvule. Võttes arvesse majandusarenguga seotud ebakindlust, lükatakse erasektoris paljud investeerimisotsused edasi. Transpordi- ja turismisektor on Sloveenia kaks kõige olulisemat majandussektorit. Kuna prognooside kohaselt mõjutab kriis neid sektoreid kõige rohkem ja käive väheneb 2020. aastal 70 %, prognoositakse 2020. aastaks väga järsku SKP langust.

               (18)2020. aasta aprilli lõpuks olid ametiasutused võtnud vastu kaks meetmepaketti COVID-19 šoki leevendamiseks
                  8
               . Esimene leevendusmeetmete pakett, mille maht on ligikaudu 3,1 miljardit eurot ehk ligikaudu 6,4 % SKPst, keskendub peamiselt töökohtade ja sotsiaalselt haavatavate elanikkonnarühmade kaitsmisele. Riik katab ajutiste koondamiste korral makstavad palgahüvitised, haigushüvitised ja sotsiaalkindlustusmaksed ning töökohale jäävate töötajate puhul pensionikindlustusmaksed. Ettevõtete ja kodumajapidamiste likviidsusprobleemide leevendamiseks võib laenumakseid kuni 12 kuu võrra edasi lükata. Teise paketiga, mille maht on ligikaudu 2 miljardit eurot ehk ligikaudu 4,2 % SKPst, antakse ettevõtjatele peamiselt likviidsusabi. Pakett hõlmab pankade kaudu antava riigigarantii kava, mis võimaldab anda suurtele ettevõtetele laene, mida riik käendab kuni 70 % põhisummast, ning väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele (VKEd) laene, mida riik käendab kuni 80 % põhisummast. Maksude tasumise edasilükkamine ja sotsiaalmaksetest vabastamine ning riigiasutuste lepinguliste maksete kiirendamine aitab ettevõtetel leevendada likviidsusega ja rahastuse kättesaadavusega seotud probleeme.

               (19)Kuna nõudlus tervishoiuteenuste järele COVID-19 puhangu alguses suurenes, oli Sloveenial probleeme piisava tervishoiusuutlikkuse tagamisel. Viiruse puhang on toonud esile struktuursed probleemid tervishoiusüsteemis. Näiteks on epideemia vastu võitlemisel lisaprobleemiks arstide suhteliselt väike osakaal. Seepärast on oluline värvata rohkem koolitatud tervishoiutöötajaid, kaitsta nende töötingimusi ja võtta nad tööle seal, kus neid kõige rohkem vajatakse. Esmatähtis on võtta kasutusele diagnostika, testid ja e-tervise vahendid, mis võimaldavad võtta järelmeetmeid, ja telemeditsiin. Sihtotstarbelised teadusuuringud ja uuenduslikud lahendused on olulised ka selleks, et aidata riiklikel tervishoiutalitustel koguda ja kasutada anonüümitud andmeid teadlike otsuste tegemiseks. Kriis rõhutab vajadust kaitsta tervishoiu- ja pikaajalise hoolduse süsteemide rahastamissuutlikkust, kusjuures mõlema süsteemi puhul on käimas struktuurireformid. Uue tervishoiu- ja ravikindlustusseaduse õigeaegne vastuvõtmine ja rakendamine, tervishoiusüsteemi rahastamisallikate laiendamine ja finantspuhvrite loomine piirab rahaliste vahendite kõikumist majandustsükli jooksul. Pikaajalise hoolduse seaduse puudumine on piiranud Sloveenia suutlikkust võidelda COVID-19 puhanguga kõige enam mõjutatud hooldusasutustes. Kuna eakatel, puudega inimestel ja krooniliste haigustega inimestel on viiruse tõttu suurem oht jääda raskesse haigusse, tuleb teha täiendavaid märkimisväärseid jõupingutusi, et tagada kvaliteetsed pikaajalise hoolduse teenused, mis on tervishoiuteenustega hästi integreeritud.

               (20)COVID-19 põhjustatud tervise- ja majanduskriis on seadnud Sloveenia tööturu ja sotsiaalkaitsesüsteemi enneolematu surve alla. Komisjoni prognoosi kohaselt suureneb töötus 2020. aastal 7 %ni ja väheneb 2021. aastal 5,1 %-le. Selleks et piirata töötuse kiiret kasvu kõige enam mõjutatud sektorites, on Sloveenia võtnud vastu tervikliku poliitikaalgatuse, milles on ühendatud ennetusmeetmed ja meetmed, mille eesmärk on hõlbustada töötajate kiiret naasmist tööturule. Peamised poliitilised meetmed, mida võetakse sotsiaalpartneritega konsulteerides, peaksid keskenduma kestliku ja õiglase taastumise saavutamisele, tugevdades kehtivat aktiivset tööturupoliitikat ja töökohtade säilitamise kavasid, sealhulgas lühendatud tööaja kavasid, ning kehtestades ettevõtjatele muud tähtajalised toetused, nagu palgatoetused ja sotsiaalkindlustusmaksetest vabastus. Need meetmed aitaksid piirata kõigi töötajate, sealhulgas mittestandardses töösuhtes olevate töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate sissetulekute vähenemist. Paindlik töökorraldus, sealhulgas töökoha paindlikkus (nt kaugtöönormid), tööaja paindlikkus (nt paindliku tööaja normid) ja töökorralduse paindlikkus (nt ettevõttesisesed teenused) võivad märkimisväärselt aidata säilitada tööhõivet piirangute kehtimise ja majandustegevuse taastumise ajal. Ettevõtlusvaimu ülevalhoidmine on esmatähtis majanduse taaskäivitamiseks ja vajalike kohanduste tegemiseks pärast kriisi. Seepärast on eriti oluline toetada füüsilisest isikust ettevõtjaid, vähendades halduskoormust ja parandades võrreldes töötajatega ebasoodsamaid rahalisi tingimusi.

               (21)Kriisi sotsiaalse mõju leevendamiseks on oluline, et Sloveenia jätkaks piisavate sotsiaaltoetuste andmist. Selleks tuleb korrapäraselt jälgida kriisi mõju vaesusele. Erilist tähelepanu tuleks pöörata eakatele ja eelkõige naistele, kelle puhul oli suhtelise vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse määr juba enne kriisi ELi keskmisest kõrgem. Sloveenia rahvuskogu poolt 2019. aasta novembris vastu võetud pensioniseaduse muudatus peaks parandama pensionide piisavust uute pensionäride puhul, samas kui praegused pensionärid, sealhulgas vaesuspiiril või sellest allpool elavad pensionärid sellest kasu ei saa. Eesliinil tegutsevatele organisatsioonidele pakutav täiendav rahaline abi tagaks, et COVID 19 pandeemia ei mõjuta ebaproportsionaalselt sotsiaalse tõrjutuse ohus olevaid inimesi ja et nende põhivajadused, nagu igapäevane toit ja tervishoid, on rahuldatud.

               (22)2020. aasta aprillis kehtestati ettevõtete jaoks likviidsusmeetmed, kuid endiselt on elujõulisi ettevõtteid, nagu väiksemad innovatiivsed ja suure kasvupotentsiaaliga ettevõtted, kelle krediidireitingud ei ole veel piisavalt head, et nad saaksid kasutada pankade kaudu eespool nimetatud laenugarantiisid. Võib olla vaja paremat juurdepääsu alternatiivsetele rahastamisvõimalustele, sealhulgas omakapitalipõhisele rahastamisele (nt riskikapital), eriti sellistes riikides nagu Sloveenia, kus aktsiaturud on vähearenenud. Sloveenia olemasolevad omakapitalivahendid võiksid olla vahendiks, mille abil suunata abirahad nendele ettevõtetele, kes on kriisist edukalt väljumas, nagu innovaatilised VKEd, idu- ja kasvufirmad, nagu on kavandanud teised liikmesriigid. ELi eeskirjadega ette nähtud kaitsemeetmete kohaldamine tagab, et need kapitalisüstid ei kahjusta ettevõtete tõhusust ega majanduslikku konkurentsi.

               (23)COVID-19 kriis on tõsiselt mõjutanud tavaolukorras elujõuliste ettevõtete ja kodumajapidamiste suutlikkust oma arveid tasuda. Kui meetmeid ei oleks võetud, seisaks suur osa erasektorist silmitsi maksejõuetusega. Ettevõtetele suunatud likviidsusmeetmete osana kehtestas Sloveenia valitsus finantssektoriväliste ettevõtete ja kodumajapidamiste puhul pangalaenude tagasimaksmisele 12-kuulise moratooriumi. Selle ja sarnaste meetmete tõhusust ja tulemuslikkust tuleb hoolikalt hinnata ja jälgida. Meetmete mis tahes kahjulik mõju tuleks samuti kiiresti kõrvaldada, et finantsstabiilsus oleks kogu aeg tagatud.

               (24)Raskustes olevad ja eelkõige väiksemad ettevõtted vajavad mitte ainult likviidsust ja rahastust, vaid ka toetavat ettevõtluskeskkonda. See hõlmab COVID-19 leevendusmeetmete kiiret ja bürokraatiavaba rakendamist, kuid läheb sellest kaugemale. Riigi suur regulatiivne ja halduskoormus tekitab kulusid, mida raskustes olevad ettevõtted ei saa praegusel keerulisel ajal lihtsalt endale lubada. Näiteks lubade, aruandluskohustuste ja maksumenetlustega seotud bürokraatia vähendamine on tõhus viis pakkuda ettevõtetele kohest ja märgatavat leevendust ilma riigieelarvet ja kaudselt maksumaksjat koormamata. Eeskirjade ajakohastamine võimaldab kutseteenuste pakkujatel osutada kulutõhusamaid ja uuenduslikumaid teenuseid, mida ettevõtted praegu vajavad. Sloveenia on loonud vahendid halduskoormuse vähendamiseks, sealhulgas nn koonddokumendi ja VKE-testi. Nende vahendite kasutamist on nüüd võimalik maksimeerida, et pakkuda kohest abi. Kriis seab täiendava surve alla kaubandusvaidluste lahendamise ja majanduskuritegude eest vastutusele võtmise. Ka maksejõuetusraamistik peab rohkem keskenduma kriisist tingitud maksejõuetuse ärahoidmisele, elujõuetute ettevõtete kiirele likvideerimisele ja osalistele teise võimaluse andmisele.

               (25)Majanduse taastumise toetamiseks on oluline kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, muu hulgas asjakohaste reformide kaudu. Üheks selliseks investeeringuks võiks olla rohelisele majandusele ülemineku edendamine kestlike projektide abil, nt üleminek söekaevandustelt ja söepõhiselt elektritootmiselt. Rohelisele majandusele üleminekusse investeerimine, nagu on kirjeldatud Sloveenia riiklikus energia- ja kliimakavas, võib soodustada majanduse taastumist lühikeses perspektiivis ja COVID-19 puhangu järgses keskpikaks perspektiivis. See võib hõlmata taastuvate energiaallikate praeguse väikese osakaalu suurendamist, energiataristu tugevdamist, õhusaaste vähendamist, mis on Sloveenia linnades üle ELi keskmise, ringmajanduse tugevdamist, sotsiaalse ettevõtluse toetamist ning jõupingutuste kiirendamist, et piirata võimalikku mõju üleminekust kõige enam mõjutatud piirkondadele ja sektoritele. Praegune heite vähenemine oleks lühiajaline, kui majanduse taastamise pakettides ei pöörata piisavalt tähelepanu puhtale energiale ja kliimainvesteeringutele, mistõttu jääks Sloveenia oma kliimaeesmärkidest maha. Õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Sloveenial lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige riigiaruande D lisaga hõlmatud territooriumidel. See võimaldaks Sloveenial seda fondi kõige paremini kasutada.

               (26)Majanduse taastamiseks kooskõlas kestlikkuse põhimõttega on vaja investeeringuid, et arendada edasi säästvat transporti ning toetada ühistransporti ja jätkusuutlikke ühendusi, eelkõige raudteetranspordi puhul. COVID-19 kriis on toonud kaasa täiendavaid probleeme kauba- ja transiitvedudel ning kuigi Sloveenia on võtnud vajalikke meetmeid ja võimaldanud kaubavoogude (eelkõige elutähtsad kaubad) jätkumist, avaldab see negatiivset mõju riigi majanduskasvule.

               (27)Väljumis- ja taastamisstrateegia osana on oluline toetada investeeringuid teadustegevusse ja innovatsiooni, mis on tootlikkuse ja majanduskasvu peamiseks mootoriks. Juba enne kriisi hinnati Sloveeniat üksnes mõõdukaks innovaatoriks, kelle jõupingutused parimatele järelejõudmiseks olid aeglustumas. Ettevõtlussektori arvele jääb 75 % teadus- ja arendustegevusele tehtavatest kulutustest. Majandussurutis seab ettevõtete teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni taas ohtu. Suhteliselt tagasihoidlik innovatsioon, eriti VKEde puhul, aeglustab COVID-19 kriisi tingimustes vajalike uuenduslike äriprotsesside ja -lahenduste väljatöötamist ja levitamist. Investeeringuid on vaja, et aidata uuenduslikel VKEdel, sealhulgas idufirmadel, kelle tegevus on seotud kujunemisjärgus tehnoloogiate ja läbimurdeliste uuendustega, tootmist laiendada. Teadusasutuste ja ettevõtete koostöö piirdub peamiselt kesk- ja kõrgtasemega tehnoloogia sektoritega. Teadusasutuste ja kõrgharidusasutuste loodud teadmussiirdekeskuste tulemuslikkus on väga erinev. Teadusringkondade ja ettevõtete vahelised sidemed on olulised, et muuta teadmised edukalt innovatsiooniks, parandada riigi teadus- ja innovatsioonitulemusi ning hoogustada majanduskasvu. Avaliku sektori kulutused teadus- ja arendustegevusele olid tagasihoidlikud ja sõltusid osaliselt ELi struktuurifondidest. Kriisist taastumiseks tuleb prioriseerida avaliku sektori investeeringuid teadustegevusse ja innovatsiooni, sealhulgas tehnoloogia- ja rakendusuuringutesse.

               (28)Digiüleminek on esmatähtis majanduse kriisijärgseks taastumiseks. Riigi potentsiaali selles valdkonnas näitas kaugtöösüsteemide ja e-kaubanduse lahenduste kiire kasutuselevõtt mõningate Sloveenia ettevõtete poolt kriisi alguses. Ärimudelite ja tootmisprotsesside ulatuslikum digitaliseerimine laiendaks neid muutusi paljudele majandussektoritele. Sloveenia saab tugineda olemasolevatele teadmistele ja suurepärasele suutlikkusele robootika, tehisintellekti ja plokiahela tehnoloogia valdkonnas, et toetada digitaliseerimise laiendamist vähemarenenud traditsioonilistesse tööstusharudesse. Suure hulga praegu kättesaadavate avaliku sektori andmete taaskasutamine võib toetada innovatsiooni ja suurandmete majandust. Töötajate digioskuste parandamine võib suhteliselt kiiresti suurendada nende tööalast konkurentsivõimet ja toetada majanduse taastumist. Kasutajasõbralike e-valitsuse teenuste ja digitaalsete avalike teenuste kasutuselevõtt aitaks veelgi vähendada ettevõtete halduskoormust. Kuigi paljud internetipõhised avalikud teenused on juba kättesaadavad, tuleb nende kasutuselevõtu edendamiseks teha jõupingutusi, et suurendada inimeste usaldust internetitehingute vastu ja nende tehingute turvalisust (nt riikliku elektroonilise tunnuse kasutuselevõtt, küberturvalisus ja privaatsuselemendid). Kiire ja usaldusväärne lairibaühendus (püsivõrgu ja mobiilne), sealhulgas maapiirkondades, on hädavajalik peamiste internetipõhiste sotsiaal- ja majandusteenuste arendamiseks. 5G kasutuselevõtt sõltub 5G spektri õigeaegsest eraldamisest.

               (29)COVID-19 karantiini ajal on kõikide haridustasemete tavapärane õppetöö asendatud kaugõppega. E-õppeks on vaja piisavat digitaristut, õppematerjale ja õpetajaid, kellel on tulemuslikuks õpetamiseks vajalikud oskused ja tugi. Kõigil õppijatel, eelkõige haavatavatel elanikkonnarühmadel, sealhulgas puudega inimestel ja maapiirkondades elavatel õppijatel peab olema piisav juurdepääs kaugõppele ja head digioskused, et kaugõppest täiel määral kasu saada. Töötajate oskuste parandamiseks peaksid digioskused olema koolide õppekavades ja -programmides olulisemal kohal. See võimaldaks ulatuslikumalt kasutada kaugtööd ja digiteenuseid, viia digioskused paremini vastavusse tööturu nõudmistega ning kaasata selliseid haavatavaid elanikkonnarühmi nagu eakad või maapiirkondades elavad inimesed.

               (30)Kuigi praegustes soovitustes keskendutakse pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta tsükli jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate soovituste kohta. Viimati nimetatud soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika rahastamise strateegilisel kavandamisel pärast 2020. aastat, sealhulgas praeguse kriisiga seotud leevendusmeetmete ja väljumisstrateegiate puhul.

               (31)Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades allpool esitatud soovituste täieliku rakendamise, aitab Sloveenia kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus.

               (32)Majandus- ja rahaliidu riikide vaheline tihe koordineerimine on väga oluline, et COVID-19 majanduslikust mõjust kiiresti taastuda. Pidades silmas, et Sloveenia on liikmesriik, mille rahaühik on euro, ja võttes arvesse eurorühma poliitilisi suuniseid, peaks Sloveenia tagama, et tema poliitika jääks kooskõlla euroala käsitlevate soovitustega ja oleks kooskõlastatud teiste euroala liikmesriikide poliitikaga.

               (33)Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Sloveenia majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta stabiilsusprogrammi ja 2020. aasta riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Sloveeniale esitatud soovituste järelmeetmeid. Arvesse ei ole võetud mitte üksnes nende asjakohasust Sloveenia eelarve- ja sotsiaal-majanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist.

               (34)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus
                  9
                kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1,

               SOOVITAB Sloveenial võtta 2020. ja 2021. aastal järgmisi meetmeid.

               1.Kooskõlas üldise vabastusklausliga võtta kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida pandeemiale, toetada majandust ja tagada selle taastumine. Kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Tagada tervishoiu- ja pikaajalise hoolduse süsteemi vastupidavus, tagades sealhulgas elutähtsate meditsiinitoodetega piisava varustatuse ja leevendades tervishoiutöötajate nappust.

               2.Tagada piisav asendussissetulek ja sotsiaalkaitse. Leevendada kriisi mõju tööhõivele, muu hulgas lühendatud tööaja kavade edendamise ja paindliku töökorralduse kaudu. Tagada, et need meetmed pakuvad mittestandardses töösuhtes olevatele töötajatele piisavat kaitset.

               3.Jätkata kiiresti meetmete rakendamist, et pakkuda ettevõtetele ja kodumajapidamistele likviidsust ja rahastust ning vähendada halduskoormust. Kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, et toetada majanduse taastumist. Keskenduda investeeringute tegemisel üleminekule rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale, eelkõige energia puhtale ja tõhusale tootmisele ja kasutamisele, keskkonnataristule, säästvale transpordile, teadustegevusele ja innovatsioonile ning 5G-võrgu kasutuselevõtule. Edendada ettevõtete digivõimekust ning tugevdada digioskusi, e-kaubandust ja e-tervist.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)

                        SWD(2020) 523 final.

                     (3)

                        ELT C 301, 5.9.2019, lk 117.

                     (4)

                        COM(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. märtsi 2020. aasta määrus (EL) 2020/460, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 508/2014 seoses erimeetmetega investeeringute kaasamiseks liikmesriikide tervishoiusüsteemidesse ja muudesse majandussektoritesse, et reageerida COVID‐19 puhangule (koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus) (ELT L 99, 31.3.2020, lk 5) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2020. aasta määrus (EL) 2020/558, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1301/2013 ja (EL) nr 1303/2013 seoses erimeetmetega erandliku paindlikkuse lubamiseks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamisel, et reageerida COVID‐19 puhangule (ELT L 130, 24.4.2020, lk 1).

                     (7)

                        Valitsemissektori esmased netokulud saadakse, kui valitsemissektori kogukuludest arvatakse maha intressikulud, liidu programmidele tehtavad kulutused, mis kaetakse täielikult liidu fondide tuludest, ja kaalutlusõigusevälised muudatused töötuskindlustushüvitise kuludes. Valitsemissektori rahastatud kapitali kogumahutus põhivarasse on jaotatud nelja aasta peale. Kaalutlusõigusel põhinevad tulumeetmed või õigusaktidekohane tulude suurendamine arvatakse sisse. Ühekordsed tulu- ja kulumeetmed arvatakse välja.

                     (8)

                        Komisjon on selliste abimeetmete jaoks vastu võtnud ajutise riigiabi raamistiku, mis hõlmab muu hulgas ettevõtete elujõulisusega seotud kaitsemeetmeid; ELT C 91I , 20.3.2020, lk 1.

                     (9)

                        Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,20.5.2020
            COM(2020) 525 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Slovakkia 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Slovakkia 2020. stabiilsusprogrammi kohta

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Slovakkia 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Slovakkia 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 5 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)17. detsembril 2019 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. 17. detsembril 2019 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Slovakkiat ühe liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta.

               (2)26. veebruaril 2020 avaldati 2020. aasta aruanne Slovakkia kohta
                  2
               . Selles hinnati Slovakkia edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel,
                  3
                varasematel aastatel vastu võetud soovituste järelmeetmeid ja Slovakkia edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel.

               (3)11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu Euroopa Liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise,
                  4
                milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil.

               (4)Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peavad olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli.

               (5)20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta
                  5
               . Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud klausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon jagas oma teatises nõukoguga seisukohta, et arvestades COVID-19 puhangust tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, võimaldab praegune olukord klausli aktiveerida. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul teha komisjoni soovituse alusel otsuse võtta vastu muudetud eelarvekurss. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid.

               (6)Jätkuvaid meetmeid on vaja pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning tehes kriisist põhjalikud järeldused.

               (7)COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida ühtne turg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleb ühtse turu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada, niipea kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud vajadust kriisiks valmisoleku kavade järele tervishoiusektoris, mis hõlmavad eelkõige täiustatud ostustrateegiaid, mitmekesiseid tarneahelaid ja oluliste varude strateegilisi varusid. Need on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamised elemendid.

               (8)Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke,
                  6
                et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Slovakkiat kutsutakse üles neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata raskustest kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid.

               (9)Pandeemia sotsiaal-majanduslikud tagajärjed on erineva spetsialiseerumise ja taristute erinevuse tõttu piirkondade lõikes tõenäoliselt erinevad. Sellega kaasneb suur oht, et piirkondlikud erinevused Slovakkias suurenevad, eelkõige ühelt poolt pealinna ja Lääne-Slovakkia ning teiselt poolt Ida- ja Kagu-Slovakkia vahel. Arvestades ohuga, et liikmesriikidevaheline lähenemisprotsess võib ajutiselt seiskuda, nõuab praegune olukord sihipäraseid poliitikameetmeid.

               (10)18. mail 2020 esitas Slovakkia oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 2020. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (11)Slovakkia suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa.

               (12)13. juulil 2018 soovitas nõukogu Slovakkial tagada, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär
                  7
                ei ületaks 2019. aastal 4,1 %, mis vastab aastasele struktuursele kohandusele 0,5 % SKPst. Komisjoni üldhinnang kinnitab, et 2019. aastal ning 2018. ja 2019. aasta kokkuvõttes kaldutakse keskpika perioodi struktuurse eelarve-eesmärgi saavutamiseks soovitatud kohandamiskavast märkimisväärselt kõrvale. Võttes aga arvesse üldise vabastusklausli aktiveerimist, ei ole Slovakkia puhul edasised sammud märkimisväärse kõrvalekalde menetluse raames õigustatud.

               (13)Valitsuse 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt nominaalne eelarvepositsioon halveneb: eelarvepuudujääk suureneb 1,3 %st SKPst 2019. aastal 8,4 %ni SKPst 2020. aastal. Prognooside kohaselt väheneb see 2021. aastal 4,9 %ni SKPst, 2022. aastal 3,7 %ni SKPst ja jõuab 2023. aastaks 2,9 %ni SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis 2019. aastal vähenes 48 %ni, peaks 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt suurenema  2020. aastal 61,2 %ni. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus.

               (14)Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Slovakkia võtnud eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti palju mõjutatud inimestele ja sektoritele. 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt oli nende eelarvemeetmete maht 2,6 % SKPst. Meetmed hõlmavad töötajate töötasu hüvitamist, toetuste andmist füüsilisest isikust ettevõtjatele, haigus- ja hooldushüvitisi ning COVID-19 pandeemiaga seotud meditsiinitarvete ostmist. Lisaks on Slovakkia teatavaks teinud meetmed, millel ei ole otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad toetada ettevõtete likviidsust. 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt on nende meetmete maht 3 % SKPst. Nende meetmete hulgas on tulumaksu ja sotsiaalkindlustusmaksete tasumise edasilükkamine, kui tulu vähenes üle 40 % (1,4 % SKPst) ja laenutagatised (1,6 % SKPst). Üldiselt on Slovakkia võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni teatises „Euroopa koordineeritud majanduslikud meetmed COVID-19 puhangule reageerimiseks“. Kui need meetmed täielikult rakendatakse ja kui seejärel suunatakse eelarvepoliitika ümber keskpikas perspektiivis usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, juhul kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab see tagada keskpikas perspektiivis riigi rahanduse jätkusuutlikkuse.

               (15)Kui poliitikat ei muudeta, on Slovakkia valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal –8,5 % SKPst ja 2021. aastal –4,2 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks prognooside kohaselt jääma 2020. ja 2021. aastal alla 60 %.

               (16)Kuna Slovakkia kavatses 2020. aastal ületada eelarvepuudujäägi kontrollväärtust (3 % SKPst), esitas komisjon 20. mail 2020 aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande. Kokkuvõttes nähtub analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/1997 määratletud puudujäägikriteerium ei ole täidetud.

               (17)Pärast COVID-19 puhangut on Slovakkia võtnud kiireid ja enneolematuid meetmeid viiruse edasise leviku peatamiseks ja ennetamiseks. Pärast esimese juhtumi registreerimist 6. märtsil 2020 kuulutati alates 12. märtsist 2020 välja erakorraline seisukord ning kehtestati ranged sotsiaalse distantseerumise, karantiini- ja sanitaareeskirjad ning reisipiirangud. Kauplused ja tootmine peamistes majandussektorites suleti mitmeks nädalaks, kuni valitsus hakkas alates 2020. aasta aprilli lõpust järk-järgult piiranguid kaotama. Selle tulemusena prognoositakse Slovakkia majanduse sügavat langust 2020. aastal, kuna kannatavad nii eratarbimine, investeeringud kui ka kaubandus. Prognooside kohaselt on 2020. aasta majanduslangus 6,7 % ja töötuse määr kasvab 2020. aastal eeldatavalt 8,8 %ni, võrreldes 5,8 %ga 2019. aastal. Slovakkia on kriisi negatiivse mõju leevendamiseks võtnud mitmeid meetmepakette, sealhulgas eraldanud kasutamata ühtekuuluvuspoliitika vahendeid 1,2 miljardi euro ulatuses. Meetmed hõlmavad lühendatud tööajaga töötamise kavasid koos töötasu hüvitamisega, töötajate sissetuleku toetamist haigus- ja hooldushüvitiste kaudu ning toetuste andmist füüsilisest isikust ettevõtjatele, et hüvitada nende saamata jäänud tulu. Täiendavad meetmed ettevõtete ja füüsilisest isikust ettevõtjate likviidsuse toetamiseks hõlmavad pangalaene, maksustamise ja sotsiaalkindlustusmaksete edasilükkamist, samuti pangatagatiste andmist ja soodsaid intressiskeeme. Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) laenukava, mille esialgne maht oli 38 miljonit eurot, suurendati 330 miljoni euro võrra liidu kasutamata vahenditest ja 500 miljoni euro suuruse riikliku kava võrra. Muud meetmed hõlmavad maksuauditite ja maksude ettemaksetega seotud kohustuste katkestamist ning äriühingute ja üksikisikute üürimaksete edasilükkamist.

               (18)COVID-19 pandeemia on suurendanud tervishoiusüsteemi struktuursete probleemide lahendamise tähtsust Slovakkias. Vaja on täiendavaid investeeringuid, et suurendada tervishoiusüsteemi vastupanuvõimet, leevendada tervishoiutöötajate nappust ning tagada piisav varustatus elutähtsate meditsiinitoodete ja taristuga. Koos püüdlustega tagada tulevikus piisav tervishoiutöötajate pakkumine, võiks tulemuslik poliitika vähendada geograafilisi erinevusi arstide kättesaadavuses ja tagada ravi kättesaadavuse kogu elanikkonnale. Haiglate võrgustiku ajakohastamine ja riiklike haiglate struktuurse alarahastamisega tegelemine on tervishoiuteenuste kvaliteedi ja kulutõhususe parandamise juures esmatähtsad. Esmatasandi arstiabi osutamist tuleb tõhustada, et vähendada survet haiglatele ja parandada krooniliste haiguste ohjamist, koos parema koordineerimisega eri ravitasemete ja -liikide vahel. Eriti murettekitav on ebapiisav juurdepääs kvaliteetsele ja taskukohasele pikaajalisele hooldusele, mille põhjuseks on kogukonnapõhiste ja koduhooldusteenuste üldine alarahastamine, killustatud juhtimine ning sotsiaal- ja tervishoiuteenuste süsteemse koordineerimise puudumine.

               (19)COVID-19 kriis on toonud esile Slovakkia varasemad sotsiaalsed probleemid. See on tekitanud pakilise vajaduse tagada töötajatele piisav sissetuleku asendamine tihedas koostöös sotsiaalpartneritega. Selleks et leevendada kriisi mõju tööhõivele, on käivitatud lühendatud tööajaga töötamise kavad, mida rahastatakse liidu vahenditest. Komisjoni prognoosi kohaselt suureneb töötus 2020. aastal 8,8 %ni ja väheneb 2021. aastal 7,1 %ni. Vaatamata mõningasele lõdvenemisele 2018. aastal iseloomustavad Slovakkia töötushüvitiste süsteemi ranged abikõlblikkuse nõuded, hüvitiste suhteliselt lühike kestus (üldjuhul kuus kuud, mida kriisi ajal veidi pikendatakse) ja madalad asendusmäärad hüvitise saajate jaoks. Mõned rühmad on kriisi suhtes eriti haavatavad ning neil võib olla piiratud juurdepääs sotsiaalkaitse- ja hooldusteenustele, sealhulgas marginaliseerunud roma kogukonnad, kellel sageli puudub juurdepääs ka põhiteenustele, eakad ja madala kvalifikatsiooniga töötajad.

               (20)Kriis on suurendanud vajadust arendada elanikkonna, sealhulgas õpetajate digioskusi ning levitada lairibaühendust, kuna paljudel õpilastel puudub endiselt internetiühendus või muud eeltingimused kodus õppimiseks, eelkõige marginaliseerunud roma kogukondades. Probleemid, mis on seotud võrdse juurdepääsuga kvaliteetsele ja kaasavale haridusele, püsivad, kuna õpilaste põhioskuste taset ja üldisi õpitulemusi mõjutab tugevalt nende sotsiaal-majanduslik taust. Koolide ja piirkondade vahel on suured tulemuslikkuse erinevused, mis ilmnevad ka haridussüsteemist varakult lahkunud noorte kõrges osakaalus, eelkõige Ida-Slovakkias. Õpetaja elukutse atraktiivsus ja nende põhikoolituse kvaliteet on endiselt madal. Lisaks on alushariduses ja lapsehoius osalevate laste, eelkõige alla kolmeaastaste laste määr ELis madalaim, millel on täiendav negatiivne mõju haridustulemustele.

               (21)COVID-19 kriisist tulenevalt on Slovakkia jaoks saanud esmatähtsaks ettevõtetele antava likviidsustoetuse kiire kasutuselevõtt sihipäraste laenude ja tagatiste kaudu, keskendudes VKEdele. Seejuures kasutatakse ära uut paindlikkust, mida pakub ajutine riigiabi raamistik majanduse toetamiseks ja ühtekuuluvuspoliitika vahendite ümberjaotamiseks. Piisavad riskitagatised koos madalate intressimäärade ja pikkade tähtaegadega aitavad tagada, et vahendajad annavad kiirelt laene ja ettevõtted võtavad need kiirelt kasutusele. Nende meetmete kavandamise ja rakendamise protsessis tuleb võtta arvesse pangandussektori vastupanuvõimet. Maksude ja sotsiaalmaksete tasumise edasilükkamise lubamine võib aidata veelgi leevendada VKEde ja füüsilisest isikust ettevõtjate lühiajalisi likviidsusprobleeme. Maksudest kõrvalehoidumise tõkestamine ja maksukuulekuse parandamine on Slovakkia jaoks keskpikas perspektiivis jätkuvalt esmatähtsad vahendid riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tagamisel ja võrdsete võimaluste edendamisel, et võimaldada majanduse elavdamist. Selleks et tagada VKEde jaoks elujõuline rahavoogude tasakaal, on tähtis, et kõigi tasandite avaliku sektori asutustele ja ettevõtetele antaks korraldus kiirendada arvete maksmist tarnijatele.

               (22)Soodsa ettevõtluskeskkonna edendamine ja avalike teenuste kvaliteedi parandamine on majanduse elavdamise ja toetavama investeerimiskliima loomise juures otsustava tähtsusega. Sissenõudmismeetmete tulemuslikkuse tagamiseks on oluline vähendada tarbetut halduskoormust ja lihtsustada menetlusi, sealhulgas ettevõtete ühtsete kontaktpunktide tulemusliku kasutamise kaudu. Slovakkia avaliku sektori asutuste ja avaliku halduse üldine tulemuslikkus on endiselt madal. Seda saab parandada digitaristu edasise arendamise, parema koordineerimise ja kavandamise ning tarkvara arendamise abil. Edasiste reformide eesmärk võiks olla parandada poliitikakujundamise koordineerimist, õigusaktide koostamist ning tagada avaliku teenistuse ja personalijuhtimise kõrge tulemuslikkus. Majanduse vastupanuvõime tugevdamiseks peaks Slovakkia suurendama ettevõtete, eelkõige VKEde innovatsioonisuutlikkust, võideldes teadusuuringute ja innovatsiooni ökosüsteemi killustunud juhtimise vastu. Parem koostöö ettevõtjate, teadlaste, akadeemiliste ringkondade ja avaliku sektori vahel toetaks teadmiste ja oskuste jagamist ning aitaks ettevõtetel uuendusi teha ja uut töö- ja tootmisvõimekust arendada.

               (23)Majanduse taastumise edendamiseks on tähtis kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, muu hulgas asjakohaste reformide kaudu. Selleks et vähem arenenud piirkonnad jõuaksid järele ning muutuksid teadmistepõhisemaks, konkurentsivõimelisemaks ja tootlikumaks, on Slovakkias vaja rohkem strateegilisi investeeringuid, eelkõige selleks, et arendada taristut, sealhulgas digitaristut ja muid põhiteenuseid, ning parandada transpordivõrke. COVID-19 puhang on toonud esile digitaristu senised puudujäägid. Lairibaühenduse leviala laiendamine ja kiiruse suurendamine võimaldab võrdsemat ja paremat juurdepääsu internetile. Slovakkia haridussüsteemi ja tööturgu saaks arendada, kui elanikkond oleks paremini varustatud muutuva majanduse ja ühiskonna jaoks vajalike oskustega, mis hõlmavad elukestvat õpet, ettevõtjate ja hariduse tihedamat koostööd kõikidel tasanditel ning koolitus- ja ümberõppeprogrammide paremat sidumist tööturu praeguste ja tulevaste vajadustega.

               (24)Majanduskasvu taastumine nõuab järgnevatel aastatel poliitilisi jõupingutusi ja sihipärast investeerimist, et aidata Slovakkial ära kasutada võimalusi kestlikuma ja suurema lisandväärtusega majanduse loomiseks. Nende jõupingutuste juures tuleks arvesse võtta piirkondlikke erinevusi. Slovakkia riiklikus energia- ja kliimakavas kindlaks määratud täiendavad prioriteetsed valdkonnad on tööstuse energiamahukuse vähendamine, energiatõhususe lahenduste toetamine, eelkõige kodumajapidamistes, ja taastuvenergiasse investeerimine. Soodsam õiguskeskkond võiks aidata suurendada taastuvate energiaallikate osakaalu energiavarustuses. Slovakkial oleks kasu Horná Nitra ümberkujundamise tegevuskava rakendamise kiirendamisest, suunates vahendeid ümber ettevõtmistele kogu piirkonnas ja kasutades ära võimalust söetootmise järkjärguliseks lõpetamiseks. Tahkete kütuste põletamisest ja transpordi üha suurenevatest heitkogustest tuleneva õhusaaste vähendamine, jäätmekäitlussüsteemi parandamine uuenduslike kogumis- ja töötlemislahenduste abil, joogivee- ja kanalisatsioonivõrkude täiustamine sanitaarprobleemide lahendamiseks, arukate võrkude projektide toetamine ning tööstuse arendamine kliimaneutraalse ja ringmajanduse suunas võivad aidata Slovakkial liikuda kestliku majanduskasvu suunas. Õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Slovakkial lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige riigiaruande
                  8
                D lisas käsitletud territooriumidel. See võimaldaks Slovakkial seda fondi kõige paremini kasutada.

               (25)Rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse uued suundumused, sealhulgas juriidiliste isikute väärkasutamine rahapesu eesmärgil, survestavad Slovakkiat ajakohastama oma rahapesuvastast raamistikku, et ennetada ja tõkestada majanduskuritegusid. Arusaamine riskidest on endiselt ebapiisav, hoolimata valitsuse ambitsioonikast kavast tugevdada rahapesu ennetamist, uurimist ja selle eest vastutusele võtmist. Piiratud inimressursid ja koolitusvõimalused takistavad tulemuslikku järelevalvet ettevõtete asutamisega seotud spetsialistide üle. Valitsuse tegevuskava raames võetud meetmed ei ole veel andnud vahendeid rahapesuga seotud õigusrikkumiste tulemuslikuks avastamiseks ja nende eest vastutusele võtmiseks ning varade konfiskeerimiseks.

               (26)Kuigi praegustes soovitustes keskendutakse pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta tsükli jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate soovituste kohta. Viimati nimetatud soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika rahastamise strateegilisel kavandamisel pärast 2020. aastat, sealhulgas praeguse kriisiga seotud leevendusmeetmete ja väljumisstrateegiate puhul.

               (27)Slovakkia peaks jätkama tööd, et tegeleda konkreetsete probleemidega, mis on seotud tema kohtusüsteemi üldise usaldusväärsusega, kuna need võivad õõnestada usaldust kohtusüsteemi tulemusliku toimimise vastu. Edu korruptsiooni tõkestamiseks algatatud reformide rakendamisel on Slovakkias endiselt piiratud. Mõned ennetamisega seotud reformid või nende rakendamine on veel pooleli, sealhulgas normid lobitöö, kingituste, vastuolude ja otsuste tegemisel kolmandate isikutega suhtlemise kohta ning rikkumisest teatajate kaitse kohta. Kuigi kriminaalstatistika on ebaühtlane, on uurimise all olevate kõrgetasemeliste korruptsioonijuhtumite arv endiselt väike, samal ajal kui juriidiliste isikute karistamiseks tehtud jõupingutustel näib olevat teatav mõju.

               (28)Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades allpool esitatud soovituste täieliku rakendamise, aitab Slovakkia kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus.

               (29)Majandus- ja rahaliidu riikide vaheline tihe koordineerimine on väga oluline, et COVID-19 majanduslikust mõjust kiiresti taastuda. Pidades silmas, et Slovakkia on liikmesriik, mille rahaühik on euro, ja võttes arvesse eurorühma poliitilisi suuniseid, peaks Slovakkia tagama, et tema poliitika jääks kooskõlla euroala käsitlevate soovitustega ja oleks kooskõlastatud teiste euroala liikmesriikide poliitikaga.

               (30)Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Slovakkia majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta stabiilsusprogrammi ja 2020. aasta riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Slovakkiale esitatud soovituste järelmeetmeid. Arvesse ei ole võetud mitte üksnes nende asjakohasust Slovakkia eelarve- ja sotsiaal-majanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist.

               (31)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus
                  9
                kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1,

               SOOVITAB Slovakkial võtta 2020. ja 2021. aastal järgmisi meetmeid:

               1.Kooskõlas üldise vabastusklausliga võtta kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida pandeemiale, toetada majandust ja tagada selle taastumine. Kui majandustingimused võimaldavad, viia ellu eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada keskpikas perspektiivis usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Suurendada tervishoiusüsteemi vastupanuvõimet tervishoiutöötajate ning kriitilise tähtsusega meditsiinitoodete ja -taristu valdkonnas. Parandada esmatasandi arstiabi kättesaadavust ja kooskõlastamist arstiabi eri liikide vahel.

               2.Tagada piisav sissetuleku asendamine ning juurdepääs sotsiaalkaitsele ja olulistele teenustele kõigi inimeste jaoks. Parandada digioskusi. Tagada võrdne juurdepääs kvaliteetsele haridusele.

               3.Rakendada tõhusalt likviidsuse tagamise meetmeid, et aidata väikesi ja keskmise suurusega ettevõtjaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid. Kõrvaldada digitaristu puudujäägid. Kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, et toetada majanduse taastumist. Keskenduda investeeringute tegemisel üleminekule rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale, eelkõige energia ja ressursside puhtale ja tõhusale tootmisele ja kasutamisele, kestlikule ühistranspordile ja jäätmekäitlusele.

               4.Tagada rahapesuvastase raamistiku tulemuslik järelevalve ja jõustamine. Tagada parema kooskõlastamise ja poliitikakujundamise kaudu soodne ettevõtluskeskkond ja kvaliteetsed avalikud teenused. Tegeleda kohtusüsteemi usaldusväärsuse probleemidega.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)

                        SWD(2020) 524 final.

                     (3)

                        ELT C 301, 5.9.2019, lk 117.

                     (4)

                        COM(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. märtsi 2020. aasta määrus (EL) 2020/460, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 508/2014 seoses erimeetmetega investeeringute kaasamiseks liikmesriikide tervishoiusüsteemidesse ja muudesse majandussektoritesse, et reageerida COVID‐19 puhangule (koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus) (ELT L 99, 31.3.2020, lk 5) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2020. aasta määrus (EL) 2020/558, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1301/2013 ja (EL) nr 1303/2013 seoses erimeetmetega erandliku paindlikkuse lubamiseks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamisel, et reageerida COVID‐19 puhangule (ELT L 130, 24.4.2020, lk 1).

                     (7)

                        Valitsemissektori esmased netokulud saadakse, kui valitsemissektori kogukuludest arvatakse maha intressikulud, liidu programmidele tehtavad kulutused, mis kaetakse täielikult liidu fondide tuludest, ja kaalutlusõigusevälised muudatused töötuskindlustushüvitise kuludes. Valitsemissektori rahastatud kapitali kogumahutus põhivarasse on jaotatud nelja aasta peale. Kaalutlusõigusel põhinevad tulumeetmed või õigusaktidekohane tulude suurendamine arvatakse sisse. Ühekordsed tulu- ja kulumeetmed arvatakse välja.

                     (8)

                        SWD(2020) 524 final.

                     (9)

                        Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,20.5.2020
            COM(2020) 527 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Rootsi 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Rootsi 2020. aasta lähenemisprogrammi kohta

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Rootsi 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Rootsi 2020. aasta lähenemisprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 9 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta,
                  2
                eriti selle artikli 6 lõiget 1,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)17. detsembril 2019 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. Samuti võttis komisjon 17. detsembril 2019 määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles nimetati Rootsit ühe liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

               (2)2020. aasta aruanne Rootsi kohta
                  3
                avaldati 26. veebruaril 2020. Selles hinnati Rootsi edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste
                  4
                täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud soovituste järelmeetmeid ja Rootsi edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi, mille tulemused avaldati samuti 26. veebruaril 2020. Komisjon järeldas oma analüüsi põhjal, et Rootsis esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige põhjustavad ülehinnatud eluasemehinnad koos kodumajapidamiste kasvava võlakoormusega ebakorrapärase korrektsiooni riski. Sellel võib olla kahjulik mõju majandusele ja tõenäoliselt ka pangandussektorile. Võttes arvesse süsteemseid finantsseoseid, võib mis tahes negatiivne mõju pangandussektorile kanduda üle ka naaberriikidele. Viimastel aastatel on võetud mõningaid meetmeid nende tasakaalustamatuste kõrvaldamiseks. Kahjuks on nende meetmete mõju aga jäänud tagasihoidlikuks. Endiselt on olulisi poliitikalünki, eelkõige seoses laenuga ostetud eluaseme omamise maksusoodustustega ning eluasemete pakkumise ja eriti üürituru toimimisega.

               (3)11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu Euroopa Liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise,
                  5
                milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil.

               (4)Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peavad olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli.

               (5)20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta
                  6
               . Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud klausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon jagas oma teatises nõukoguga seisukohta, et arvestades COVID-19 puhangust tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, võimaldab praegune olukord klausli aktiveerida. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul teha komisjoni soovituse alusel otsuse võtta vastu muudetud eelarvekurss. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid.

               (6)Jätkuvaid meetmeid on vaja pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning tehes kriisist põhjalikud järeldused.

               (7)COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida ühtne turg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleb ühtse turu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada, niipea kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusektoris on vaja kriisiks valmisoleku kavasid, mis hõlmavad eelkõige täiustatud hankestrateegiaid, mitmekesistatud tarneahelaid ja elutähtsa varustuse strateegilisi varusid. Need on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamised elemendid.

               (8)Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke,
                  7
                et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Rootsit julgustatakse neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata probleemidest kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid.

               (9)Pandeemia sotsiaal-majanduslikud tagajärjed on piirkondade eripärast sõltuvalt tõenäoliselt erinevad, eelkõige piirkondades ja sektorites, mis sõltuvad suurel määral turismist ja eeldavad üldisemalt vahetut ettevõtete ja klientide kontakti. Sellega kaasneb suur oht, et piirkondlikud erinevused Rootsis suurenevad, mis tasapisi süvendab juba täheldatud ebavõrdsust pealinna ja ülejäänud riigi ning linna- ja maapiirkondade vahel. Võttes lisaks arvesse seda, et liikmesriikidevaheline lähenemisprotsess võib ajutiselt seiskuda, nõuab praegune olukord sihipäraseid poliitikameetmeid.

               (10)Rootsi esitas 27. aprillil 2020 oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 28. aprillil 2020 oma 2020. aasta lähenemisprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (11)Rootsi suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa.

               (12)Valitsuse 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt nominaalne eelarvepositsioon halveneb: eelarve jõuab 2019. aasta ülejäägist (0,4 % SKPst) 2020. aastal puudujääki (3,8 % SKPst). Prognooside kohaselt väheneb see 2021. aastal 1,4 %ni SKPst ja jõuab 2023. aastaks ülejääki 1,5 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis 2019. aastal vähenes 35 %ni, peaks 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt suurenema 2020. aastal 40 %ni. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus.

               (13)Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Rootsi võtnud eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti palju mõjutatud inimestele ja sektoritele. 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt oli nende eelarvemeetmete maht 2,4 % SKPst. Meetmed hõlmavad järgmist: Tervishoiuteenuste tugevdamine (0,1 % SKPst), hädaabi raskustes sektoritele (1,6 % SKPst) ning tööturu- ja sotsiaalpoliitika meetmed (0,2 % SKPst). Lisaks on Rootsi teatavaks teinud meetmed, millel ei ole otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad toetada ettevõtete likviidsust. Lähenemisprogrammi kohaselt hõlmavad need meetmed eelkõige maksude edasilükkamist kuni 6,9 % ulatuses SKPst, samuti erinevat liiki laenugarantiisid ja laiendatud krediidiliine, mis moodustavad ligikaudu 4,7 % SKPst. Üldiselt on Rootsi võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni teatises „Euroopa koordineeritud majanduslikud meetmed COVID-19 puhangule reageerimiseks“. Nende meetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis.

               (14)Kui poliitikat ei muudeta, on Rootsi valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal -5,6 % SKPst ja 2021. aastal -2,2 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks prognooside kohaselt jääma 2020. ja 2021. aastal alla 60 %.

               (15)Kuna Rootsi kavatses 2020. aastal ületada eelarvepuudujäägi kontrollväärtust (3 % SKPst), esitas komisjon 20. mail 2020 aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande. Kokkuvõttes nähtub analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/1997 määratletud puudujäägikriteerium ei ole täidetud.

               (16)Rootsi majandus on pärast COVID-19 pandeemia puhkemist aeglustunud enneolematul viisil. Komisjoni prognoosi kohaselt suureneb töötus 2020. aastal 9,7 %ni ja väheneb 2021. aastal 9,3 %ni. Eeldatakse, et eratarbimine väheneb oluliselt, eelkõige kõige haavatavamates tarbimiskategooriates, nagu transport, restoranid ja majutus. Prognooside kohaselt väheneb kapitali kogumahutus põhivarasse veelgi järsemalt kui tarbimine, mis on suuresti tingitud ebakindlusest majanduse taastumise tempo suhtes. Rootsi ametiasutused alustasid meetmete võtmist varakult ja on pandeemia levides poliitikameetmeid järjest tugevdanud. Meetmed hõlmasid tervishoidu ja olid suunatud majanduslike tagajärgede leevendamisele. Tervishoiuga seotud meetmed hõlmavad keskvalitsuse majanduslikku toetust tervishoiusüsteemi eest vastutavatele piirkondadele ja kohalikele omavalitsustele COVID-19 puhanguga seotud lisakulude katmiseks. Majanduse valdkonnas on valitsus astunud mitmesuguseid samme, et leevendada ettevõtlussektori kulusid (lühiajalised koondamised, haigushüvitised, tööandja sotsiaalmaksetest vabastamine, krediidigarantiid ja üüri vähendamine) ning tagada ettevõtete likviidsus (maksumaksete, sealhulgas käibemaksu tasumise edasilükkamine). Lisaks on Riksbank otsustanud laiendada pankade kaudu äriühingutele laenuandmist, et osta riigi- ja munitsipaalvõlakirju, ning on taganud Rootsi mittefinantsettevõtete emiteeritud hüpoteekvõlakirju ja kommertsväärtpabereid. Nende meetmete kavandamisel ja rakendamisel tuleb võtta arvesse pangandussektori vastupanuvõimet. Riksbank on sõlminud valuutavahetuslepinguid ka teiste keskpankadega, et tagada finantssektorile peamiste valuutade kättesaadavus. Sotsiaal- ja tööturupoliitikat on laiendatud töötus- ja haigushüvitiste suurendamise, töötuskindlustusskeemile juurdepääsu nõuete leevendamise ning aktiivse tööturu- ja hariduspoliitika kaudu (rohelised töökohad, kava „Töö uus algus“ pikendamine, suvekursused, rohkem üliõpilasi).

               (17)Rootsi lühiajaline poliitiline reageerimine COVID-19 puhangule sõltub asjakohaste ressursside ja suutlikkuse puhvrite tagamisest ning tervishoiutöötajate rolli ja vastutuse kohandamisest. Keskpikas perspektiivis peaks see viima ka tervishoiuteenuste õigeaegse ja geograafiliselt tasakaalustatud pakkumiseni, tervishoiutöötajate asjakohase kasutamiseni vastavalt vajadusele (nt ambulatoorses või statsionaarses ravis) ning aitama vältida meditsiinitöötajate struktuurset nappust. Rootsi tugeva teadus- ja arendustegevuse kasutamine teaduspõhiste meetmete puhul võib aidata kaasa vaktsiinide väljatöötamisele ning ravi ja diagnostika arendamisele, samuti teadusuuringute tulemuste ülevõtmisele rahvatervise poliitikasse.

               (18)Oskuste ja eelkõige digitaaloskuste kättesaadavuse toetamine võib teadusuuringute ja innovatsiooni kaudu säilitada suurema tootlikkuse kasvu kõrgtehnoloogilistes sektorites ning aidata saavutada Rootsi riiklikus energia- ja kliimakavas nimetatud ambitsioonikaid kliima- ja energiaeesmärke. Investeeringuid on vaja ka selleks, et vähendada haridustaseme erinevusi sisserändaja taustaga ja kohaliku taustaga õppijate vahel. Tööjõu kvaliteet oli peamine tööviljakuse kasvu tegur, kuid selle mõju peatus COVID-19 kriisi puhkedes. Vaja on tööturule integreerida ka selliseid rühmi, kelle potentsiaali ei kasutatud enne kriisi täielikult ära, näiteks kolmandatest riikidest pärit rändajad ja puuetega inimesed. Oskuste nappus on eriti märgatav hariduses, tervishoius, sotsiaaltöös, info- ja kommunikatsioonitehnoloogias, tööstuses ja ehituses.

               (19)Majanduse taastumise toetamiseks on oluline kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, muu hulgas asjakohaste reformide kaudu. Digitaal- ja mikroelektroonikasektoris on rohkem kui 50 % tööandjatest teatanud majanduskasvu mõjutavast oskuste nappusest. Tootlikkuse parandamiseks on vaja säilitada avaliku sektori kulutuste suur osakaal teadusuuringutes. Tööviljakuse kasvu taastamiseks on vaja ka kapitali suurendada ja rohkem investeerida kõrgtehnoloogilistesse ja innovaatilistesse sektoritesse. Uute digitehnoloogiate levik väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate seas aitab suurendada tootlikkust. Kriis on näidanud, kui oluline on digitaristu ning et kiire ja stabiilne ühenduvus peab olema kättesaadav igal pool, kus inimesed elavad või töötavad. Oluline roll on mobiilse lairibaühenduse laiendamisel 700 MHz sagedusalas, nagu ka võimalus anda rahalist toetust lairiba püsiühenduse arendamiseks. Eelseisev 5G oksjon annab täiendava tõuke Rootsi majanduse digitaliseerimisele. Eesmärk saavutada 2045. aastaks kliimaneutraalne ühiskond nõuab samuti investeeringuid teadusuuringutesse ja innovatsiooni, võimaldades välja töötada ja rakendada uudseid konkurentsivõimelisi lahendusi CO2-heite vähendamiseks ning koordineeritud sotsiaal- ja poliitikameetmeid. Transport on Rootsi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise peamine sihtmärk. Poliitilises tegevuskavas on sõidukipargi ulatuslik ja suhteliselt kiire üleviimine vähesaastavatele sõidukitele. Kavandatud investeeringud raudteetaristusse on olulised, et hõlbustada transpordiliikide jagamist ja saavutada Rootsi ambitsioonikas kliimaeesmärk. Transpordi ja tööstuse elektrifitseerimine nõuab märkimisväärseid investeeringuid elektritootmisse ja energia jaotusvõrku. Õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Rootsil lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige riigiaruande D lisaga hõlmatud territooriumidel.
                  8
                See võimaldaks Rootsil seda fondi kõige paremini kasutada.

               (20)Pidevad väited rahapesu kahtluse kohta on kahjustanud Rootsi pankade mainet ning rahapesu tõkestamine on jätkuvalt Rootsi prioriteet. Tulemuslikuks järelevalveks on vaja rohkem vahendeid ja asjakohaseid menetlusi, et rakendada riskipõhist lähenemisviisi. Rootsi on tunnistanud, et asjakohaseks järelevalveks ja uurimisteks on vaja rohkem vahendeid, ning on tugevdanud oma finantsjärelevalveasutuse suutlikkust. Siiski on järelevalveasutuse suutlikkus Rootsi finantssektori suurusega võrreldes endiselt väike. Probleemid püsivad ja riskipõhist lähenemisviisi ei ole veel täielikult rakendatud.

               (21)Kuigi praegustes soovitustes keskendutakse pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta tsükli jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate soovituste kohta. Viimati nimetatud soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika rahastamise strateegilisel kavandamisel pärast 2020. aastat, sealhulgas praeguse kriisiga seotud leevendusmeetmete ja väljumisstrateegiate puhul.

               (22)Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades allpool esitatud soovituste täieliku rakendamise, aitab Rootsi kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus.

               (23)Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Rootsi majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta lähenemisprogrammi ja 2020. aasta riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Rootsile esitatud soovituste järelmeetmeid. Arvesse ei ole võetud mitte üksnes nende asjakohasust Rootsi eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka nende vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust tugevdada liidu üldist majandusjuhtimist riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panuse andmise kaudu.

               (24)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus
                  9
                kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1,

               (25)Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. riikliku reformikava ja 2020. lähenemisprogrammiga tutvunud. Käesolevates soovitustes võetakse arvesse vajadust tulla pandeemiaga toime ja hõlbustada majanduse taastumist, mis on esimene vajalik samm tasakaalustamatuse korrigeerimise kõrvaldamiseks. Pärast soovituste ümbersuunamist pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju vähendamise ja majanduse elavdamise hõlbustamise eesmärgile ei ole üheski käesolevas soovituses otseselt käsitletud makromajanduslikku tasakaalustamatust, mille komisjon on määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 kohaselt kindlaks teinud,

               SOOVITAB Rootsil võtta 2020. ja 2021. aastal järgmisi meetmeid.

               1.Kooskõlas üldise vabastusklausliga võtta kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida pandeemiale, toetada majandust ja tagada selle taastumine. Kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Tagada tervishoiusüsteemi vastupidavus, sealhulgas tagades elutähtsate meditsiinitoodete, taristu ja tööjõu piisava olemasolu.

               2.Edendada innovatsiooni ning toetada haridust ja oskuste arendamist. Kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, et toetada majanduse taastumist. Suunata investeeringud keskkonnahoidlikule ja digitaalsele üleminekule, eelkõige puhtale ja tõhusale energia ja ressursside tootmisele ja kasutamisele, kõrgetehnoloogilistele ja innovaatilistele sektoritele, 5G-võrkudele ja säästvale transpordile.

               3.Parandada rahapesuvastase järelevalve mõjusust ja jõustada tulemuslikult rahapesuvastane raamistik.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ELT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)

                        ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

                     (3)

                        SWD(2020) 526 final.

                     (4)

                        ELT C 301, 5.9.2019, lk 117.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. märtsi 2020. aasta määrus (EL) 2020/460, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 508/2014 seoses erimeetmetega investeeringute kaasamiseks liikmesriikide tervishoiusüsteemidesse ja muudesse majandussektoritesse, et reageerida COVID‐19 puhangule (koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus) (ELT L 99, 31.3.2020, lk 5), ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2020. aasta määrus (EL) 2020/558, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1301/2013 ja (EL) nr 1303/2013 seoses erimeetmetega erandliku paindlikkuse lubamiseks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamisel, et reageerida COVID‐19 puhangule (ELT L 130, 24.4.2020, lk 1).

                     (8)

                        SWD(2020) 526 final.

                     (9)

                        Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 2.