title: Nõukogu soovitus (EL) 2021/816, 20. mai 2021, millega muudetakse soovitust (EL) 2020/912 Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta

text:
               21.5.2021

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 182/1

      NÕUKOGU SOOVITUS (EL) 2021/816,
      20. mai 2021,
      millega muudetakse soovitust (EL) 2020/912 Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta
      EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõike 2 punkte b ja e ning artikli 292 esimest ja teist lauset,
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Nõukogu võttis 30. juunil 2020 vastu soovituse (EL) 2020/912 Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta (1).

                  (2)

                  2. veebruaril 2021 muutis nõukogu soovitust (EL) 2020/912 Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta, (2) et ajakohastada kriteeriume, mille alusel hinnatakse, kas mittehädavajalik reisimine kolmandatest riikidest on ohutu ja kas seda tuleks lubada.

                  (3)

                  Sama muudatusega kehtestati mehhanism, mille abil piirata SARS-CoV-2 viiruse probleemsete variantide levikut EL+ alal (3).

                  (4)

                  Sellest ajast saati on nii EL+ alal kui ka mitmes muus piirkonnas ja kolmandas riigis alustatud SARS-CoV-2 viiruse vastase massilise vaktsineerimise kampaaniate korraldamist.

                  (5)

                  17. märtsil 2021 esitas komisjon kaks määruse ettepanekut, (4) et võtta kasutusele roheline digitõend, millega hõlbustatakse ohutut vaba liikumist ELis COVID-19 pandeemia ajal. ELi piires kinnitab roheline digitõend, et isik on COVID-19 vastu vaktsineeritud, tema COVID-19 testi tulemus on negatiivne või ta on COVID-19-st tervenenud. Ka edaspidi peavad liikmesriigid otsustama, millistest reisijatele kehtestatud rahvatervisepiirangutest saab loobuda, kuid nad peaksid piirangutest loobumist kohaldama mittediskrimineerivalt reisijate suhtes, kellel on roheline digitõend.

                  (6)

                  Vaktsineerimise mõju kohta on järjest rohkem teaduslikke nõuandeid ja empiirilisi tõendeid ning need kinnitavad järjekindlalt, et vaktsineerimine aitab nakkusahelat lõhkuda.

                  (7)

                  Tõendid viitavad sellele, et reisipiirangutest oleks võimalik teatavatel juhtudel ohutult loobuda isikute puhul, kes suudavad tõendada, et nad on saanud viimase soovitatava doosi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 726/2004 (5) alusel ELis heaks kiidetud COVID-19 vaktsiini, ning et sellistest piirangutest loobumine võib olla õigustatud ka siis, kui isik on vaktsineeritud COVID-19 vaktsiiniga, mis on saanud WHO erakorralise kasutusloa.

                  (8)

                  Lapsed, keda vanuse tõttu COVID-19 vastu ei vaktsineerita, peaksid saama reisida koos vaktsineeritud vanematega tingimusel, et nad on kuni 72 tunni jooksul enne EL+ ala piiri ületamist teinud koroonaviiruse PCR testi, mille tulemus on negatiivne. Sellistel juhtudel võiksid liikmesriigid nõuda pärast saabumist lisatestimist.

                  (9)

                  Samas ei ole pea üldse uuringuid selle kohta, kas probleemsed variandid suudavad erinevate COVID-19 vaktsiinide tekitatud immuunvastust vältida. Seepärast tuleks kooskõlas ettevaatusprintsiibiga kehtestada nn hädapidurimehhanism, mis annab liikmesriikidele võimaluse võtta koordineeritult kiireloomulisi ja ajaliselt piiratud meetmeid, et reageerida kiiresti variandile, mis on tekkinud kolmandas riigis ja mis vajab eritähelepanu, eelkõige juhul, kui Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (ECDC) on määranud selle jälgimist vajavaks variandiks. See hädapidur peaks võimaldama kehtestada asjakohaseid meetmeid, sealhulgas sisenemispiiranguid, et takistada kõnealuse variandi sissetoomist EL+ alale ja selle levikut seal. Sellised meetmed tuleks nõukogus kiiresti koordineerida, et oleks võimalik kasutada ühist lähenemisviisi.

                  (10)

                  Riigi epidemioloogilise olukorra hindamisel tuleks võtta arvesse seda, kui kaugele on selles kolmandas riigis elanikkonna vaktsineerimisel viiruse vastu jõutud.

                  (11)

                  Kui rohelise digitõendi määrused on vastu võetud, annab see komisjoni rakendusaktiga aluse käsitada kolmandate riikide vaktsineerimistõendeid samaväärselt rohelise digitõendiga või väljastada selline tõend isikule, kes on vaktsineeritud kolmandas riigis. Selleks et tagada liikmesriikide koordineeritud lähenemisviis ja hõlbustada kolmandatest riikidest reisijate edasireisimist EL+ alal, tuleks astuda samme nende sätete kohaldamise lihtsustamiseks. Selleks võiksid liikmesriigid kaaluda sellise portaali kasutuselevõtmist, kus EL+ alast väljaspool elav isik saaks taotleda talle kolmanda riigi väljastatud vaktsineerimistõendi tunnustamist usaldusväärse vaktsineerimistõendina ja/või rohelise digitõendi väljastamist.

                  (12)

                  Kui liikmesriigid aktsepteerivad vaktsineerimistõendit, et loobuda vaba liikumise piirangutest, mis on kehtestatud kooskõlas liidu õigusega COVID-19 leviku piiramiseks, nagu nõue jääda karantiini/eneseisolatsiooni või teha SARS-CoV-2 nakkuse test, peaksid nad põhimõtteliselt loobuma nendest nõuetest ka reisijatele, kes on kolmandate riikide elanikud ja kes on hiljemalt 14 päeva enne EL+ alale sisenemist saanud viimase soovitatava doosi COVID-19 vaktsiini, mis on heaks kiidetud ELis vastavalt määrusele (EÜ) nr 726/2004. Liikmesriigid võivad samuti otsustada loobuda nendest piirangutest reisijate puhul, kes on saanud mõnda muud COVID-19 vaktsiini, mis on saanud WHO erakorralise kasutusloa. Kumbagi eeltoodust ei tohiks aga kohaldada juhul, kui liikmesriik kasutab nn hädapidurit. Kuni rohelise digitõendi määrused on vastu võetud ja neid on hakatud kohaldama ning kuni komisjon on vastu võtnud rakendusakti, et käsitada kolmandate riikide vaktsineerimistõendeid samaväärselt rohelise digitõendiga, peaks liikmesriikidel olema võimalik aktsepteerida riigisisese õiguse alusel kolmandate riikide vaktsineerimistõendeid, mis sisaldavad vähemalt miinimumandmeid, võttes arvesse suutlikkust kontrollida tõendi autentsust, kehtivust ja terviklust ning kõikide oluliste andmete olemasolu.

                  (13)

                  Euroopa Liidu lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva soovituse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades et käesolev soovitus põhineb Schengeni acquis’l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast nõukogu poolt otsuse tegemist käesoleva soovituse üle, kas ta rakendab seda.

                  (14)

                  Käesolev soovitus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ, (6) seetõttu ei osale Iirimaa soovituse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

                  (15)

                  Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev soovitus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (7) artikli 1 punktis A osutatud valdkonda.

                  (16)

                  Šveitsi puhul kujutab käesolev soovitus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ (8) artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ (9) artikliga 3.

                  (17)

                  Liechtensteini puhul kujutab käesolev soovitus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel allakirjutatud protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ (10) artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL (11) artikliga 3.

                  (18)

                  Olenemata käesoleva soovituse õiguslikust seisundist, mida on kirjeldatud põhjendustes 13–17, on Schengeni ala nõuetekohase toimimise huvides vajalik, et kõik liikmesriigid otsustaksid Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise piirangute kaotamise üle koordineeritult,

            ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:
      Soovitust (EL) 2020/912 muudetakse järgmiselt.

                  1.

                  Punkti 2 esimese lõigu viies taane asendatakse järgmisega:

                              „–

                              riigis esineva viiruse iseloom, eriti see, kas leitud on jälgimist vajavaid või probleemseid viirusevariante. Jälgimist vajavad viirusevariandid ja probleemsed viirusevariandid on tüved, mille on sellisena kindlaks määranud ECDC, tuginedes viiruse põhiomadustele, nagu levik, tõsidus ja võime immuunvastust vältida.“

                  2.

                  Punkti 2 teises lõigus asendatakse arv „25“ arvuga „75“.
                  Punkti 2 kolmas lõik asendatakse järgmisega:
                  „Testimise suhtarvu, positiivsete testitulemuste määra ning probleemseid ja jälgimist vajavaid viirusevariante käsitlevad andmed peaks esitama ECDC, tuginedes talle kättesaadavaks tehtud teabele. Selliseid andmeid võiks täiendada ELi delegatsioonide, WHO ja muude haigustõrjekeskuste esitatud andmetega, kui need on kättesaadavad, tuginedes samuti 11. juuni 2020. aasta teatisele lisatud kontrollnimekirjale.“
                  Punkti 2 lisatakse uus neljas lõik järgnevas sõnastuses:
                  „Lisaks punkti 2 esimeses lõigus osutatud teabele peaks ECDC avaldama kaardi, mis kajastab olukorda seoses probleemsete ja jälgimist vajavate viirusevariantidega kolmandates riikides, ning seda kaarti korrapäraselt ajakohastama.“

                  3.

                  Punkti 6 muudetakse järgmiselt.

                              a)

                              Esimese lõigu järele lisatakse järgmine lause:
                              „Peale selle peaks olema lubatud hädavajalik reisimine erikategooria reisijatele, kes täidavad olulist ülesannet või kelle reisimine on hädavajalik, nagu on osutatud II lisas.“

                              b)

                              Endine lõige 3 jäetakse välja.

                  4.

                  Punkti 6 järele lisatakse järgmine uus punkt 6a.

                              „6a.

                              Ilma et see piiraks punkti 6 alapunktide a ja b kohaldamist, peaksid liikmesriigid, kui nad aktsepteerivad vaktsineerimistõendeid, et loobuda COVID-19 leviku piiramiseks kehtestatud reisipiirangutest, põhimõtteliselt tühistama ajutise piirangu ELi mittehädavajaliku reisimise suhtes nende kolmandatest riikidest pärit reisijate puhul, kes on hiljemalt 14 päeva enne EL+ alale sisenemist saanud viimase soovitatava doosi määruse (EÜ) nr 726/2004 kohaselt ELis lubatud COVID-19 vaktsiini.
                              Liikmesriigid võiksid kaotada ELi mittehädavajaliku reisimise ajutise piirangu ka nende reisijate puhul, kes on hiljemalt 14 päeva enne EL+ alale sisenemist saanud viimase soovitatava doosi COVID-19 vaktsiini, mis on saanud WHO erakorralise kasutusloa.
                              Selleks peaks reisijatel, kes soovivad siseneda liikmesriiki mittehädavajaliku reisimise eesmärgil, olema kehtiv tõend COVID-19 vastu vaktsineerimise kohta. Liikmesriigid võivad aktsepteerida kolmandate riikide vaktsineerimistõendeid, mis sisaldavad vähemalt selliseid miinimumandmeid nagu isiku identifitseerimisandmed, vaktsiini tüüp ja vaktsiini manustamise kuupäev, kooskõlas siseriikliku õigusega, võttes arvesse vajadust kontrollida tõendi autentsust, kehtivust ja terviklust ning kõikide oluliste andmete olemasolu.
                              Kui liikmesriigid otsustavad kaotada piirangud reisijatele, kellel on kehtiv tõend COVID-19 vastu vaktsineerimise kohta, peaksid nad igal üksikjuhul eraldi võtma arvesse EL+ ala suhtes kohaldatavat vastastikkust.“

                  5.

                  Punktis 7 lisatakse esimese lause algusesse sõnad „ilma et see piiraks punkti 6a kohaldamist“.
                  Punkti 7 kolmanda lõigu järele lisatakse järgmised uued lõigud, millest saab uus punkt 7a:
                  „Kui epidemioloogiline olukord kolmandas riigis või piirkonnas halveneb kiiresti ning eelkõige juhul, kui on leitud probleemne või jälgimist vajav variant, peaksid liikmesriigid erandkorras viivitamata kehtestama ajutise piirangu nende kolmandate riikide kodanike ELi reisimisele, kelle elukoht on kõnealune kolmas riik. Seda reisipiirangut ei tuleks kohaldada punkti 6 alapunktides a ja b osutatud isikute suhtes ning II lisa punktis i ja punktides iv–ix loetletud reisijate suhtes. Neid reisijaid tuleks siiski nõuetekohaselt ja korrapäraselt testida, sealhulgas enne reisi väljumist, nagu on ette nähtud punktis 7, ning nad peaksid jääma eneseisolatsiooni/karantiini isegi juhul, kui nad on saanud hiljemalt 14 päeva enne EL+ alale sisenemist viimase soovitatava doosi COVID-19 vaktsiini, mis on heaks kiidetud ELis vastavalt määrusele (EÜ) nr 726/2004, või mõnda COVID-19 vaktsiini, mis on saanud WHO erakorralise kasutusloa.
                  Kui üks liikmesriik kohaldab selliseid piiranguid, peaksid nõukogu struktuuride raames kohtuvad liikmesriigid tihedas koostöös komisjoniga olukorra koordineeritult kiiresti uuesti läbi vaatama. Sellised piirangud tuleks läbi vaadata vähemalt iga kahe nädala tagant, võttes arvesse epidemioloogilise olukorra muutust.“
                  Punkti 7 neljas ja viies lõik viiakse üle punkti 7a järele ning nendest saavad uue punkti 7b esimene ja teine lõik.

         Brüssel, 20. mai 2021

               Nõukogu nimel

               eesistuja

            A. SANTOS SILVA

         (1)  Nõukogu 30. juuni 2020. aasta soovitus (EL) 2020/912 Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta (ELT L 208 I, 1.7.2020, lk 1).

         (2)  Nõukogu 2. veebruari 2021. aasta soovitus (EL) 2021/132, millega muudetakse soovitust (EL) 2020/912 Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta (ELT L 41, 4.2.2021, lk 1).

         (3)  EL+ alasse kuuluvad kõik Schengeni liikmesriigid (sealhulgas Bulgaaria, Horvaatia, Küpros ja Rumeenia) ning neli Schengeni lepinguga ühinenud riiki. Sellesse kuulub ka Iirimaa, juhul kui ta otsustab rakendada sama meedet.

         (4)  Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse koostalitlusvõimeliste vaktsineerimis-, testimis- ja tervenemistõendite väljastamise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik, et hõlbustada vaba liikumist COVID-19 pandeemia ajal (roheline digitõend) (COM(2021) 130 final), ja ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse koostalitlusvõimeliste vaktsineerimis-, testimis- ja tervenemistõendite väljastamise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik kolmandate riikide kodanike jaoks, kes viibivad või elavad COVID-19 pandeemia ajal seaduslikult mõne liikmesriigi territooriumil (roheline digitõend) (COM(2021) 140 final).

         (5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 726/2004, milles sätestatakse liidu kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa ravimiamet (ELT L 136, 30.4.2004, lk 1).

         (6)  Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsus 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20).

         (7)  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.

         (8)  ELT L 53, 27.2.2008, lk 52.

         (9)  Nõukogu 28. jaanuari 2008. aasta otsus 2008/146/EÜ sõlmida Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (ELT L 53, 27.2.2008, lk 1).

         (10)  ELT L 160, 18.6.2011, lk 21.

         (11)  Nõukogu 7. märtsi 2011. aasta otsus 2011/350/EL Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta, seoses sisepiiridel piirikontrolli kaotamise ja isikute liikumisega (ELT L 160, 18.6.2011, lk 19).


title: Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus, 30. aprill 2021, millega muudetakse soovitust ESRN/2015/2 piiriülese mõju hindamise ja makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vabatahtliku kõigipoolsuse kohta (ESRN/2021/3) 2021/C 222/01

text:
                  11.6.2021

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  C 222/1

         EUROOPA SÜSTEEMSETE RISKIDE NÕUKOGU SOOVITUS,
         30. aprill 2021,
         millega muudetakse soovitust ESRN/2015/2 piiriülese mõju hindamise ja makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vabatahtliku kõigipoolsuse kohta
         (ESRN/2021/3)
         (2021/C 222/01)
         EUROOPA SÜSTEEMSETE RISKIDE NÕUKOGU HALDUSNÕUKOGU,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1092/2010, 24. november 2010, finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve kohta Euroopa Liidus ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutamise kohta (1), eelkõige selle artiklit 3 ning artikleid 16 kuni 18,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013, 26. juuni 2013, krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (2), eelkõige selle artikli 458 lõiget 8,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL, 26. juuni 2013, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (3), eelkõige selle artikli 134 lõiget 5,
         võttes arvesse Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu otsust ESRN/2011/1, 20. jaanuar 2011, millega võetakse vastu Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu töökord (4), eelkõige selle artikleid 18 kuni 20,
         võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (5), eelkõige selle IX lisa,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Tõhusate ja ühtsete riigisiseste makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete huvides tuleb täiustada liidu õiguses nõutavat kohustuslikku kõigipoolsust vabatahtliku kõigipoolsusega.

                     (2)

                     Vabatahtliku kõigipoolsuse raamistik makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete kohta, mis on sätestatud Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovituses ESRN/2015/2 (6), tagab, et kõik liikmesriigis kasutusele võetud riskipositsioonil põhinevad makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmed (7) võetakse kõigipoolselt üle teistes liikmesriikides.

                     (3)

                     EMP ühiskomitee otsusega nr 79/2019, 29. märts 2019, millega muudetakse EMP lepingu IX lisa „Finantsteenused“ [2019/2133] (8), inkorporeeriti direktiiv 2013/36/EL ja määrus (EL) nr 575/2013 Euroopa Majanduspiirkonna lepingusse (EMP leping) alates 1. jaanuarist 2020. EMP lepingusse ei ole veel inkorporeeritud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2019/878 (9) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2020/873 (10), millega tehakse olulisi muudatusi direktiivis 2013/36/EL ja määruses (EL) nr 575/2013.

                     (4)

                     Finansdepartementet (Norra rahandusministeerium) tegutseb määratud asutusena nii direktiivi 2013/36/EL artikli 133 lõike 1 kui ka määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 1 tähenduses, kuna kõnealust direktiivi ja määrust kohaldati Norra suhtes ja Norras EMP lepingu tingimuste kohaselt 1. jaanuaril 2020 (edaspidi vastavalt „Norra suhtes ja Norras 1. jaanuaril 2020 kohaldatav kapitalinõuete direktiiv“ ja „Norra suhtes ja Norras 1. jaanuaril 2020 kohaldatav kapitalinõuete määrus“). 5. novembril 2020 teatas Finansdepartementet ESRNile Norra suhtes ja Norras 1. jaanuaril 2020 kohaldatava kapitalinõuete direktiivi artikli 133 lõike 11 kohaselt oma kavatsusest kehtestada süsteemse riski puhvri määr, mida kohaldatakse krediidiasutuste suhtes, ning keskmised riskikaalu alampiirid, mida kohaldatakse sisereitingute meetodit kasutavate krediidiasutuste elamu- ja ärikinnisvara riskipositsioonide suhtes.

                     (5)

                     4. detsembril 2020 võttis ESRN vastu Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovituse ESRN/2020/14 (11), milles ta soovitas, et süsteemse riski puhvri määra, mida kavatsetakse Norras kohaldada, tuleks käsitleda Finansdepartementeti ohjatava riski suhtes põhjendatuks, sobivaks, proportsionaalseks, tulemuslikuks ja tõhusaks. Vastavalt Norra suhtes ja Norras 1. jaanuaril 2020 kohaldatava kapitalinõuete määruse artikli 458 lõikele 10 võimaldatakse liikmesriikidel olenemata nimetatud määruse artikli 458 lõikes 4 sätestatud menetlusest suurendada riskikaalusid üle nimetatud määruses sätestatud määrade.

                     (6)

                     Alates 31. detsembrist 2020 kohaldatakse Norras tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste i) Norra riskipositsioonide suhtes 4,5% suurust süsteemse riski puhvri nõuet vastavalt Norra suhtes ja Norras 1. jaanuaril 2020 kohaldatava kapitalinõuete direktiivi artiklile 133; ii) Norra elamukinnisvaraga seotud riskipositsioonide suhtes 20% suurust keskmist riskikaalu alampiiri vastavalt Norra suhtes ja Norras 1. jaanuaril 2020 kohaldatava kapitalinõuete määruse artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktile vi; ja iii) Norra ärikinnisvaraga seotud riskipositsioonide suhtes 35% suurust keskmist riskikaalu alampiiri vastavalt Norra suhtes ja Norras 1. jaanuaril 2020 kohaldatava kapitalinõuete määruse artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktile vi. Krediidiasutuste puhul, kes ei kasuta täiustatud sisereitingute meetodit, kohaldatakse kõikide riskipositsioonide suhtes 3% suurust süsteemse riski puhvrit kuni 31. detsembrini 2022; seejärel kohaldatakse riigisiseste riskipositsioonide suhtes 4,5% suurust süsteemse riski puhvrit.

                     (7)

                     2. veebruaril 2021 esitas Finansdepartementet ESRNile taotluse süsteemse riski puhvri määra kõigipoolseks ülevõtmiseks vastavalt Norra suhtes ja Norras 1. jaanuaril 2020 kohaldatava kapitalinõuete direktiivi artikli 134 lõikele 4, ning keskmiste riskikaalu alampiiride kõigipoolseks ülevõtmiseks vastavalt Norra suhtes ja Norras 1. jaanuaril 2020 kohaldatava kapitalinõuete määruse artikli 458 lõikele 8.

                     (8)

                     Arvestades Finansdepartementeti poolt Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule esitatud taotlust ning selleks, et: i) vältida kõrvalehoidumiste ja õigusaktide erinevuste ärakasutamisega seotud negatiivset piiriülest mõju, mis võib tuleneda Norras kohaldatavate makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete rakendamisest; ja ii) säilitada ELi hüpoteeklaenuandjate võrdsed võimalused; on ESRNi haldusnõukogu otsustanud lisada asjaomased meetmed makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete nimekirja, mille suhtes soovitatakse kõigipoolsust soovituse ESRN/2015/2 kohaselt.

                     (9)

                     Kuna Norras tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste suhtes ei kohaldata veel direktiivi (EL) 2019/878, peaks kõnealuse direktiivi juba rakendanud liikmesriikide asjaomastel asutustel olema võimalik Norra süsteemse riski puhvri määr kõigipoolset üle võtta viisil ja tasandil, mis võtab arvesse asjaomases liikmesriigis ja Norras kohaldatavate kapitalinõuete mis tahes kattumist või erinevust, kuni direktiiv (EL) 2019/878 on samuti EMP lepingusse inkorporeeritud.

                     (10)

                     Võttes arvesse COVID-19 pandeemia jätkuvat mõju pangandussektorile ning süsteemse riski puhvri määra suurust, on asjakohane anda piisavalt aega teatatud meetmete kõigipoolsuse saavutamiseks.

                     (11)

                     Seetõttu tuleb soovitust ESRN/2015/2 vastavalt muuta,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

            MUUDATUSED

         Soovitust ESRN/2015/2 muudetakse järgmiselt:

                     1.

                     1. jao soovituse C punkt 1 asendatakse järgmisega:

                                 „1.

                                 Asjaomastel asutustel soovitatakse kõigipoolselt üle võtta muude asjaomaste asutuste vastuvõetud ning ESRNi kõigipoolseks vastuvõtmiseks soovitatud makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmed. Kõigipoolselt soovitatakse üle võtta lisas täpsemalt kirjeldatud järgmised meetmed:
                                 Belgia:

                                             —

                                             Belgias tegevusloa alusel tegutsevate ja regulatiivse kapitalinõude arvutamiseks sisereitingute meetodit kasutavate krediidiasutuste suhtes kohaldatav järgmine riskikaalu lisand Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide puhul kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõik 2 punkti d alapunktiga vi, mis hõlmab:

                                                         a)

                                                         riskikaalu kindlamääraline lisand 5 protsendipunkti, ja

                                                         b)

                                                         riskikaalu proportsionaalne lisand, mis on riskipositsioonidega kaalutud keskmiste riskikaalude osa (33 protsenti), Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide portfelli osas;

                                       Prantsusmaa:

                                             —

                                             suure võlakoormusega suurtele mittefinantsettevõtetele (registreeritud asukohaga Prantsusmaal) määruse (EL) nr 575/2013 artikli 395 lõikes 1 ette nähtud riskide kontsentreerumise piirmäära karmistamine 5% tasemele nende aktsepteeritud kapitalist, mida kohaldatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktile ii globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate ja muude süsteemselt oluliste ettevõtjate suhtes nende panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel;

                                       Luksemburg:

                                             —

                                             õiguslikult siduvad laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäärad Luksemburgis asuvale elamukinnisvaraga seotud uutele hüpoteeklaenudele, kusjuures erinevate laenusaajate kategooriate suhtes kohaldatakse erinevaid laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäärasid:

                                                         a)

                                                         100% suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär esmakordsetele ostjatele, kes soetavad oma peamise elukoha;

                                                         b)

                                                         90% suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär muudele ostjatele, s.t mitte esmakordsetele ostjatele, kes soetavad oma peamise elukoha. Seda piirmäära rakendatakse proportsionaalselt portfelli allahindluse kaudu. Eelkõige võivad laenuandjad 15% nendele laenusaajatele antud uute hüpoteeklaenude portfellist välja anda üle 90% suuruse laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvuga, kuid alla 100% suuruse maksimaalse laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvuga;

                                                         c)

                                                         80% suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär muudele hüpoteeklaenudele (sealhulgas üürileandmise eesmärgil ostmise segment).

                                       Norra:

                                             —

                                             4,5% suurune süsteemse riski puhvri määr Norra riskipositsioonide suhtes, mida kohaldatakse vastavalt Norra suhtes ja Norras Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (*1) (EMP leping) tingimuste kohaselt 1. jaanuaril 2020 kohaldatava direktiivi 2013/36/EL (edaspidi „Norra suhtes ja Norras 1. jaanuaril 2020 kohaldatav kapitalinõuete direktiiv“) artiklile 133 kõigile Norras tegevusloa alusel tegutsevatele krediidiasutustele;

                                             —

                                             20% suurune keskmine riskikaalu alampiir Norra elamukinnisvaraga seotud riskipositsioonide suhtes, mida kohaldatakse vastavalt Norra suhtes ja Norras EMP lepingu tingimuste kohaselt 1. jaanuaril 2020 kohaldatava määruse (EL) nr 575/2013 (edaspidi „Norra suhtes ja Norras 1. jaanuaril 2020 kohaldatav kapitalinõuete määrus“) artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktile vi Norras tegevusloa alusel tegutsevatele krediidiasutustele, kes kasutavad regulatiivse kapitalinõude arvutamiseks sisereitingute meetodit;

                                             —

                                             35% suurune keskmine riskikaalu alampiir Norra ärikinnisvaraga seotud riskipositsioonide suhtes, mida kohaldatakse vastavalt Norra suhtes ja Norras 1. jaanuaril 2020 kohaldatava kapitalinõuete määruse artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktile vi Norras tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad regulatiivse kapitalinõude arvutamiseks sisereitingute meetodit.

                                       Rootsi:

                                             —

                                             Rootsis tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad regulatiivse kapitalinõude arvutamiseks sisereitingute meetodit, krediidiasutustele suunatud 25 protsendi alampiiri kohaldamine riskipositsioonidega kaalutud keskmise riskikaalu osas, mida kohaldatakse Rootsis resideeruvate võlgnike kinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide portfelli suhtes, kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunkiga vi.

                        (*1)  EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3.“;"

                     2.

                     Lisa asendatakse käesoleva soovituse lisaga.

            Frankfurt Maini ääres, 30. aprill 2021

                  ESRNi haldusnõukogu nimel

                  ESRNi sekretariaadi juhataja

               Francesco MAZZAFERRO

            (1)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 1.

            (2)  ELT L 176, 27.6.2013, lk 1.

            (3)  ELT L 176, 27.6.2013, lk 338.

            (4)  ELT C 58, 24.2.2011, lk 4.

            (5)  EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3.

            (6)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus ESRN/2015/2, 15. detsember 2015, piiriülese mõju hindamise ja makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vabatahtliku kõigipoolsuse kohta (ELT C 97, 12.3.2016, lk 9).

            (7)  Euroopa Majanduspiirkonna lepingu IX lisa punkti 14 alapunktis a ja punkti 14a alapunktis a on sätestatud, et mõisted „liikmesriik (liikmesriigid)“ ja „pädevad asutused“ hõlmavad lisaks oma tähendusele direktiivis 2013/36/EL ja määruses (EL) nr 575/2013 ka vastavalt EFTA riike ja nende pädevaid asutusi.

            (8)  ELT L 321, 12.12.2019, lk 170.

            (9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2019/878, 20. mai 2019, millega muudetakse direktiivi 2013/36/EL seoses vabastatud üksuste, finantsvaldusettevõtjate, segafinantsvaldusettevõtjate, tasustamise, järelevalvemeetmete ja -volituste ning kapitali säilitamise meetmetega (ELT L 150, 7.6.2019, lk 253).

            (10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2020/873, 24. juuni 2020, millega muudetakse määrusi (EL) nr 575/2013 ja (EL) 2019/876 seoses teatavate kohandustega COVID-19 pandeemiale reageerimiseks (ELT L 204, 26.6.2020, lk 4).

            (11)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus ESRN/2020/14, 4. detsember 2020, seoses Norra teavitusega süsteemse riski puhvri määra kehtestamise kavatsusest kooskõlas direktiivi (EL) 2013/36/EL artikliga 133, mis on avaldatud ESRNi veebisaidil.

            LISA

                     „LISA

                        Belgia

                           Belgias tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad regulatiivse kapitalinõude arvutamiseks sisereitingute meetodit, kohaldatav riskikaalu lisand Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide puhul kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktiga vi. Lisand koosneb kahest osast:

                                 a)

                                       riskikaalu kindlamääraline lisand 5 protsendipunkti ja

                                 b)

                                       riskikaalu proportsionaalne lisand, mis on riskipositsioonidega kaalutud keskmiste riskikaalude osa (33 protsenti), Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide portfelli osas.

                           I.   Meetme kirjeldus

                                 1.

                                 Belgia meetme kohaselt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunkti vi alusel kohaldatakse Belgias tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad regulatiivse kapitalinõude arvutamiseks sisereitingute meetodit, riskikaalu lisandit Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide puhul, mis koosneb kahest osast:

                                             a)

                                             Esimene osa on riskikaalu suurendamine 5 protsendipunkti võrra Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide puhul, mis saadakse pärast teise riskikaalu lisandi osa arvutamist kooskõlas punktiga b.

                                             b)

                                             Teine riskikaalu osa on riskipositsioonidega kaalutud keskmiste riskikaalude osa suurendamine 33 protsenti, mida kohaldatakse Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide portfelli osas. Riskipositsioonidega kaalutud keskmine on individuaalsete laenude, mida arvutatakse kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 154, riskikaalude keskmine, mida kaalutakse vastava riskipositsiooni väärtuses.

                           II.   Kõigipoolsus

                                 2.

                                 Kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõikega 5 soovitatakse liikmesriikide asjaomastel asutustel võtta Belgia meede kõigipoolselt üle ja kohaldada seda riigisisese tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad sisereitingute meetodit, Belgias asuvate filiaalide suhtes soovituse C punktis 3 osutatud tähtaja jooksul.

                                 3.

                                 Asjaomastel asutustel soovitatakse kõigipoolselt Belgia meede üle võtta ja kohaldada seda riigisisese tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad sisereitingute meetodit ja kellel on Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuded. Kooskõlas soovituse C punktiga 2 soovitatakse asjaomastel asutustel kohaldada sama meedet, mida kohaldab meetme algatanud asutus Belgias, soovituse C punktis 3 osutatud tähtaja jooksul.

                                 4.

                                 Kui nimetatud makrotasandi usaldatavuspoliitika meede nende jurisdiktsioonis puudub, soovitatakse asjaomastel asutustel pärast ESRNiga konsulteerimist kohaldada oma jurisdiktsioonis kehtivat makrotasandi usaldatavuspoliitika meedet, millel on kõigipoolseks ülevõtmiseks soovitatud meetmega samaväärne mõju, k.a järelevalvemeetmete ja pädevuste kehtestamine vastavalt direktiivi 2013/36/EL VII jaotise 2. peatüki IV jaole. Asjaomastel asutustel soovitatakse samaväärne meede vastu võtta hiljemalt nelja kuu jooksul pärast käesoleva soovituse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

                           III.   Olulisuse piirmäär

                                 5.

                                 Meetmele on lisatud krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine olulisuse piirmäär 2 miljardit eurot, et võimaldada meedet kõigipoolselt kohaldavatel asjaomastel asutustel kohaldada de minimis põhimõtet.

                                 6.

                                 Kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 võivad liikmesriikide asjaomased asutused teha erandi riigisisese tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad sisereitingute meetodit ja kelle Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuded on väikesed ja jäävad alla 2 miljardi euro suurust olulisuse piirmäära. Olulisuse piirmäära kohaldamisel peaksid asjaomased asutused jälgima riskipositsioonide olulisust ja neil soovitatakse kohaldada Belgia meedet erandi saanud riigisisese tegevusloa alusel tegutsevatele krediidiasutustele 2 miljardi euro suuruse olulisuse piirmäära ületamisel.

                                 7.

                                 Kui liikmesriigis puuduvad seal tegevusloa alusel tegutsevad krediidiasutused filiaalidega Belgias või kellel oleksid Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonid, kes kasutavad sisereitingute meetodit ja kelle riskipositsioon Belgia elamuskinnisvara turul oleks 2 miljardit eurot või rohkem, võivad kõnealuste liikmesriikide asjaomased asutused otsustada kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 Belgia meedet kõigipoolselt üle mitte võtta. Sellisel juhul peaksid asjaomased asutused jälgima riskipositsioonide olulisust ja järgima Belgia meetme kõigipoolsuse soovitust, kui sisereitingute meetodit kasutav krediidiasutus ületab 2 miljardi euro piiri.

                                 8.

                                 Kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 soovitatakse olulisuse ülempiiriks 2 miljardit eurot. Seetõttu võivad kõigipoolsust kohaldavad asjaomased asutused kohaldada kohastel juhtudel oma jurisdiktsioonis soovitusest madalamat piirmäära või kohaldada meedet kõigipoolselt ilma olulisuse piirmäärata.

                        Prantsusmaa

                           Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 395 lõikes 1 ette nähtud riskide kontsentreerumise piirmäära karmistamine 5% tasemele aktsepteeritud kapitalist seoses Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate suure võlakoormusega suurte mittefinantsettevõtetega, mida kohaldatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktile ii globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate ja muude süsteemselt oluliste ettevõtjate suhtes nende panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel.

                     I.   Meetme kirjeldus

                                 1.

                                 Prantsuse meetme kohaselt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunkti ii alusel kohaldatakse globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate ja muude süsteemselt oluliste ettevõtjate suhtes nende panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel (mitte allkonsolideeritud tasemel), riskide kontsentreerumise piirmäära karmistamist 5% tasemele aktsepteeritud kapitalist Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate suure võlakoormusega suurte mittefinantsettevõtete osas.

                                 2.

                                 Mittefinantsettevõte on määratletud kui füüsiline või juriidiline isik, mille registreeritud asukoht on Prantsusmaal ja mis kuulub oma kõrgeimal konsolideerimistasemel mittefinantsettevõtete sektorisse vastavalt määratlusele Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 549/2013 (*1) A lisa punktis 2.45.

                                 3.

                                 Meedet kohaldatakse Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate mittefinantsettevõtetega seotud riskipositsioonide suhtes ning seotud mittefinantsettevõtete rühmadega seotud riskipositsioonide suhtes järgmiselt:

                                             a)

                                             kõrgeimal konsolideerimistasemel Prantsusmaal registreeritud asukohta omavasse seotud mittefinantsettevõtete rühma kuuluvate mittefinantsettevõtete osas kohaldatakse seda meedet rühma ja kõikide tema seotud üksustega seotud neto riskipositsioonide summale määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 39 tähenduses;

                                             b)

                                             kõrgeimal konsolideerimistasemel väljaspool Prantsusmaad registreeritud asukohta omavasse seotud mittefinantsettevõtete rühma kuuluvate mittefinantsettevõtete osas kohaldatakse seda meedet riskipositsioonide summale, mis on seotud:

                                                         (i)

                                                         nende mittefinantsettevõtetega, mille registreeritud asukoht on Prantsusmaal;

                                                         (ii)

                                                         Prantsusmaal või välismaal asuvate üksustega, mille üle punktis i viidatud mittefinantsettevõtted omavad otsest või kaudset kontrolli määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 39 tähenduses, ja

                                                         (iii)

                                                         Prantsusmaal või välismaal asuvate üksustega, mis on majanduslikult sõltuvad punktis i viidatud mittefinantsettevõtetest määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 39 tähenduses.

                                       Seega ei kuulu selle meetme kohaldamisalasse mittefinantsettevõtted, mille registreeritud asukoht ei ole Prantsusmaal ja mis ei ole Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate mittefinantsettevõtete tütarettevõtjad ega neist majanduslikult sõltuvad üksused ega nende poolt otseselt või kaudselt kontrollitavad.
                                 Kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 395 lõikega 1 kohaldatakse seda meedet pärast krediidiriski maandamise mõju ja erandite arvessevõtmist vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 399 kuni 403.

                                 4.

                                 Globaalne süsteemselt oluline ettevõtja või muu süsteemselt oluline ettevõtja peab käsitlema Prantsusmaal registreeritud asukohta omavat mittefinantsettevõtet suurena, kui tema algne riskipositsioon mittefinantsettevõtte või seotud mittefinantsettevõtete rühma suhtes punkti 3 tähenduses võrdub 300 miljoni euroga või on sellest suurem. Algse riskipositsiooni väärtus arvutatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 389 ja 390 enne määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 399 kuni 403 ette nähtud krediidiriski maandamise mõju ja erandite arvessevõtmist, mis esitatakse vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 (*2) artiklile 9.

                                 5.

                                 Mittefinantsettevõtte võlakoormus loetakse suureks, kui tema finantsvõimenduse määr on suurem kui 100% ja finantsnõuete kattekordaja on alla kolme; need näitajad arvutatakse rühma kõrgeimal konsolideerimistasemel järgmiselt:

                                             a)

                                             finantsvõimenduse määr on sularahas netovõlgnevuse ja omavahendite vahe ja

                                             b)

                                             finantsnõuete kattekordaja on ühelt poolt lisandväärtus pluss tegevustoetuste, millest on maha arvatud: i) palgafond; ii) tegevusmaksud ja -lõivud; iii) muud tavalised netotegevuskulud, välja arvatud netointressid ja samalaadsed nõuded; ja iv) allahindlused ja kulum, ning teiselt poolt intressi ja samalaadsete nõuete vahe.

                                       Need näitajad arvutatakse kohaldatavate standardite kohaselt määratletud raamatupidamislike koondnäitajate alusel, mis on esitatud mittefinantsettevõtte finantsaruannetes ja kohalduvatel juhtudel audiitori poolt kinnitatud.

                           II.   Kõigipoolsus

                                 6.

                                 Asjaomastel asutustel soovitatakse kõnealune Prantsusmaa meede kõigipoolselt üle võtta ja kohaldada seda riigisisese tegevusloa alusel tegutsevate globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate ja muude süsteemselt oluliste ettevõtjate suhtes nende jurisdiktsiooni panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel.

                                 7.

                                 Kui nimetatud makrotasandi usaldatavuspoliitika meede nende jurisdiktsioonis puudub, soovitatakse asjaomastel asutustel kooskõlas soovituse C punktiga 2 pärast ESRNiga konsulteerimist kohaldada oma jurisdiktsioonis kehtivat makrotasandi usaldatavuspoliitika meedet, millel on kõigipoolseks ülevõtmiseks soovitatud meetmega samaväärne mõju. Asjaomastel asutustel soovitatakse samaväärne meede vastu võtta hiljemalt kuue kuu jooksul pärast käesoleva soovituse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

                           III.   Olulisuse piirmäär

                                 8.

                                 Meedet täiendab kombineeritud olulisuse piirmäär, mille eesmärk on võimaldada meedet kõigipoolselt kohaldavatel asjaomastel asutustel kohaldada de minimis põhimõtet ning mis seisneb järgmises:

                                             a)

                                             algsete riskipositsioonide kogumahu 2 miljardi euro suurune piirmäär riigisisese tegevusloa alusel tegutsevatele globaalsetele süsteemselt olulistele ettevõtjatele ja muudele süsteemselt olulistele ettevõtjatele nende panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel seoses Prantsusmaa mittefinantsettevõtete sektoriga;

                                             b)

                                             300 miljoni euro suurune piirmäär, mis on kohaldatav riigisisese tegevusloa alusel tegutsevatele globaalsetele süsteemselt olulistele ettevõtjatele ja muudele süsteemselt olulistele ettevõtjatele ja mis võrdub punktis a nimetatud piirmääraga või ületab seda, seoses:

                                                         (i)

                                                         üksiku algse riskipositsiooniga Prantsusmaal registreeritud asukohta omava mittefinantsettevõtte suhtes;

                                                         (ii)

                                                         punkti 3 alapunkti a alusel arvutatud algsete riskipositsioonide kogusummaga kõrgeimal konsolideerimistasemel Prantsusmaal registreeritud asukohta omava seotud mittefinantsettevõtete rühma suhtes;

                                                         (iii)

                                                         vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 VIII lisa vormidele C 28.00 ja C 29.00 esitatud algsete riskipositsioonide kogusummaga selliste Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate mittefinantsettevõtete suhtes, mis kuuluvad kõrgeimal konsolideerimistasemel väljaspool Prantsusmaad registreeritud asukohta omavasse seotud mittefinantsettevõtete rühma;

                                             c)

                                             5% piirmäär globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate ja muude süsteemselt oluliste ettevõtjate aktsepteeritud kapitalist kõrgeimal konsolideerimistasemel punktis b määratletud riskipositsioonide osas pärast krediidiriski maandamise mõju ja erandite arvessevõtmist vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 399 kuni 403.

                                       Punktides b ja c nimetatud piirmäärasid kohaldatakse olenemata sellest, kas asjaomane üksus või mittefinantsettevõte on suure võlakoormusega või mitte.
                                 Punktides a ja b viidatud algse riskipositsiooni väärtus arvutatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 389 ja 390 enne määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 399 kuni 403 ette nähtud krediidiriski maandamise mõju ja erandite arvessevõtmist, mis esitatakse vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 artiklile 9.

                                 9.

                                 Kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 võivad liikmesriigi asjaomased asutused teha erandi riigisisese tegevusloa alusel tegutseva panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel globaalse süsteemselt olulise ettevõtja või muu süsteemselt olulise ettevõtja suhtes, mis ei riku punktis 8 osundatud kombineeritud olulisuse piirmäära. Olulisuse piirmäära kohaldamisel jälgivad asjaomased asutused riigisisese tegevusloa alusel tegutsevate globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate või muude süsteemselt oluliste ettevõtjate riskipositsioonide olulisust seoses Prantsuse mittefinantsettevõtete sektoriga ning samuti kõnealuste ettevõtjate riskikontsentratsiooni Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate suurte mittefinantsettevõtete suhtes ning neil soovitatakse kohaldada asjaomast Prantsuse meedet varem sellest vabastatud kõnealuste ettevõtjate suhtes nende panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel, kui rikutakse punktis 8 nimetatud kombineeritud olulisuse piirmäära. Asjaomastel asutustel soovitatakse samuti teavitada oma jurisdiktsiooni teisi turuosalisi süsteemsetest riskidest, mis on seotud Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate suurte mittefinantsettevõtete suurenenud finantsvõimendusega.

                                 10.

                                 Kui liikmesriigis puuduvad panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad või muud süsteemselt olulised ettevõtjad, millel on Prantsuse mittefinantsettevõtete sektori suhtes riskipositsioone, mis ületavad punktis 8 nimetatud olulisuse piirmäära, võivad asjaomased asutused vastavalt soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktile 1 kõnealust Prantsuse meedet kõigipoolselt mitte üle võtta. Sellisel juhul jälgivad asjaomased asutused riigisisese tegevusloa alusel tegutsevate globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate või muude süsteemselt oluliste ettevõtjate riskipositsioonide olulisust seoses Prantsuse mittefinantsettevõtete sektoriga ning samuti kõnealuste ettevõtjate riskikontsentratsiooni Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate suurte mittefinantsettevõtete suhtes, ning neil soovitatakse asjaomane Prantsuse meede kõigipoolselt üle võtta, kui kõnealune ettevõtja ületab oma panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel punktis 8 nimetatud kombineeritud olulisuse piirmäära. Asjaomastel asutustel soovitatakse samuti teavitada oma jurisdiktsiooni teisi turuosalisi süsteemsetest riskidest, mis on seotud Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate suurte mittefinantsettevõtete suurenenud finantsvõimendusega.

                                 11.

                                 Kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 on punktis 8 nimetatud kombineeritud olulisuse piirmäär soovitatav maksimaalne lävi. Seetõttu võivad kõigipoolsust kohaldavad asjaomased asutused kohaldada kohastel juhtudel oma jurisdiktsioonis soovitusest madalamat piirmäära või kohaldada meedet kõigipoolselt ilma olulisuse piirmäärata.

                        Luksemburg:

                           Õiguslikult siduvad laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäärad Luksemburgis asuva elamukinnisvaraga seotud uutele hüpoteeklaenudele, kusjuures erinevate laenusaajate kategooriate suhtes kohaldatakse erinevaid laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäärasid:

                                 a)

                                       100% suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär esmakordsetele ostjatele, kes soetavad oma peamise elukoha;

                                 b)

                                       90% suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär muudele ostjatele, s.t mitte esmakordsetele ostjatele, kes soetavad oma peamise elukoha. Seda piirmäära rakendatakse proportsionaalselt portfelli allahindluse kaudu. Eelkõige võivad laenuandjad 15% nendele laenusaajatele antud uute hüpoteeklaenude portfellist välja anda üle 90% suuruse laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvuga, kuid alla 100% suuruse maksimaalse laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvuga;

                                 c)

                                       80% suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär muudele hüpoteeklaenudele (sealhulgas üürileandmise eesmärgil ostmise segment).

                           I.   Meetme kirjeldus

                                 1.

                                 Luksemburgi ametiasutused kehtestasid õiguslikult siduvad laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäärad Luksemburgis asuva elamukinnisvaraga seotud uutele hüpoteeklaenudele. Vastavalt süsteemse riski komitee (Comité du Risque Systémique) (1) soovitusele on Banque centrale du Luxembourgiga kooskõlastatult tegutsev finantssektori järelevalvekomitee (Commission de Surveillance du Secteur Financier) (2) kehtestanud laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäärad, mis erinevad kolme laenusaajate kategooria lõikes. Laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäärad on nende kolme kategooria puhul järgmised:

                                             a)

                                             100% suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär esmakordsetele ostjatele, kes soetavad oma peamise elukoha;

                                             b)

                                             90% suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär muudele ostjatele, s.t mitte esmakordsetele ostjatele, kes soetavad oma peamise elukoha. Seda piirmäära rakendatakse proportsionaalselt portfelli allahindluse kaudu. Eelkõige võivad laenuandjad 15% nendele laenusaajatele antud uute hüpoteeklaenude portfellist välja anda üle 90% suuruse laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvuga, kuid alla 100% suuruse maksimaalse laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvuga;

                                             c)

                                             80% suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär muudele hüpoteeklaenudele (sealhulgas üürileandmise eesmärgil ostmise segment).

                                 2.

                                 Laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarv on laenusaaja poolt elamukinnisvaraga tagatud kõikide laenude või laenuosade summa (laenu andmise ajal) ja kinnisvara väärtuse (samal ajal) suhe.

                                 3.

                                 Laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäärasid kohaldatakse omandiõiguse liigist (nt täielik omandiõigus, kasutusvaldus, võõrandamisõigusega kasutusvaldus) sõltumatult.

                                 4.

                                 Meedet kohaldatakse mis tahes eraõigusliku laenusaaja suhtes, kes võtab hüpoteeklaenu elamukinnisvara ostmiseks Luksemburgis mitteärilistel eesmärkidel. Meedet kohaldatakse ka juhul, kui laenusaaja kasutab tehingu lõpuleviimiseks õiguslikku struktuuri, nt kinnisvarasse investeerivat äriühingut, ning ühistaotluste puhul. Mõiste „elamukinnisvara“ hõlmab ehitusmaad, olenemata sellest, kas ehitustööd toimuvad vahetult pärast ostu või aastaid hiljem. Meedet kohaldatakse ka juhul, kui laenusaajale antakse laen pikaajalise rendilepinguga seotud kinnisvara ostmiseks. Kinnisvara võib olla omaniku kasutuses või ostetud üürileandmise eesmärgil.

                           II.   Kõigipoolsus

                                 5.

                                 Liikmesriikidel, kelle laenuandmisega tegelevatel krediidiasutustel, kindlustusseltsidel ja spetsialistidel (hüpoteeklaenuandjatel) on otsese piiriülese krediidi kaudu asjakohased olulised Luksemburgi krediidiriski positsioonid, soovitatakse Luksemburgi meede oma jurisdiktsioonis kõigipoolselt üle võtta. Kui nimetatud meede nende jurisdiktsioonis kõikide asjaomaste piiriüleste riskipositsioonide osas puudub, soovitatakse asjaomastel asutustel kohaldada oma jurisdiktsioonis kehtivat meedet, millel on algatatud makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmega samaväärne mõju.

                                 6.

                                 Liikmesriigid peaksid ESRNi teavitama Luksemburgi meetme kõigipoolsest ülevõtmisest või de minimis erandi kasutamisest kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 soovitusega D. Nimetatud teatis tuleks esitada hiljemalt ühe kuu jooksul alates kõigipoolsuse saavutamise meetme vastuvõtmist ESRNi veebilehel avaldatud vormil. ESRN avaldab teatised ESRNi veebilehel ning teavitab seeläbi avalikkust riikide kõigipoolsuse kohaldamise otsustest. See teavitus hõlmab kõigipoolsust kohaldava liikmesriigi tehtud erandeid ning võetud kohustust jälgida lekkeid ja vajaduse korral reageerida.

                                 7.

                                 Liikmesriikidel soovitatakse meede kõigipoolselt üle võtta kolme kuu jooksul alates käesoleva soovituse avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas.

                           III.   Olulisuse piirmäär

                                 8.

                                 Meedet täiendavad kaks olulisuse piirmäära, et võimaldada kõigipoolsust kohaldavatel liikmesriikidel kohaldada de minimis põhimõtet: riigipõhine olulisuse piirmäär ja krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine olulisuse piirmäär. Luksemburgile antavate piiriüleste hüpoteeklaenude kogusumma riigipõhine olulisuse piirmäär on 350 miljonit eurot, mis vastab ligikaudu 1 protsendile riigisisese elamukinnisvaraturu kogumahust 2020. aasta detsembris. Luksemburgile antavate piiriüleste hüpoteeklaenude kogusumma krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine olulisuse piirmäär on 35 miljonit eurot, mis vastab ligikaudu 0,1 protsendile Luksemburgi elamukinnisvaraturu kogumahust 2020. aasta detsembris. Kõigipoolsust nõutakse vaid juhul, kui ületatakse nii riigi- kui ka krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine piirmäär.

                        Norra

                                 —

                                    4,5% suurune süsteemse riski puhvri määr Norra riskipositsioonide suhtes, mida kohaldatakse vastavalt Norra suhtes ja Norras Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (*) (EMP leping) tingimuste kohaselt 1. jaanuaril 2020 kohaldatava direktiivi 2013/36/EL (edaspidi „Norra suhtes ja Norras 1. jaanuaril 2020 kohaldatav kapitalinõuete direktiiv“) artiklile 133 kõigile Norras tegevusloa alusel tegutsevatele krediidiasutustele;

                                 —

                                    20% suurune keskmine riskikaalu alampiir Norra elamukinnisvaraga seotud riskipositsioonide suhtes, mida kohaldatakse vastavalt Norra suhtes ja Norras EMP lepingu tingimuste kohaselt 1. jaanuaril 2020 kohaldatava määruse (EL) nr 575/2013 (edaspidi „Norra suhtes ja Norras 1. jaanuaril 2020 kohaldatav kapitalinõuete määrus“) artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktile vi Norras tegevusloa alusel tegutsevatele krediidiasutustele, kes kasutavad regulatiivse kapitalinõude arvutamiseks sisereitingute meetodit;

                                 —

                                    35% suurune keskmine riskikaalu alampiir Norra ärikinnisvaraga seotud riskipositsioonide suhtes, mida kohaldatakse vastavalt Norra suhtes ja Norras 1. jaanuaril 2020 kohaldatava kapitalinõuete määruse artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktile vi Norras tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad regulatiivse kapitalinõude arvutamiseks sisereitingute meetodit.

                           I.   Meetmete kirjeldus

                                 1.

                                 Finansdepartementet (Norra rahandusministeerium) kehtestas alates 31. detsembrist 2020 kolm meedet: i) süsteemse riski puhvri nõue Norra riskipositsioonide suhtes vastavalt Norra suhtes ja Norras 1. jaanuaril 2020 kohaldatava kapitalinõuete direktiivi artiklile 133; ii) keskmine riskikaalu alampiir Norra elamukinnisvaraga seotud riskipositsioonide suhtes vastavalt Norra suhtes ja Norras 1. jaanuaril 2020 kohaldatava kapitalinõuete määruse artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktile vi; ja iii) keskmine riskikaalu alampiir Norra ärikinnisvaraga seotud riskipositsioonide suhtes vastavalt Norra suhtes ja Norras 1. jaanuaril 2020 kohaldatava kapitalinõuete määruse artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktile vi.

                                 2.

                                 Süsteemse riski puhvri määraks on kehtestatud 4,5% ja seda kohaldatakse kõikide Norras tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste riigisiseste riskipositsioonide suhtes. Krediidiasutuste puhul, kes ei kasuta täiustatud sisereitingute meetodit, kohaldatakse kõikide riskipositsioonide suhtes 3% suurust süsteemse riski puhvrit kuni 31. detsembrini 2022; seejärel kohaldatakse riigisiseste riskipositsioonide suhtes 4,5% suurust süsteemse riski puhvrit.

                                 3.

                                 Elamukinnisvara riskikaalu alampiiri meede on krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine Norra elamukinnisvaraga seotud riskipositsioonide keskmine riskikaalu alampiir, mida kohaldatakse sisereitingute meetodit kasutavate krediidiasutuste suhtes. Kinnisvara riskikaalu alampiir on elamukinnisvaraportfelli riskipositsioonidega kaalutud keskmine riskikaal. Norra elamukinnisvaraga seotud riskipositsioone tuleks käsitada Norras asuva kinnisvaraga tagatud jaenõuetena.

                                 4.

                                 Ärikinnisvara riskikaalu alampiiri meede on krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine Norra ärikinnisvaraga seotud riskipositsioonide keskmine riskikaalu alampiir, mida kohaldatakse sisereitingute meetodit kasutavate krediidiasutuste suhtes. Kinnisvara riskikaalu alampiir on ärikinnisvaraportfelli riskipositsioonidega kaalutud keskmine riskikaal. Norra ärikinnisvaraga seotud riskipositsioone tuleks käsitada Norras asuva kinnisvaraga tagatud nõuetena äriühingute vastu.

                           II.   Kõigipoolsus

                                 5.

                                 Asjaomastel asutustel soovitatakse Norra meetmed, mida kohaldatakse Norra riskipositsioonide suhtes kooskõlas direktiivi 2013/36/EL artikli 134 lõikega 1 ja määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõikega 5, kõigipoolselt üle võtta. Asjaomastel asutustel soovitatakse süsteemse riski puhvri määr kõigipoolselt üle võtta 18 kuu jooksul alates käesoleva soovituse, mida on muudetud Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitusega ESRB/2021/3 (*3), avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas, välja arvatud juhul, kui punktis 7 on sätestatud teisiti. Norra elamu- ja ärikinnisvaraga seotud riskipositsioonide keskmised riskikaalu alampiirid tuleks kõigipoolselt üle võtta soovituses ESRN/2015/2 sätestatud tavapärase kolme kuu pikkuse üleminekuperioodi jooksul.

                                 6.

                                 Kui nimetatud makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmed nende jurisdiktsioonis puuduvad, soovitatakse asjaomastel asutustel kooskõlas soovituse C punktiga 2 pärast ESRNiga konsulteerimist kohaldada oma jurisdiktsioonis kehtivaid makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmeid, millel on kõigipoolseks ülevõtmiseks soovitatud meetmetega samaväärne mõju. Asjaomastel asutustel soovitatakse samaväärsed meetmed elamu- ja ärikinnisvara riskipositsioonide keskmiste riskikaalu alampiiride kõigipoolsuse saavutamiseks üle võtta 12 kuu jooksul ning süsteemse riski puhvri määra kõigipoolsuse saavutamiseks 18 kuu jooksul pärast käesoleva soovituse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, välja arvatud juhul, kui punktis 7 on süsteemse riski puhvri osas sätestatud teisiti.

                                 7.

                                 Senikaua kui direktiiv (EL) 2019/878 muutub EMP lepingu tingimuste kohaselt Norra suhtes ja Norras kohalduvaks, võivad asjaomased asutused Norra süsteemse riski puhvri määra meetme kõigipoolselt üle võtta viisil ja tasandil, mis võtab arvesse asjaomases liikmesriigis ja Norras kohaldatavate kapitalinõuete mis tahes kattumist või erinevust, tingimusel et järgitakse järgmisi põhimõtteid:

                                             a)

                                             riski ohjamine: asjaomased asutused peavad tagama, et süsteemset riski, mille maandamiseks Norra meede kehtestatakse, on piisavalt arvesse võetud;

                                             b)

                                             õigusliku arbitraaži vältimine ja võrdse kohtlemise tagamine: asjaomased asutused peavad minimeerima kõrvalehoidumiste ja õigusaktide erinevuste ärakasutamise võimalust ning vajaduse korral viivitamata täitma lüngad; asjaomased asutused peavad tagama krediidiasutustele võrdsed võimalused.

                                       Käesolevat punkti ei kohaldata elamu- ja ärikinnisvaraga seotud riskipositsioonide keskmise riskikaalu alampiiride meetmete suhtes.

                           III.   Olulisuse piirmäär

                                 8.

                                 Meetmetele on lisatud krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhised Norra riskipositsioonide olulisuse piirmäärad, et võimaldada meedet kõigipoolselt ülevõtvatel asjaomastel asutustel kohaldada de minimis põhimõtet järgmiselt:

                                             a)

                                             süsteemse riski puhvri määra olulisuse piirmäär on riskiga kaalutud vara maht 32 miljardit NOK, mis vastab ligikaudu 1%-le krediidiasutuste riskiga kaalutud koguvara mahust Norras;

                                             b)

                                             elamukinnisvara riskikaalu alampiiri olulisuse piirmäär on brutolaenuandmise maht 32,3 miljardit NOK, mis vastab ligikaudu 1%-le Norra klientide elamukinnisvaraga tagatud brutolaenuandmise mahule;

                                             c)

                                             ärikinnisvara riskikaalu alampiiri olulisuse piirmäär on brutolaenuandmise maht 7,6 miljardit NOK, mis vastab ligikaudu 1%-le Norra klientide ärikinnisvaraga tagatud brutolaenuandmise mahule.

                                 9.

                                 Kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 võivad liikmesriikide asjaomased asutused teha erandi riigisisese tegevusloa alusel tegutsevatele krediidiasutustele, kelle riskipositsioonid Norras on vähese tähtsusega. Riskipositsioonid on vähese tähtsusega, kui need jäävad alla punktis 8 sätestatud krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhist olulisuse piirmäära. Olulisuse piirmäärade kohaldamisel peaksid asjaomased asutused kontrollima riskipositsioonide olulisust ja neil soovitatakse kohaldada Norra meetmeid riigisisese tegevusloa alusel tegutsevate, varem erandi saanud krediidiasutuste suhtes punktis 8 sätestatud olulisuse piirmäärade ületamise korral.

                                 10.

                                 Kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 on punktis 8 sätestatud olulisuse piirmäärad soovitatav maksimaalne lävi. Seetõttu võivad kõigipoolsust kohaldavad asjaomased asutused kohastel juhtudel kohaldada oma jurisdiktsioonis soovitatud piirmäärade asemel soovitusest madalamaid piirmäärasid või kohaldada meetmeid kõigipoolselt ilma olulisuse piirmäärata.

                                 11.

                                 Kui liikmesriikides ei ole tegevusloa alusel tegutsevaid krediidiasutusi, kelle riskipositsioonid Norras on olulised, võivad liikmesriikide asjaomased asutused soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunkti 1 kohaselt otsustada Norra meetmeid kõigipoolselt mitte üle võtta. Sellisel juhul peaksid asjaomased ametiasutused jälgima riskipositsioonide olulisust ja järgima Norra meetmete kõigipoolsuse soovitust, kui krediidiasutus ületab asjaomased olulisuse piirmäärad.

                        Rootsi

                           Rootsis tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad regulatiivse kapitalinõude arvutamiseks sisereitingute meetodit, krediidiasutustele suunatud 25 protsendi alampiiri kohaldamine riskipositsioonidega kaalutud keskmise riskikaalu osas, mida kohaldatakse Rootsis resideeruvate võlgnike kinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide portfelli suhtes, kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunkiga vi.

                     I.   Meetme kirjeldus

                                 1.

                                 Rootsi meetme kohaselt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunki vi alusel kohaldatakse Rootsis tegevusloa alusel tegutsevate, sisereitingute meetodit kasutavate krediidiasutuste suhtes krediidiasutustele suunatud 25 protsendi alampiiri riskipositsioonidega kaalutud keskmise riskikaalu osas Rootsis resideeruvate võlgnike kinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide portfelli suhtes.

                                 2.

                                 Riskipositsioonidega kaalutud keskmine on individuaalsete riskipositsioonide, mida arvutatakse kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 154, riskikaalude keskmine, mida kaalutakse vastava riskipositsiooni väärtuses.

                           II.   Kõigipoolsus

                                 3.

                                 Kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõikega 5 soovitatakse liikmesriikide asjaomastel asutustel võtta Rootsi meede kõigipoolselt üle ja kohaldada seda riigisisese tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste, kes kasutavad sisereitingute meetodit, Rootsis asuvate filiaalide suhtes soovituse C punktis 3 osutatud tähtaja jooksul.

                                 4.

                                 Asjaomastel asutustel soovitatakse kõigipoolselt Rootsi meede üle võtta ja kohaldada seda riigisisese tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad sisereitingute meetodit ja kellel on Rootsis resideeruvate võlgnike elamukinnisvaraga tagatud jaenõuetega seoses riskipositsioonid. Kooskõlas soovituse C punktiga 2 soovitatakse asjaomastel asutustel kohaldada sama meedet, mida kohaldab meetme algatanud asutus Rootsis, soovituse C punktis 3 osutatud tähtaja jooksul.

                                 5.

                                 Kui nimetatud makrotasandi usaldatavusjärelevalve meede nende jurisdiktsioonis puudub, soovitatakse asjaomastel asutustel pärast ESRNiga konsulteerimist kohaldada oma jurisdiktsioonis kehtivat makrotasandi usaldatavuspoliitika meedet, millel on kõigipoolseks ülevõtmiseks soovitatud meetmega samaväärne mõju. Asjaomastel asutustel soovitatakse samaväärne meede vastu võtta hiljemalt nelja kuu jooksul pärast käesoleva soovituse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

                           III.   Olulisuse piirmäär

                                 6.

                                 Meetmele on lisatud krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine olulisuse piirmäär 5 miljardit SEK, et võimaldada meedet kõigipoolselt ülevõtvatel asjaomastel asutustel kohaldada de minimis põhimõtet.

                                 7.

                                 Kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 võivad liikmesriikide asjaomased asutused teha erandi riigisisese tegevusloa alusel tegutsevatele krediidiasutustele, kes kasutavad sisereitingute meetodit ja kelle kinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonid seoses Rootsis resideeruvate võlgnikega jäävad alla 5 miljardi SEK suurust olulisuse piirmäära. Olulisuse piirmäära kohaldamisel peaksid asjaomased asutused kontrollima riskipositsioonide olulisust ja neil soovitatakse kohaldada Rootsi meedet riigisisese tegevusloa alusel tegutsevate, varem erandi saanud krediidiasutuste suhtes 5 miljardi SEK suuruse olulisuse piirmäära ületamise korral.

                                 8.

                                 Kui liikmesriigis puuduvad tegevusloa alusel tegutsevad krediidiasutused Rootsis asuvate filiaalidega või kellel on Rootsis resideeruvate võlgnike elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonid, kes kasutavad sisereitingute meetodit ja kellel oleksid Rootsis resideeruvate võlgnike elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonid üle 5 miljardi SEK, võivad liikmesriikide asjaomased asutused otsustada kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 Rootsi meedet kõigipoolselt mitte üle võtta. Sellisel juhul peaksid asjaomased asutused jälgima riskipositsioonide olulisust ja järgima Rootsi meetme kõigipoolsuse soovitust, kui sisereitingute meetodit kasutav krediidiasutus ületab 5 miljardi SEK piiri.

                                 9.

                                 Kooskõlas ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 soovitatakse maksimaalseks olulisuse piirmääraks 5 miljardit SEK. Seetõttu võivad kõigipoolsust kohaldavad asjaomased asutused kohastel juhtudel kohaldada oma jurisdiktsioonis soovitatud piirmäära asemel soovitusest madalamat piirmäära või kohaldada meedet kõigipoolselt ilma olulisuse piirmäärata.

               .

               (*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 549/2013, 21. mai 2013, Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta, (ELT L 174, 26.6.2013, lk 1).

               (*2)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 680/2014, 16. aprill 2014, millega sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses krediidiasutuste ja investeerimisühingute järelevalvelise aruandlusega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 575/2013 (ELT L 191, 28.6.2014, lk 1).

               (*3)  Euroopa Liidu Teatajas veel avaldamata.“

               (1)  Recommandation du comité du risque systémique du9 novembre 2020relative aux crédits portant sur des biens immobiliers à usage résidentiel situés sur le territoire du Luxembourg (CRS/2020/005).

               (2)  CSSF Regulation N.20-08 du 3 décembre 2020 fixant des conditions pour l’octroi de crédits relatifs à des biens immobiliers à usage résidentiel situés sur le territoire du Luxembourg.