Tähtis õiguslik teade

|

52005SC0935

Komisjoni soovitus Nõukogule anda komisjonile volitused pidada Kanada valitsusega läbirääkimisi kõrghariduse, koolituse ja noorsoovaldkonna koostööprogrammi uuendamise lepingu üle  /* SEK/2005/0935 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 12.07.2005SEK(2005) 935 lõplikKOMISJONI SOOVITUS NÕUKOGULEanda komisjonile volitused pidada Kanada valitsusega läbirääkimisi kõrghariduse, koolituse ja noorsoovaldkonna koostööprogrammi uuendamise lepingu üle1. SELETUSKIRI1. ETTEPANEKU TAUSTEttepaneku taustaks on ühelt poolt Euroopa Liidu kõrghariduse tegevuskava, mille kohaselt Euroopa Liidu kõrgharidus peab jõudma otstarbekuse ja kvaliteedi poolest maailmas juhtivale kohale, ja teiselt poolt Euroopa Liidu ja Kanada suhted, mis eeldavad laiemat haridusalast koostööd.Haridusest on saanud oluline osa Lissaboni strateegias, mille kohaselt peab Euroopa Liidu haridus saavutama maailmas juhtpositsiooni aastaks 2010. Sellisele eesmärgile saab jõuda üksnes siis, kui Euroopa haridust kohandatakse kooskõlas maailmas toimuvate arengutega, eelkõige tehes koostööd ja võrreldes lähenemisviise ning standardeid selliste maailma kõige arenenumate riikidega nagu Kanada.Euroopa Liidu ja Kanada suhteid iseloomustab pidev laienemine, mille kõige viimaseks väljenduseks oli partnerluse tegevuskava vastuvõtmine 2004. aastal, mille kohaselt tuleks olemasolevat lepingut ajakohastada, et hõlbustada kõigi kõrgharidus- ja koolitusasutuste juurdepääsu ja suurendada õppurite vahetuste arvu ja ulatust. Eraldi on nimetatud selliste noorsooga seotud toimingute kaasamise vajadust, mis ei ole seotud ametlike haridusstruktuuridega.Kehtiv leping (2000–2005) sõlmiti aastal 2000. Käesolev soovitus annab volitused uue lepingu sõlmimiseks aastateks 2006–2013.2. ETTEPANEKU EESMÄRGID2.1. Üldine eesmärkEuroopa Liidu ja Kanada programmi üldised eesmärgid:-  parandada Euroopa Liidu ja Kanada rahvaste vastastikust mõistmist-  valmistada kodanikke paremini ette teadmisteühiskonnas toimetulekuksEuroopa Liidu ja Kanada programmis püütakse seepärast üheskoos parandada noorte kõrghariduse, koolituse ning mitteametliku hariduse kvaliteeti.2.2. Konkreetsed eesmärgidKonkreetsed eesmärgid on järgmised:-  edendada Euroopa Liidu ja Kanada koostööd kõrghariduse, koolituse ja noorsooga seotud küsimustes,-  aidata kaasa nii kõrgharidus- ja koolitusasutuste kui ka noorsoostruktuuride ja -organisatsioonide arengule,-  luua võimalused noorsoopoliitika ja tööga seotud dialoogiks ja vahetusteks,-  aidata kaasa individuaalsete osalejate isiklikule arengule nende endi huvides ja programmi üldise eesmärgi saavutamise nimel.2.3. Rakenduslikud eesmärgidRakenduslikud eesmärgid on järgmised:1.  toetada kõrgharidus- ja kutsekoolitusasutuste vahelist koostööd, et edendada ühiseid õppeprogramme ja liikuvust,2.  toetada kõrghariduse ja kutsekoolituse alal tegutsevate avalik-õiguslike ja eraõiguslike organisatsioonide vahelist koostööd, et hoogustada noorsoopoliitika põhimõtete arutelusid ja kogemuste vahetamist,3.  toetada spetsialistide atlandiülest liikuvust, et parandada vastastikust mõistmist Euroopa Liidu ja Kanada suhete seisukohast olulistes küsimustes,4.  toetada noorsoostruktuuride, -organisatsioonide ja noorsootöötajate vahelist koostööd, et edendada heade tavade vahetamist ja võrgustike loomist.3. VASTAVUS MUUDE VALDKONDADE POLIITIKALEEuroopa Liidu ja Kanada kõrghariduse, koolituse ja noorsoo valdkonna programm peaks olema täielikult kooskõlas Euroopa Liidu kõnealuste valdkondade muude vahenditega ja neid täiendama, võimaldades Euroopa Liidu ja Kanada vahelise koostöö kaudu püüelda kvaliteetse hariduse eesmärkide saavutamise poole ja elavdades atlandiülest inimestevahelist koostööd. Samuti täiendab programm Euroopa Liidu keskuste tegevust, pakkudes vahetusteks lisavõimalusi ja soodustades mõlemal pool Atlandi ookeani asuvate asutuste ja organisatsioonide vahelist struktuurset koostööd.4. NÕUPIDAMINE SIDUSRÜHMADEGA-  Kutsehariduse ja koolituse koostöömeetodite uuring aastal 2001Komisjoni korraldatud uuring kinnitas Euroopa Liidu ja Kanada kutsekoolituse alase koostöö tähtsust. Kutsekoolitusasutused ei pruugi olla atlandiüleseks koostööks hästi ette valmistatud, kuigi sellist tüüpi koostöös peitub suurt vastastikust rikastamist pakkuv potentsiaal, mis annab atlandiüleseks liikuvuseks uusi võimalusi üliõpilastele, praktikantidele ja ametnikele, kellel muidu neid võimalusi poleks. Uuring märkis, et kutsekoolituse olemasolu paralleelselt kõrgharidusega nõuab eelarve märkimisväärset suurendamist.-  Vahepealne välishindamineVälishindamine toimus 2005. aasta alguses. Hindamine kinnitas programmi asjakohasust ja tõhusust ning et programm on kasulik osalevatele asutustele, teaduskondadele ja üliõpilastele. Programmi peetakse siiski liiga väikeseks, et mõjutada Euroopa Liidu ja Kanada kodanike vastastikust mõistmist. Hindajad soovitavad eelkõige juurutada süsteemi, mis pakub edukatele projektidele täiendavat liikuvustoetust.-  Kanada-Euroopa Liidu noorte seminarEuroopa Liidu ja Kanada noorsoo-organisatsioonide ja noorsootöötajate pilootseminar toimus 2004. aasta novembris. Seminar kinnitas mõlema osapoole vajadust ja huvi kogemuste vahetamise vastu sellistes noorte jaoks olulistes küsimustes nagu kodakondsus ja kulltuurilised eripärad, vabatahtlik töö, mitteametliku õppe tunnustamine ja edendamine. Seminari peamine soovitus oli jätkata poliitikakujundajate vahelist dialoogi ja hõlbustada parimate tavade vahetamist ning ressursside ühist kasutamist noorsootööga tegelejate seas.5. UURITUD VÕIMALUSED5.1. Lähenemisviisid ja vahendid: poliitiline dialoog ja poliitika kooskõlastamineEuroopa Liidu ja Kanada vaheline dialoog selles poliitikavaldkonnas saab kindlasti kaasa aidata hariduse, koolituse ja noorsoo strateegiate paremale mõistmisele, juurutada parimate tavade vahetust ja viimaks viia meetmeteni, mis mõjutavad kodanikke otseselt.Poliitikavaldkonna dialoog üksi ei tekita siiski altülessuunatud inimestevahelist uuenduslikku koostööd ega noorte kõrgetasemelise liikuvuse hõlbustamist ega noorte ja noorsooorganisatsioonide paremat ligipääsu atlandiülese vahetuse võimalustele. Sellise tegevuse käivitamiseks ja toetamiseks on tarvis konkreetsete meetmete programmi.5.2. Kulutuste programmi võimalikud alternatiivsed vormid5.2.1. Liitumine olemasolevate või kavandatud tegevusraamistikegaOlemasolevad haridus- ja koolitusprogrammid, nagu Sokrates või Leonardo da Vinci, on kavandatud ja suunatud ainult liikmesriikidele. Otsustamisprotsess, meetmete liigitus ja rakendusmehhanismid ei sobi hästi Euroopa Liidu ja Kanada kõrghariduse ja koolituse alase kahepoolse koostöö jaoks. Seesama kehtib ka elukestva õppe programmi kohta.Programmiga “Erasmus Mundus ” püütakse parandada kõrghariduse kvaliteeti Euroopa Liidus ja propageerida seda ülemaailmselt kolmandate maade üliõpilastele ja teadlastele suunatud stipendiumikava kaudu. Programm „Erasmus Mundus“ ei ole kavandatud kahepoolsete vahetuste, rahvusvahelise õppekava arendamise ega asutustevahelise koostöö tarbeks. See ei käsitle kutsekoolitust ega noorsooküsimusi ja keskendub kõrgharidusjärgsele tasemele, samal ajal kui kavandatud Kanada koostööprogrammi keskmes on tegevus üliõpilaste tasemel.Ka teised välisprogrammid ei sobi siinkohal soovitatud Euroopa Liidu ja Kanada kahepoolse koostöö eesmärkide saavutamiseks.Kuigi käesolev noorsooprogramm (ja vastuvõtmise korral tulevane noorsootöö programm) võimaldab üldjuhul koostööd kolmandate maadega, on selle koostöö ulatus piiratud ja keskmes on naabermaad. Samuti on see ette nähtud kahepoolseks koostööks. Kavandatud kahepoolne leping Euroopa Liidu ja Kanada vahel seega täiendab seda programmi.5.2.2. Lepingu uuendamine ja käesoleva programmi ulatuse laiendamineKavandatud leping ja selles püstitatud programm ei erine radikaalselt olemasolevast koostööprogrammist. See parandab siiski vahetusvõimalusi, võimaldab kõikidele potentsiaalsetele kasutajatele paremat juurdepääsu ja annab noorsootööle uue koostööraamistiku.Programm peaks võtma arvesse mineviku kogemusi, tehes vahet kõrghariduse ja kutsekoolituse vahel, tuginedes tippteadmistele ja toetades üliõpilaste ja noorte vahetusi.Hindamisel leiti, et olemasoleva programmi väike eelarve on piiranud programmi potentsiaalset mõju kõrgharidusele ja takistanud olulise koostöö arengut kutsekoolituse valdkonnas. Kavandatavas lepingus sisalduv programm toob kaasa programmi eelarve suurenemise 0,8 miljonilt eurolt keskmiselt kuni 2 miljoni euroni aastas.5.3. Vaatlusaluste võimaluste positiivsete ja negatiivsete mõjude hindamineEesmärkide saavutamisel on programmil lühiajaline ja pikaajaline positiivne mõju nii noortele kui ka kõrghariduse, koolituse ja noorsooprobleemidega tegelevatele asutustele ja organisatsioonidele.Atlandiülene liikuvus annab osavõtjatele väärtusliku kogemuse, mis aitab neil paremini lõimuda tänapäeva ühiskonda ja teadmistepõhisesse majandusse. Asutustevaheline koostöö aitab parandada õppekavasid ja õpetamismeetodeid, kui nad õpivad üksteise häid tavasid ja arendavad koos välja uusi lähenemisviise. Pikema tähtaja jooksul aitab koostöö hoida head inimestevahelist mõistmist, mis on Euroopa Liidu ja Kanada vahelistes suhetes olemas.Programmil ei ole vastuolulisi mõjusid sotsiaalsel, majanduslikul ja keskkonna tasandil.5.4. Käesoleva võimaluse väljavalimise põhjusedValitseb laialtlevinud üksmeel, et kõrgharidus peab jääma programmi keskseks osaks. Samal ajal annab programm ka võimaluse atlandiüleses koostöös osalemiseks sellistele kutseharidus- ja koolitusasutustele, mis muidu selles koostöös osaleda ei saaks. Programmi ulatus laieneb samuti noorte ürituste arvel, püüdes arendada uut noorte mitteametliku hariduse alast koostööd Euroopa Liidu ja Kanada vahel.Elukestva koolituse raamistikus, ja selleks et tugevdada inimestevahelist mõõdet Euroopa Liidu ja Kanada vahelistes suhetes, peaks programm olema avatud ka noortele spetsialistidele, peamiselt väljaspool akadeemilist ja avaliku halduse keskkonda, kes tahavad jätkata õpinguid, või saada väljaõpet Euroopa Liidu ja Kanada suhetes olulise tähtsusega valdkondades, mis määratakse kindlaks Kanada asutustega konsulteerimise käigus.Programmi mõju suureneks, kui hakatakse juurutama süsteemse mõjuga poliitikale suunatud projekte ja noorsoo üritusi. Nende projektide eesmärgiks on tõsta teadmisi ja vahetada selliseid elukestva õppe paremaid kogemusi, mis pakuvad Euroopa Liidule ja partnermaadele ühist huvi ning võivad mõjutada ka neid, kes ei ole otseselt nende rakendamisse kaasatud.6. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG6.1. Õiguslik alusEttepanek põhineb asutamislepingu artiklitel 149, 150 ja 300.6.2. Subsidiaarsus ja proportsionaalsusProgramm täiendab liikmesriikide ja Kanada vahelise kahepoolse koostöö kavasid, esitades mitmepoolse koostööraamistiku. Liikmesriikide pädevust respekteeritakse täielikult, jättes algatusvõime võimaluse sihtasutustele ja organisatsioonidele. Kavandatud programm ei vaatle reguleerivaid lähenemisviise, kuna see oleks vastuolus kõnealuses valdkonnas liikmesriikidele antud ainupädevusega.Programmil peaksid olema madalad tegevuskulud ja potentsiaalselt oluline toime. Proportsionaalsus on tagatud.7. SEKKUMISE KIRJELDUSProgramm järgib eesmärke alljärgnevate tegevuste kaudu:7.1. Kõrg- ja kutsehariduse ning koolituse programmi üritused7.1.1. Liitude projektidSelle tegevuse sihtrühmadeks oleksid kõrg- ja kutseharidusasutused ja organisatsioonid ning personal, üliõpilased ja praktikandid. Tegevus vastab kahele konkreetsele eesmärgile, nimelt, aidata kaasa nii kõrg- ja kutseharidusasutuste arendamisele kui ka personali, üliõpilaste ja praktikantide liikuvuse suurendamisele.Suures osas tähendavad seda liiki projektid jooksvalt rahastatavate ühisprojektide jätkumist. Liitude projektid keskenduvad esmatähtsatele valdkondadele, mis on võtmeküsimuseks Euroopa Liidu ja Kanada vahelises koostöös, ja mis tuleb kindlaks määrata Kanada asutustega konsulteerimise käigus.7.1.2. Tippteadmiste liikuvuse projektid (järelmeede)Käesoleva meetme raames saavad liitude projektid, mis on osutunud tipptasemelisteks, edasist rahalist toetust esialgse 3 või 4 aastase ajavahemiku lõpus, selleks et rahastada eranditult üliõpilaste liikuvust toetavaid lisavõimalusi. Kõnealune meede toetab programmi profiili ja rõhutab tippteadmiste tähtsust. See motiveeriks rahastatud projekte rohkem kaasa aitama hea kvaliteediga liikuvusprojektide jätkusuutlikkusele.7.1.3. Poliitikale orienteeritud meetmedKõnealuse meetme sihtrühmaks on kõrg- ja kutseharidusega tegelevad organisatsioonid. Meede järgib Euroopa Liidu ja Kanada vahelise koostöö tõhustamise konkreetseid eesmärke kõrg- ja kutsehariduse arendamise osas, keskendudes esmatähtsatele teemadele. Pikemas perspektiivis mõjutaks see meede poliitikat ja süsteemi arengut.Selle kategooria tegevus hõlmab uuringuid, konverentse, seminare, töörühmi ja võrdlustoiminguid.7.1.4. „Schuman-Kanada“ individuaalse mobiilsuse toetusedKõnealuse meetme sihtrühmaks on noored spetsialistid, peamiselt väljaspool akadeemilist ringkonda ja avalikku haldust (otsustajad, sotsiaalpartnerite esindajad, ajakirjanikud, jne), kes tahavad jätkata õpinguid või saada koolitust Euroopa Liidu ja Kanada suhetes olulise tähtsusega valdkondades, mis määratakse kindlaks Kanada asutustega konsulteerimise käigus.7.2. NoorteüritusedKõnealuse meetme sihtrühmaks on noorsoostruktuurid, noorsoo-organisatsioonid ja noorsootöötajad ning rõhk on asetatud järgmistele toimingutele:a) lihtsustada nii dialoogi ja parimate tavade vahetamist kui ka jagada noorsootöö metoodika vahendeid politiikakujundajate, noorsootööga tegelevate spetsialistide, noorsoo-organisatsioonide ja teiste noorsoo probleemide eest (kaasa arvatud noorte liikuvus) vastutavate struktuuride vahel. Nimetatud tegevus hõlmab seminare, koolituskursusi, mentori või juhendaja käe all töötamist ja õppevisiite vastavalt sihtteemadele, nagu näiteks kultuurilised eripärad, vabatahtlik töö ja mitteametliku hariduse tunnustamine.b) luua uued jätkusuutlikud mitmepoolsed partnerlused ja süsteemid, pidades silmas osalevate organisatsioonide vahelist edasist koostööd ja noorte liikuvust kohtumiste, internetiprogrammide, informatsioonivahetuse jms kaudu.8. MÕJU EELARVELEKavandatud programmi maksimaalne maksumus oleks 17,4 miljonit eurot (millest 1 miljon eurot kuluks noorsooürituste peale) kaheksa aastase ajavahemiku jooksul (2006–2013), tingimusel et Kanada teeb ühisfondid kättesaadavaks.Komisjon püüab lisada lepingu põhiosasse vahepealse ülevaatamise klausli, mis võimaldab tegevuse ümberkorraldamist ja programmile finantsperspektiivi piires eraldatud eelarve ümberhindamist.8.1. Eelarve suurendamise põhimõteNagu on märgitud alapunktis 5.2., on olemasoleva programmi väike eelarve piiranud programmi potentsiaalset mõju kõrgharidusele ja takistanud olulise koostöö arengut kutsehariduse valdkonnas.8.2. Kulud8.2.1. Võrdlussummad arvutuste tegemiseks8.2.1.1. Kõrgharidus ja kutsekoolitusLiidud: 138 000 eurot, mis tuleneb mobiilsuse toetustest 120 000 euro ulatuses (1000 eurot aastas +1000 eurot reisikuludeks üliõpilase (üliõpilaste koguarv on 24) kohta neljakuulise õppeperioodi jooksul) ja paušaalsummana 18 000 eurot liitude partneritele. Kui projektis pole märget liikuvuse kohta, siis on keskmiseks toetuseks 100 000 eurot.Tippteadmiste edendamine: 100 000 eurot liikuvuse lisavõimaluste kohta (1000 eurot kuus +1000 eurot reisikuludeks üliõpilase (üliõpilaste koguarv on 20) kohta neljakuulise õppeperioodi jooksul).Poliitikale suunatud meetmed: 100 000 eurot.„Schuman-Kanada“ individuaalne liikuvus: 32 000 eurot (5000 eurot kuus +2000 eurot reisimiseks toetuse saaja kohta keskmiselt kuuekuulise toetuse saamise korral)8.2.1.2. NoorsuguParimate tavade vahetamine, mitmepoolsed partnerlused ja süsteemid: arvutamine lähtub projekti keskmisest 20 000 euro suurusest maksumusest. Euroopa Liidu toetus katab põhiliselt nii Euroopa Liidu osalejate reisikulud kui ka kulud, mis on seotud ürituse vastuvõtuga Euroopa Liidus (peamiselt majutus ja päevarahad).8.3. Eesmärgi väljundidProgramm toetab ligikaudu 210 projekti kaheksaaastase ajavahemiku jooksul (vaata üksikasju finantsselgituse punktis 8). Programmi kestuse jooksul osalevad liikuvusega seotud tegevuses 4430 inimest Euroopa Liidust ja Kanadast.2. SOOVITUSEespool esitatut arvestades soovitab komisjon nõukogul:-  volitada komisjoni pidama Euroopa Ühenduse nimel läbirääkimisi Kanada valitsusega lepingu üle, millega uuendatakse kõrg- ja kutseharidusalase ja noorsoovaldkonna koostööprogrammi aastateks 2006–2013.-  volitada vastavalt asutamislepingu artikli 300 lõikele 1 komisjoni korraldama läbirääkimisi, konsulteerides nõukogu määratud erikomiteega ning tegutsedes läbirääkimissuuniste raames.LISALÄBIRÄÄKIMISSUUNISED(1) Läbirääkimiste eesmärgiks on sõlmida Euroopa Liidu ja Kanada valitsuse vahel leping kõrghariduse, koolituse ja noorsooküsimuste valdkonnas. Lepingus sätestatakse neid valdkondi käsitlev koostööprogramm.(2) Komisjon ja pädevad Kanada asutused haldavad programmi ühiselt. Nad määravad ühiselt kindlaks rakendamise, järelvalve ja hindamise üksikasjad.(3) Viis põhilist tegevussuunda on: liitude projektid, tippteadmiste liikuvust edendavad projektid, poliitika koordineerimise meetmed, „Schuman-Kanada“ individuaalse liikuvuse toetused ja noorsooüritused.(4) Liitude projektid hõlmavad tavaliselt miinimumina kolme Euroopa Liidu ja Kanada kõrgharidus- või koolitusasutust ning keskenduvad põhiliselt õppekavade arendamisele ja üliõpilaste vahetustele. Projektid keskenduvad esmatähtsatele valdkondadele, mis on Euroopa Liidu ja Kanada vahelises koostöös olulised, ja mis tuleb kindlaks määrata Kanada asutustega konsulteerimise käigus.(5) Tippteadmiste liikuvust edendavad projektid on liitude projektid, mis osutusid kõrgekvaliteedilisteks, ja mis saavad üksnes üliõpilaste liikuvusele eraldatud rahalist lisatoetust.(6) Poliitikale suunatud meetmed hõlmavad uuringuid, konverentse, töörühmi, võrdlusanalüüse, ja on suunatud kõrg- ja kutsehariduse probleemidele horisontaalsel tasandil.(7) "Schuman-Kanada“ individuaalse liikuvuse toetused on suunatud spetsialistidele peamiselt väljaspoolt akadeemilist ringkonda ja avalikku haldust (otsustajad, sotsiaalpartnerite esindajad, ajakirjanikud jne), kes tahavad jätkata õpinguid, või saada koolitust Euroopa Liidu ja Kanada suhetes olulise tähtsusega valdkondades.(8) Noorsooga seotud tegevus hõlmab parimate tavade vahetamist, mitmepoolseid partnerlusi ja võrgustike loomist.(9) Meetmete rakendamine toimub konkursikutsete kaudu.(10) Osapooled kaasrahastavad väljavalitud projekte võrdselt.(11) Kumbki osapool osaleb programmi rahastamises, mille üldeelarve suurus on ligikaudu 17 miljonit eurot.(12) Luuakse ühiskomitee, kes vaatab läbi lepingu raames teostatud koostöötoimingud.(13) Leping sisaldab ülevaatamisklauslit, mis võimaldab tegevuse ümberkorraldamist ja programmile finantsperspektiivi piires eraldatud eelarve ümberhindamist.LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT1. NAME OF THE PROPOSAL:Recommendation for a COUNCIL DECISION authorising the Commission to negotiate with the Government of Canada an agreement renewing the co-operation programme in the field of higher education , training and youth2. ABM / ABB FRAMEWORKPolicy area: EDUCATION AND CULTUREObjective: "Mutually improve the quality of education through cooperation with third countries".Activity: EDUCATION3. BUDGET LINES3.1. Budget lines (operational lines and related technical and administrative assistance lines (ex- B.A lines) including headings :15.02.03 Co-operation with non-member countries on education and vocational training15.01.04.21 Co-operation with non-member countries on education and vocational training – Expenditure on administrative management3.2. Duration of the action and of the financial impact: 2006-2013The final duration of the action will be determined in the course of the negotiation and will be subject to a mid-term review clause.3.3. Budgetary characteristics (add rows if necessary) :Budget line | Type of expenditure | New | EFTA contribution | Contributions from applicant countries | Heading in financial perspective |15.02.03 | Non-comp | Diff | NO | NO | NO | No 4 |15.01.04.21 | Non-comp | Diff | NO | NO | NO | No 4 |4. SUMMARY OF RESOURCES4.1. Financial Resources4.1.1. Summary of commitment appropriations (CA) and payment appropriations (PA)EUR million (to 3 decimal places)Annual requirements | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 and later |Total number of human resources | 1,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 |5. CHARACTERISTICS AND OBJECTIVES5.1. Need to be met in the short or long termThe bilateral cooperation agreement in the field of higher education, vocational training and youth will seek to enhance mutual understanding among the peoples of the EU and Canada, to better prepare citizens for the knowledge society and to mutually enhance the quality of higher education, training and non-formal education for young people in the EU and in Canada.The bilateral cooperation agreement responds to a political desire by the parties at the highest level.5.2. Value-added of Community involvement and coherence of the proposal with other financial instruments and possible synergyThe relations to Canada are among the oldest and closest of the European Union. They are characterised by a steady expansion whose most recent expression is the adoption of a “Partnership Agenda” in 2004. It stipulates the will to reinforce and broaden the scope of the education cooperation explicitly in relation to the renewal of the Agreement on Higher Education and Training. It mentions also the upgrade of the existing Agreement as a possibility to be explored by improving access for all higher education and training institutions, and by increasing the exchanges in number and scope. A specific reference is made towards the inclusion of activities in the youth area not linked to formal education structures.The EU-Canada programme would provide added value at a number of levels: building institutional Transatlantic bridges, provide individuals, academic and administrative staff and students with their own transatlantic networks, develop specific subjects and disciplines. Also the renewal of EU-Canada cooperation programme in higher education, vocational training and youth would preserve and develop the multilateral approach involving in each action institutions and people from different Member States. This multilateral approach has so far proved to be effective to purse the objective of the programme in terms of increasing mutual understanding and improving the quality of education and training in the EU in Canada. It has also proved to bear certain economies of scope, scale and quality enhancement with respect to bilateral programmes.The objectives of the EU/Canada programme in higher education, training, and youth would be fully consistent with those of other EU instruments in these areas. The agreement would set up a framework that would complement other programmes giving the possibility of pursuing objectives of quality education though collaboration between the EU and Canada. In addition, the programme would bring in a transatlantic people-to-people cooperation which is absent in other EU education and training and youth programmes.In particular, the bilateral cooperation programme will complement Erasmus Mundus programme in that it will focus on undergraduate mobility and include transatlantic exchanges in the field of vocational training and youth.The programme would also complement the activities of EU Centers supported by the European Union in that it offers additional possibilities for exchanges and encourages structural cooperation between institutions and organisations from both sides of the Atlantic.5.3. Objectives, expected results and related indicators of the proposal in the context of the ABM frameworkObjective | Non exhaustive list of indicators |General objectives |To enhance mutual understanding among the peoples of the European Union and Canada; To better prepare citizens for the knowledge society; To mutually enhance the quality of education. | Quantitative data on perception among programme users and stakeholders obtained through surveys carried out during interim and ex-post evaluation |Specific objectives |to enhance collaboration between the European Union and Canada in the domains of higher education, training and youth; to contribute to the development of higher education and training institutions, as well as youth structures and organisations, to develop opportunities for dialogue and exchanges on youth policy and youth work, to contribute to individual participants’ personal development for their personal sake and as a way to achieve the general objective of the programme. | Quantitative data on perception of officials and administrators obtained through direct interviews; Quantitative data on perception of individuals responsible for institutions and organisations involved in the programme obtained through surveys; Quantitative data on perception among individuals responsible for youth policy and youth work obtained through surveys; Quantitative data on participants’ perceptions obtained through surveys. |Results can be defined as an advantage or disadvantage which direct addressees obtain at the end of their participation in a public intervention. They should therefore be identified in relation with the operational objectives of the intervention.Operational objectives | Results obtained by participants |To support collaboration between higher education and vocational training institutions with a view to promoting joint study programmes and mobility; | Institutions: improved curricula and teaching methodologies; greater transparency and understanding of respective credit system; improved preparedness for transatlantic cooperation; Students: enriching transatlantic experience; better education and cultural understanding. |To support collaboration between public and private organisations active in the field of higher education and vocational training with a view to encouraging discussion and exchange of experience on policy issues; | Organisations, institutions: better understating of policy issues; |To support transatlantic mobility of professionals with a view to improving mutual understanding of issues relevant to EU/Canada relations; | Individuals: better understanding of key issues in EU/Canada relations. |To support collaboration between youth structures, organisations and youth workers and with a view to promoting exchanges of good practices and networks | Policy makers, youth work practitioners, youth organisations: mutually enriched through exchanges of good practices. Organisations: new multilateral partnerships and networks. |5.4. Method of Implementation (indicative)Show below the method(s)[5] chosen for the implementation of the action.X Centralised ManagementX Directly by the CommissionX Indirectly by delegation to:X Executive Agencyٱ Bodies set up by the Communities as referred to in art. 185 of the Financial Regulationٱ National public-sector bodies/bodies with public-service missionٱ Shared or decentralised managementٱ With Member statesٱ With Third countriesٱ Joint management with international organisations (please specify)The proposed programme is based on the principle of joint funding from the European Union and from Canada. Call for proposals are administered by the European Commission on the basis of joint guidelines agreed beforehand with Canadian authorities.The legal basis will include the possibility of having recourse to an Executive Agency. The financial envelope of the EU/Canada programme may not in itself justify the recourse to an Executive Agency. However, it is likely that a very similar agreement programme be concluded with the United States of America increasing economies of scale and providing a rationale for implementation of some actions through an Executive Agency.6. MONITORING AND EVALUATION6.1. Monitoring systemMonitoring of the joint EU/Canada projects will be implemented through a combination of desk monitoring (based on regular reporting from grant holders), and on site monitoring carried out by the Commission and by the appropriate structure designated by the Government of Canada.6.2. Evaluation6.2.1. Ex-ante evaluationThe ex-ante evaluation is based on experience acquired implementing the current phase of the programme, direct feedback from programme users, a study on the vocational training strand within the programme, expert consultations and an interim evaluation of the current phase of the programme.The explanatory memorandum covers the main aspects of ex-ante evaluation and impact assessment.The main findings of the ex-ante evaluation as regards higher education and vocational training are the following:-  the programme is beneficial for the institutions, faculties and students involved. In particular the programme is effective in improving students and staff cross-cultural understanding.-  the programme also contributed to curriculum development and especially to consolidating transatlantic networks of universities and vocational training institutions.-  the programme is, however, considered too small to have had an impact on the mutual understanding between the people of the European Union and Canada.-  sustainability of mobility projects was put into question due to lack of follow-up funding.-  for a vocational training strand to coexist with higher education, a significant budget increase is necessary;-  a specific approach was necessary for vocational education and training adapting certain implementation criteria to the specific reality of this field;-  the interim evaluation suggest some operational changes: a) increase the duration of consortia projects; b) put emphasis on identification and exchange of best practices; c) introduce a system of additional mobility grants for successful projects;-  as far as youth is concerned, the main recommendations emerging from the EU/Canada seminar on cooperation on this field are to continue dialogue among policy makers and to facilitate the exchange of best practices and the sharing of resources among youth work practitioners.6.2.2. Measures taken following an intermediate/ex-post evaluation (lessons learned from similar experiences in the past)The proposed programme will be designed taking into account the conclusions from the ex-ante evaluation, namely, it would-  maintain the well tested and proven components of the programme;-  develop a specific approach for vocational training;-  build on projects of proven excellence;-  reinforce mobility;-  introduce a new youth component in the programme;-  increase the financial envelope of the programme.6.2.3. Terms and frequency of future evaluationIn principle, an interim evaluation will be undertaken after the first three years of implementation and an ex-post final evaluation will be launched at the end of the intervention.7. ANTI-FRAUD MEASURESFunding decisions and contracts between the Commission and the beneficiaries provide for in situ checks to be carried out on the premises of beneficiaries of a European Community grant by the Commission and the Court of Auditors, and bestow the power to require evidence of any expenditure made under such contracts, agreements and legal undertakings within five years following the end of the contractual period.Beneficiaries are subject to reporting and financial accounting obligations, and these are analysed from the point of view of content and eligibility of expenditure, bearing in mind the purpose of the European Community funding, and taking account of contractual obligations and of the principles of economy and sound financial management.Appended to the financial agreements is information of an administrative and financial nature, designed to specify the kind of expenditure which is eligible under such agreements. Where appropriate, European Community coverage of certain cost elements will be limited to items which are real, identifiable and verifiable in the beneficiary's book-keeping arrangements, so as to facilitate checking and auditing (and evaluation for selection purposes) of projects in receipt of funding.8. DETAILS OF RESOURCES8.1. Objectives of the proposal in terms of their financial costCommitment appropriations in EUR million (to 3 decimal places)8.2.2. Description of tasks deriving from the action1 A*/AD: Policy development and programme manager1,25 B*/AST Financial assistant1 / 4 C*/AST Secretarial and financial support8.2.3. Sources of human resources (statutory)(When more than one source is stated, please indicate the number of posts originating from each of the sources)1,5 Posts currently allocated to the management of the programme to be replaced or extended.( Posts pre-allocated within the APS/PDB exercise for year n( Posts to be requested in the next APS/PDB procedure( Posts to be redeployed using existing resources within the managing service (internal redeployment)( Posts required for year n although not foreseen in the APS/PDB exercise of the year in question8.2.4. Other Administrative expenditure included in reference amount (XX 01 04/05 – Expenditure on administrative management)EUR million (to 3 decimal places)Budget line (number and heading) | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011-2013 | TOTAL |1 Technical and administrative assistance (including related staff costs) |Executive agencies[9] | 0,060 | 0,060 | 0,060 | 0,060 | 0,180 | 0,420 |Other technical and administrative assistance |- intra muros | 0,200 | 0,200 | 0,200 | 0,200 | 0,600 | 1,400 |- extra muros |Total Technical and administrative assistance | 0,260 | 0,260 | 0,260 | 0,260 | 0,780 | 1,820 |The APB 2006 does not include specific budget line for administrative assistance. Expenditure such as that generated by experts for the assessment of proposals is funded under the DG’s global envelope. As from 2007, a budget line for administrative support will be created. This is justified by the potentially higher budget allocated to not only to the EU/Canada agreement but also to the future EU/US agreement (both programmes combined would total 10M€ per annum, up from 3M€ per annum at present). The budget line for administrative assistance is justified also by the possibility of implementing the programme through the existing Executive Agency Education, Audiovisual and Culture. As indicated under 5.4, the legal basis will include such possibility. If a similar agreement is concluded with the United States of America there would be economies of scale and a strong rationale for implementing some actions of the programmes through the existing Executive Agency Education Education, Audiovisual and Culture. For this reason, the table above includes the amount equivalent to 1 contractual agent for the Executive Agency.8.2.5. Financial cost of human resources and associated costs not included in the reference amountEUR million (to 3 decimal places)Type of human resources | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011-2013 |Officials and temporary staff (XX 01 01) | 0,162 | 0,162 | 0,162 | 0,162 | 0,162 | 0,486 |Staff financed by Art XX 01 02 (auxiliary, END, contract staff, etc.) (specify budget line) |Total cost of Human Resources and associated costs (NOT in reference amount) | 0,162 | 0,162 | 0,162 | 0,162 | 0,162 | 0,486 |Calculation– Officials and Temporary agents1,5 staff x 108.000 EUR x 8 years = EUR 1.296.000This calculation is based on the assumption that the Executive Agency Education, Audiovisual and Culture will be involved in the implementation of the programme. If this is not the case, 1 additional Commission staff would be required.Calculation– Staff financed under art. XX 01 02N.A.8.2.6. Other administrative expenditure not included in reference amountEUR million (to 3 decimal places)2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011- 2013 | TOTAL |XX 01 02 11 01 – Missions | 0,004 | 0,004 | 0,004 | 0,004 | 0,004 | 0,012 | 0,032 |XX 01 02 11 02 – Meetings & Conferences |XX 01 02 11 03 – Committees[10] Joint EU/Canada committee set up by the agreement | 0,018 | 0,018 | 0,035 | 0,070 |XX 01 02 11 04 – Studies & consultations |XX 01 02 11 05 - Information systems |2 Total Other Management Expenditure (XX 01 02 11) |3 Other expenditure of an administrative nature (specify including reference to budget line) |Total Administrative expenditure, other than human resources and associated costs (NOT included in reference amount) | 0,004 | 0,022 | 0,004 | 0,022 | 0,004 | 0,047 | 0,102 |Calculation - Other administrative expenditure not included in reference amountMissions: 1 x 3000 (to Canada) + 2 x 700 (to Member States) = EUR 4.400Joint Committee meeting with Member States every other year: 25 x 700 x 4 = EUR 70.000[1] Expenditure that does not fall under Chapter xx 01 of the Title xx concerned[2] Expenditure within article xx 01 04 of Title xx[3] Expenditure within chapter xx 01 other than articles xx 01 04 or xx 01 05[4] See points 19 and 24 of the Interinstitutional agreement.[5] If more than one method is indicated please provide additional details in the "Relevant comments" section of this point[6] Cost of which is NOT covered by the reference amount[7] Cost of which is NOT covered by the reference amount[8] Cost of which is included within the reference amount[9] The possibility of having recourse to the existing Executive Agency Education, Audiovisual and Culture will be examined in the context of the evaluation of the Agency. The evaluation will be carried out in 2006 in view of the implementation of the new education programmes 2007-2013.[10] Specify the type of committee and the group to which it belongs.


title: Nõukogu soovitus, 21. märts 2017, euroala majanduspoliitika kohta

text:
               24.3.2017

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 92/1

         NÕUKOGU SOOVITUS,
   21. märts 2017,
   euroala majanduspoliitika kohta
   (2017/C 92/01)
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 136 koostoimes artikli 121 lõikega 2,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,
   võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,
   võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,
   võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Majanduse elavnemine euroalal jätkub, ent see on endiselt nõrk. Viimastel aastatel on tehtud märkimisväärseid edusamme: alates 2015. aastast on euroala sisemajanduse koguprodukti (SKP) reaalkasv taastunud ja jõudnud kriisieelsele tasemele ning töötus on langenud pärast 2010.–2011. aastat madalaimale tasemele. Kogunõudlus on aga siiski loid, inflatsioon on Euroopa Keskpanga väga leebele rahapoliitikale vaatamata tublisti allpool sihttaset ja majanduskasvu piiravad sellised kriisi järelmõjud nagu makromajanduse jätkuv tasakaalustamatus ja suur võlakoormus kõigis majandussektorites; need sunnivad vähendama võlakoormust ning kahandavad tarbimiseks ja investeerimiseks kasutada olevaid vahendeid. Euroala majanduse kasvupotentsiaal on olnud langustrendis pikka aega, kuid kriis on seda veelgi võimendanud. Hoolimata paranemise märkidest võivad püsiv investeerimislõhe ja töötuse kõrge määr nõrgestada majanduskasvu väljavaateid veelgi. Euroala majanduse tasakaalustamine on olnud jätkuvalt ebasümmeetriline ning ainult netovõlaga riigid vähendavad oma tasakaalustamatust, mistõttu jooksevkonto ülejääk suureneb. G20 tasandil sõlmitud ülemaailmse kokkuleppe raames kutsutakse euroala liikmesriike kasutama nii eraldi kui ka ühiselt kõiki poliitilisi vahendeid, sealhulgas eelarve- või struktuuripoliitika valdkonnas, et saavutada tugev, kestlik, tasakaalustatud ja kaasav majanduskasv.

               (2)

               Kaugeleulatuvad struktuurireformid peaksid hõlbustama inim- ja kapitaliressursside sujuvat ja tõhusat ümberjaotamist ning aitama toime tulla praegu toimuvatest tehnoloogilistest ja struktuurilistest muutustest tulenevate raskustega. Vaja on reforme, mis loovad soodsa ärikliima, viivad lõpule ühtse turu loomise ja kõrvaldavad investeerimistakistused. Sellised jõupingutused on üliolulised, et suurendada tootlikkust ja tööhõivet, tugevdada riikide lähenemist ning parandada euroala majanduse kasvupotentsiaali ja kohanemisvõimet. Struktuurireformide rakendamisega, mille käigus luuakse tõhusad turud, millel on tundlikud hinnamehhanismid, hõlbustataks rahapoliitika ülekandumist reaalmajandusse ja seega toetataks rahapoliitikat. Reformid, millega kõrvaldatakse investeerimise kitsaskohad ja toetatakse investeeringuid, võivad anda kahekordset kasu, kuna lühemas perspektiivis toetavad need majandustegevust ning loovad suutlikkuse pikaajalise kestliku ja kaasava majanduskasvu saavutamiseks. Suure välisvõlaga liikmesriikide jaoks, kus võlakoormust tuleb vähendada enam, on tootlikkust suurendavad reformid eriti olulised, kuna kiirem majanduskasv aitab vähendada võla osakaalu SKPst. Ka hinnapõhise ja hinnavälise konkurentsivõime suurendamine aitaks sellistes riikides maksebilanssi veelgi tasakaalustada. Suure jooksevkonto ülejäägiga liikmesriigid saavad panustada euroala maksebilansi tasakaalustamisse uute meetmete kehtestamisega, sealhulgas tehes struktuurireforme, mis aitavad suunata ülemääraseid sääste sisenõudlusse, eelkõige suurendades investeeringuid. Ka praegused madalad intressimäärad pakuvad sellega seoses lisavõimalusi, seda eelkõige liikmesriikides, kelle eelarves on märkimisväärselt manööverdamisruumi.

               (3)

               Struktuurireformide, sealhulgas riigipõhistes soovitustes kirjeldatud ning majandus- ja rahaliidu väljakujundamiseks vajalike reformide rakendamise paremal koordineerimisel saab olla positiivne ülekanduv mõju liikmesriikides ja see võib tugevdada reformide mõju lühikeses perspektiivis. Eurorühma temaatilised arutelud on osutunud väärtuslikuks vahendiks, et tekiks ühine arusaamine euroala reformide prioriteetidest, jagataks parimaid tavasid ning toetataks reformide elluviimist ja struktuurilist lähenemist. Eurorühm peaks selliseid arutelusid jätkama ning need tuleks võimaluse korral veelgi intensiivsemaks muuta, muu hulgas tuginedes kokkulepitud ühistele põhimõtetele ja võrdlusanalüüsile. Kõnealuste aruteludega tuleks jätkata, ilma et need piiraksid käimasolevaid arutelusid asjakohastes nõukogu koosseisudes, samas tunnistades asjakohastel juhtudel ühiste väljakutsete ja kogemuste kogu liitu hõlmavat asjakohasust ja laadi. Vastusena 20. septembril 2016. aastal vastu võetud nõukogu soovitusele riiklike tootlikkuse komiteede loomise kohta (1) saavad riiklikud tootlikkuse komiteed aidata edendada vajalike reformide rakendamist ja nendega seotud vastutustunnet riiklikul tasandil.

               (4)

               Asjakohase üldise eelarvepoliitika saavutamiseks ning rahaliidu nõuetekohaseks toimimiseks on väga oluline riikide eelarvepoliitikate tugev koordineerimine, tuginedes ühistele eeskirjadele. Ühiste eelarve-eeskirjade eesmärk on saavutada riiklikul tasandil võla jätkusuutlikkus, jättes samas aga ruumi makromajanduslikuks stabiliseerimiseks. Euroala riikide siseriiklikus ja euroala üldises eelarvepoliitikas tuleb seepärast leida tasakaal kahe erineva eesmärgi vahel, st tagada riikide rahanduse jätkusuutlikkus pikas perspektiivis ning makromajanduslik stabiilsus nii riikide kui ka euroala tasandil lühikeses perspektiivis. Praeguses majanduse elavnemise ja kasutamata tootmisvõimsuse seisukohast ebakindlas olukorras, kus rahapoliitika on olnud väga leebe, on vajalik ka euroala tasandi eelarvepoliitika, et täiendada rahapoliitikat nõudluse toetamisel, eelkõige investeeringute puhul, ja madalast inflatsioonist väljumisel, võttes samas nõuetekohaselt arvesse olemasolevaid mureküsimusi seoses võla jätkusuutlikkusega. Eelarvepoliitika mõju, sealhulgas ülekanduv mõju riigilt riigile, on võimendatud madalate intressimääradega. Komisjon leiab oma 16. novembril 2016 avaldatud teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Keskpangale, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroala positiivse eelarvepoliitika poole“, et praeguses olukorras on 2017. aastal kogu euroalal soovitatav laiendada eelarvemahtu kuni 0,5 % SKPst.
               Eurorühm tegi 2016. aasta juulis komisjoni analüüsile tuginedes järelduse, et üldiselt neutraalne eelarvepoliitika on 2017. aastal asjakohases tasakaalus. Eurorühm rõhutas 2016. aasta detsembris, kui tähtis on luua asjakohane tasakaal jätkusuutlikkuse tagamise vajaduse ja ebakindla elavnemise tugevdamise eesmärgil investeeringute toetamise vajaduse vahel, millega aidatakse saavutada tasakaalustatum poliitikameetmete kombinatsioon. Samas püsib mitmes liikmesriigis valitsemissektori võlakoormus suur ja seal on jätkuvalt vaja muuta riigi rahandus keskpikas perspektiivis jätkusuutlikuks. Seepärast on vaja tagada, et liikmesriikide eelarve kohandamine oleks asjakohaselt diferentseeritud, võttes arvesse eelarvepoliitilist manööverdamisruumi ja ülekanduvat mõju euroala riikide vahel. Need liikmesriigid, kes ületavad oma eelarve-eesmärke, võiksid kasutada oma soodsat eelarveolukorda riigi konkreetsetest oludest sõltuvalt sisenõudluse ja kasvupotentsiaali täiendavaks tugevdamiseks, pidades samal ajal kinni keskpika ajavahemiku eesmärgist, riigi eelarvealastest õigustest ja riiklikest nõuetest.
               Näiteks on tagatised Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2015/1017 (2) loodud Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi eriti tõhus viis, kuidas eelarvepoliitilise manööverdamisruumiga liikmesriigid saaksid maksimeerida mõju reaalmajandusele ja euroala majanduse elavnemisele. Liikmesriigid, kes peavad stabiilsuse ja kasvu pakti ennetusliku osa alusel tegema eelarves täiendavaid kohandusi, peaksid tagama, et nad järgivad 2017. aastal pakti nõudeid. Liikmesriigid, kelle suhtes kohaldatakse pakti paranduslikku osa, peavad tagama ülemäärase eelarvepuudujäägi õigeaegse ja kestliku korrigeerimise, misläbi kehtestatakse eelarvepuhvrid ettenägematuteks olukordadeks. Liikmesriigid peaksid teostama eelarvepoliitikat täielikus kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, kasutades samal ajal parimal viisil ära kehtivate nõuetega võimaldatavat paindlikkust. Struktuurireformid, eriti tootlikkust suurendavad reformid, toetaksid majanduskasvu ja parandaksid riigi rahanduse jätkusuutlikkust. Lisaks suurendaks riigieelarvete sisu ja juhtimise otsustav parandamine nii tulude kui ka kulude poolel, suunates selleks rohkem vahendeid materiaalsetesse ja immateriaalsetesse investeeringutesse, kõigepealt eelarvete mõju nõudlusele ja seejärel tootlusele. Selleks et tugevdada liikmesriikide poliitikate usaldusväärsust ja aidata leida õige tasakaal, mis tagaks lühikeses perspektiivis makromajandusliku stabiilsuse, võla jätkusuutlikkuse ja pikaajalise majanduskasvu, peavad riikide eelarveraamistikud olema tõhusad.

               (5)

               Euroala riikide tööturgudel jätkub järk-järguline elavnemine ja töötuse määr väheneb kindlalt. Pikaajalise töötuse ja noorte töötuse määr on siiski endiselt kõrge ning vaesus, sotsiaalne tõrjutus ja ebavõrdsus on jätkuvalt suureks probleemiks mitmes liikmesriigis. Vaatamata edusammudele tööturgude vastupanu- ja kohanemisvõimet suurendavate reformide tegemisel, püsivad euroalal märkimisväärsed erinevused, mis on jätkuvalt väljakutseks selle sujuvale toimimisele. Selleks et suunata tööjõudu sujuvalt ja püsivalt ümber tootlikematesse sektoritesse, toetada nende inimeste tööturule integreerimist või taasintegreerimist, kes vahetavad töökohta või on tööturult kõrvale jäänud, ning et vähendada segmenteeritust ja soodustada majanduslikku ja sotsiaalset lähenemist, sealhulgas parandades kvaliteetse tööhõive võimalusi, on vaja hästi läbimõeldud, õiglast ja kaasavat tööturgu, sotsiaalkaitset ning maksu- ja toetuste süsteeme. Nende süsteemide tulemuseks on samuti tõhusam automaatne stabiliseerumine ning tugevam, jätkusuutlikum ja kaasavam majanduskasv ja tööhõive, mis on olulised sotsiaalsetele väljakutsetele vastamiseks euroalal.
               Vajalikud on muu hulgas järgmised reformid: i) töökaitsealaste õigusaktide muutmine, eesmärgiga tagada usaldusväärsed lepingulised suhted, mis tagaksid paindlikkuse ja kindluse nii töötajatele kui ka tööandjatele, soodustaksid üleminekuid tööturul, väldiksid kahetasandilist tööturgu ja võimaldaksid vajaduse korral tööjõukulude korrigeerimist – valdkond, kus viimastel aastatel on reforme tehtud eriti intensiivselt; ii) oskuste parandamine, parandades haridussüsteemi ja elukestva õppe laiahaardeliste strateegiate toimimist ja tõhusust, keskendudes tööturu vajadustele; iii) tõhusad aktiivsed tööturumeetmed, mis aitavad töötutel, sealhulgas pikaajalistel töötutel, pöörduda tagasi tööturule ja mis suurendavad tööturul osalemise määra, ning iv) tänapäevased, kestlikud ja piisavad sotsiaalkaitsesüsteemid, mis aitavad kogu elutsükli jooksul tulemuslikult ja tõhusalt kaasa nii sotsiaalsele kaasatusele kui ka tööturul integreerumisele. Peale selle võib tööturu tulemusi parandada ka maksustamise suunamine tööjõult mujale, seda eriti väikese sissetulekuga töötajate puhul, ja õiglase maksusüsteemi tagamine. Selliseid reforme ellu viinud euroala liikmesriigid on vastupidavamad ning nende tulemused tööhõive- ja sotsiaalvaldkonnas on paremad. Selliste reformide kujundamisel tuleb võtta arvesse nende potentsiaalset sotsiaalset mõju.

               (6)

               Pangandusliidu loomine edeneb, kuid see ei ole veel valmis. Nõukogu 16. juuni 2016. aasta järeldustes esitatud 2016. aasta juuni tegevuskava kohaselt jätkatakse tööd, et viia lõpule pangandusliidu loomine seoses riskide vähendamise ja jagamisega (sh Euroopa hoiuste tagamise skeem) ning et muuta ühtse kriisilahendusfondi ühine kaitsemeede toimivaks hiljemalt fondi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 806/2014 (3) määratletud üleminekuperioodi lõpuks. Kuigi euroala pangandussektori üldine vastupanuvõime on alates kriisist paranenud, on surve pankadele kasvanud mitme teguri tõttu, nagu viivislaenude suur osakaal, ebatõhusad ärimudelid ja ülevõimsus mõnes liikmesriigis, mis kõik vähendavad kasumlikkust ja ohustavad mõnel juhul elujõulisust. Selline surve piirab pankade võimet anda majandusele laenu. Riskid laienevad ka reaalmajandusele, kus avaliku sektori ja finantssektoriväline erasektori võlakoormus jääb mõnes liikmesriigis suureks. Erasektoris on jätkuvalt vaja võlakoormust nõuetekohaselt vähendada ning teha kindlaks, teenindada ja vajaduse korral restruktureerida elujõuliste kuid raskustes olevate võlgnike laenud ning kasutada halbade laenude osas kriisilahendust, nii et kapitali saaks ümber jaotada kiiremini ja tulemuslikumalt. Edukaks ja majanduskasvu soosivaks võlakoormuse vähendamiseks on sellega seoses esmatähtis tegeleda jätkuvalt liiga suure viivislaenude tasemega ning järgida ettevõtjate ja kodumajapidamiste maksejõuetusraamistike väljatöötamisel ühtseid põhimõtteid, sealhulgas parandada siseriiklikke maksejõuetusmenetlusi ja kohtuväliste kokkulepete raamistikke.

               (7)

               2016. aasta jooksul saavutati teatavat edu 22. juunil 2015 esitatud viie juhi aruandes „Euroopa majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimine“ (mille koostas Euroopa Komisjoni president tihedas koostöös Euroopa Ülemkogu eesistuja, Euroopa Keskpanga presidendi, eurorühma esimehe ja Euroopa Parlamendi presidendiga) esitatud algatuste osas, nagu Euroopa poolaasta raames euroala mõõtme rolli suurendamine, nõukogu soovitus riiklike tootlikkuse komiteede loomise kohta ja Euroopa Eelarvenõukogu loomine komisjoni juurde. Praegu töötatakse eelarve-eeskirjade läbipaistvuse parandamisega ja keerukuse vähendamisega ning 2015. aasta novembris esitas komisjon ettepaneku Euroopa hoiuste tagamise skeemi kohta. Peale selle esineb seoses viie juhi aruandega ka üldisemaid probleeme, millega tuleb tegeleda. Komisjon avaldas 1. märtsil 2017 valge raamatu Euroopa tuleviku kohta, milles käsitletakse ka majandus- ja rahaliidu tulevikku. Selleks et leppida kokku edasises tegevuses, on vaja kõigi euroala liikmesriikide ja liidu institutsioonide, aga ka euroalasse mittekuuluvate liikmesriikide ühise vastutuse ja eesmärgi tunnetamist, kuna tugev majandus- ja rahaliit annab liidule rohkem jõudu probleemidega toimetulekuks ja sellel on positiivne mõju ka euroalasse mittekuuluvatele liikmesriikidele. Sellega seoses on oluline, et majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimist käsitlev arutelu toimuks viisil, mis on euroalasse mittekuuluvate liikmesriikide suhtes avatud ja läbipaistev, austades täielikult liidu siseturgu, ning et asjaomased algatused oleksid vajaduse korral avatud euroalasse mittekuuluvatele liikmesriikidele võrdväärsetel alustel.

               (8)

               Käesoleva soovituse tööhõive ja sotsiaalvaldkonna aspektide osas on konsulteeritud tööhõivekomitee ja sotsiaalkaitsekomiteega,

         SOOVITAB euroala liikmesriikidel iseseisvalt ja ühiselt võtta eurorühma raames aastatel 2017–2018 järgmised meetmed.

               1.

               Järgida poliitikat, mis toetab kestlikku ja kaasavat majanduskasvu nii lühikeses kui ka pikas perspektiivis, ning parandada kohanemisvõimet, tasakaalustamist ja lähenemist. Seada prioriteediks reformid, mis suurendavad tootlikkust, parandavad institutsioonilist ja ärikeskkonda, kõrvaldavad investeerimise kitsaskohad ja toetavad töökohtade loomist. Jooksevkonto puudujäägi või suure välisvõlaga liikmesriigid peaksid suurendama tootlikkust, piirates tööjõu ühikukulu. Suure jooksevkonto ülejäägiga liikmesriigid peaksid rakendama esmajärjekorras selliseid meetmeid, sh struktuurireformid ja investeeringute soodustamine, mis aitavad tugevdada nende sisenõudlust ja kasvupotentsiaali.

               2.

               Püüda saavutada eelarvepoliitikas asjakohane tasakaal kestlikkuse tagamise vajaduse ja majanduse elavnemise tugevdamiseks tehtavate investeeringute toetamise vajaduse vahel, millega aidatakse saavutada asjakohane üldine eelarvepoliitika ja tasakaalustatum poliitikameetmete kombinatsioon. Liikmesriigid, kelle puhul esineb komisjoni hinnangu kohaselt oht, et nad ei täida 2017. aastal stabiilsuse ja kasvu pakti raames võetud kohustusi, peaksid selle alusel võtma õigel ajal täiendavaid meetmeid, et tagada nõuete täitmine. Seevastu nendel liikmesriikidel, kes on ületanud oma keskpika perioodi eesmärgid, palutakse jätkuvalt pidada esmatähtsaks investeeringuid, et suurendada potentsiaalset majanduskasvu, säilitades samal ajal riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse. Liikmesriigid, kes prognooside kohaselt 2017. aastal üldiselt järgivad stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid, peaksid tagama stabiilsuse ja kasvu pakti nõuete järgimise oma riigieelarvemenetluse jooksul. Nad peaksid teostama eelarvepoliitikat täielikus kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, kasutades samal ajal parimal viisil ära kehtivate nõuetega võimaldatavat paindlikkust. Üldiselt peaksid liikmesriigid parandama riigi rahanduse struktuuri, tehes rohkem ruumi materiaalsetele ja immateriaalsetele investeeringutele, ning tagama riiklike eelarveraamistike tõhusa toimimise.

               3.

               Viia ellu reforme, mis edendavad konkurentsivõimet, töökohtade loomist, töökohtade kvaliteeti, vastupanuvõimet ning majanduslikku ja sotsiaalset lähenemist, tuginedes tulemuslikule sotsiaaldialoogile. Sellised reformid peaksid hõlmama: i) usaldusväärseid töölepinguid, mis tagavad paindlikkuse ja kindluse nii töötajatele kui ka tööandjatele; ii) kvaliteetset ja tõhusat haridus- ja koolitussüsteemi ning laiahaardelisi elukestva õppe strateegiaid, mis on suunatud tööturu vajadustele; iii) tõhusaid aktiivseid tööturumeetmeid, millega toetatakse tööturul osalemist; iv) tänapäevaseid, kestlikke ja piisavaid sotsiaalkaitsesüsteeme, mis aitavad kogu elutsükli jooksul tulemuslikult ja tõhusalt kaasa sotsiaalsele kaasatusele ja tööturul integreerumisele. Suunata maksustamine tööjõult mujale, seda eriti väikese sissetulekuga töötajate puhul ja liikmesriikides, kus kulupõhine konkurentsivõime on alla euroala keskmise, kusjuures eelarvepoliitilise manööverdamisruumita riikides peaks selline maksustamise ümbersuunamine olema eelarveneutraalne.

               4.

               Jätkata 2016. aasta juunis vastu võetud tegevuskava kohaselt tööd, et viia lõpule pangandusliidu loomine seoses riskide vähendamise ja jagamisega (sh Euroopa hoiuste tagamise skeem) ning et muuta ühtse kriisilahendusfondi ühine kaitsemeede toimivaks hiljemalt fondi üleminekuperioodi lõpuks. Töötada välja ja viia ellu kogu euroala hõlmav tõhus strateegia usaldatavusnõuete järelevalvemeetmete täiendamiseks, et käsitleda elujõulisuse riske pangandussektoris, sealhulgas seoses viivislaenude suure osakaalu, ebatõhusate ärimudelite ja ülevõimsusega. Liikmesriikides, kus erasektori võlakoormus on suur, toetada võlakoormuse nõuetekohast vähendamist.

               5.

               Teha edusamme majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimisel, austades seejuures täielikult liidu siseturgu ning tegutsedes avatult ja läbipaistvalt euroalasse mittekuuluvate liikmesriikide suhtes. Viia edasi käimasolevaid algatusi ja tööd majandus- ja rahaliidu pikemaajaliste küsimuste osas, võttes nõuetekohaselt arvesse komisjoni valget raamatut Euroopa tuleviku kohta.

      Brüssel, 21. märts 2017

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         E. SCICLUNA

      (1)  Nõukogu 20. septembri 2016. aasta soovitus riiklike tootlikkuse komiteede loomise kohta (2016/C 349/01) (ELT C 349, 24.9.2016, lk 1).

      (2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2015. aasta määrus (EL) 2015/1017, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).

      (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 806/2014, millega kehtestatakse ühtsed eeskirjad ja ühtne menetlus krediidiasutuste ja teatavate investeerimisühingute kriisilahenduseks ühtse kriisilahenduskorra ja ühtse kriisilahendusfondi raames ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010 (ELT L 225, 30.7.2014, lk 1).


title: Nõukogu soovitus, 14. juuli 2015, euroalasse kuuluvate liikmesriikide majanduspoliitika üldsuuniste rakendamise kohta

text:
               18.8.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 272/98

         NÕUKOGU SOOVITUS,
   14. juuli 2015,
   euroalasse kuuluvate liikmesriikide majanduspoliitika üldsuuniste rakendamise kohta
   (2015/C 272/26)
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 136 koostoimes artikli 121 lõikega 2,
   võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,
   võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,
   võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,
   võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Euroala arengu jätkusuutlikumaks muutmiseks ja tugevdamiseks tuleb võtta pidevaid poliitikameetmeid, et toetada tasakaalustatud kohandamist erasektoris ja avalikus sektoris ning suurendada majanduse kasvupotentsiaali keskmises ja pikemas perspektiivis. Kuigi majandus on euroalal elavnemas, tekitavad takistusi hiljutise majandus- ja finantskriisi järelmõjud, sealhulgas käimasolev maksebilansi tasakaalustamine, avaliku ja erasektori kõrge võlatase ning sellega seotud surve vähendada finantsvõimendust, liikmesriikide töö- ja tooteturu struktuuri püsiv jäikus, kõrge töötuse määr ja vähene kindlustunne ning investeeringute püsiv nappus. Seni ei ole riigipõhistes soovitustes esitatud reformide rakendamine olnud piisavalt ambitsioonikas.

               (2)

               Euroala on rohkem kui lihtsalt oma liikmete summa. Euroala liikmesriigid on majanduslikult tihedalt seotud, mis osutab vajadusele tugevdada eelarve-, finants- ja struktuuripoliitika koordineerimist. Euroala tasandi poliitika peaks edendama majanduskasvu ja töökohtade loomist, tagades seejuures majanduse tasakaalustamisel tehtavate edusammude toetamise ja tugevdamise. Euroala liikmesriikidel on konkreetne vastutus viimastel aastatel märkimisväärselt tugevdatud juhtimisraamistiku tulemusliku rakendamise eest. See eeldab suuremat vastastikust survet riiklike reformide rakendamise ja konservatiivse eelarvepoliitika toetamiseks. Samuti eeldab see riiklike reformide tõhusamat hindamist euroala seisukohast, võimalike ülekanduvate mõjude arvessevõtmist ning hästi toimiva majandus- ja rahaliidu seisukohast oluliste poliitikasuundade soodustamist.

               (3)

               Selliste kaugeleulatuvate struktuurireformide rakendamine, millega ajakohastatakse majandust ning edendatakse konkurentsivõimet ja kasvupotentsiaali, ei ole euroalal veel piisav. Enne kriisi esinenud tasakaalustamatuse ulatus, positsioon majandustsüklis ja olemasolev eelarvepoliitiline manööverdamisruum erinevad liikmesriigiti märkimisväärselt. Hoolimata olukorra paranemisest tööturul ja teatavatest edusammudest tööturu paindlikkuse parandamisel on töötuse määr endiselt kõrge ja pikaajaline töötus võib muutuda püsivaks, mis veelgi raskendab sotsiaalset olukorda kõige haavatavamates riikides. Käimas on maksebilansi tasakaalustamine, kuid edusammud on olnud ebaühtlased ja mõnes liikmesriigis ei ole vähenenud suur jooksevkonto ülejääk. Kaugeleulatuvad töö- ja tooteturu struktuurireformid hõlbustaksid vajalikku majanduse kohandamist euroalal ja edendaksid majanduskasvu riikides, kus neid rakendatakse. Suurendades tööhõivet ja vähendades tarbijahindasid aitavad reformid suurendada ka sotsiaalset kaasatust. Kui struktuurireformid toimuvad liikmesriikides korraga, toovad need kaubandus- ja finantskanalite kaudu üle kanduva positiivse mõjuga kasu kogu euroalale. Samuti soodustaks see asjakohaste poliitikavalikute tegemist teistes euroala riikides. Sellele protsessile võivad kaasa aidata eurorühma temaatilised arutelud, kus hinnatakse ja võrreldakse reforme ning nende mõju kogu euroalale. Seda saab teha parimate tavade vahetamise, heade reformide ühiste põhimõtete kokkuleppimise ja vastastikuse surve avaldamise teel. Pidades silmas kohandamisprotsessi riiklikul tasandil ja seega euroala toimimist, on eriti oluline korrapäraselt jälgida reformide rakendamist liikmesriikides, kus on ülemäärane tasakaalustamatus või tasakaalustamatus, mille kõrvaldamiseks tuleb võtta otsustavaid meetmeid.

               (4)

               Üks olulisemaid poliitilisi ülesandeid, millega euroala silmitsi seisab, on valitsemissektori võla vähendamine vastutustundliku eelarvepoliitika järgimise teel. Tänu viimastel aastatel võetud konsolideerimismeetmetele on euroala eelarvepositsioon paranenud, kuid eelarvepoliitika koordineerimine ei ole jätkuvalt piisav. Mitmed euroala liikmesriigid peavad veel jätkama eelarve kohandamist, et vähendada oma väga kõrget võla taset. Teistel riikidel on suurem manööverdamisruum ja nad võiksid seda kasutada sisenõudluse stimuleerimiseks, asetades erilise rõhu investeeringutele; see toetaks riigisisest majanduskasvu ja euroala tervikuna. Stabiilsuse ja kasvu pakti sätetega ette nähtud paindlikkus võimaldab liikmesriikidel hõlbustada struktuurireforme ja investeeringuid, järgides samas ühiselt kokku lepitud eeskirju. Eelarvestrateegiad ei soodusta veel piisavalt majanduskasvu. Hoolimata suuremast koordineerimisest eurorühmas, on tulude poolel võimalik veelgi tõhustada maksusüsteeme ja vähendada tööjõu maksukiilu. Kulude poolel tuleb usaldusväärse kulude-tulude analüüsi alusel pöörata suuremat tähelepanu avaliku sektori investeeringutele ja muudele avaliku sektori kulutustele, mis tugevasti soodustavad majanduskasvu. Kulude läbivaatamise tulemused osutavad vajadusele tõhustada avalikku haldust. Hästi toimivad riiklikud eelarveraamistikud toetavad seda protsessi.

               (5)

               Tingimused euroala finantsturgudel on paranenud, kuid laenude andmine erasektorile on ikka veel tagasihoidlik ja finantsturud on jätkuvalt killustatud. See pidurdab investeeringuid euroalal. Selle tagajärjel on investeeringute puudujääk oluliselt suurenenud, samas kui vajadus nii materiaalsete kui ka immateriaalsete investeeringute järele on olemas. ELi investeerimiskava pakub võimalusi investeeringute kaasamiseks ja nende suunamiseks tootlikesse valdkondadesse. Investeerimiskava ja EKP laiendatud varaostukava mõju oleks siiski suurem, kui sellega kaasneksid laiemas finantssektoris meetmed krediidivoogude taastamiseks, kapitaliturgude süvendamiseks ja majanduse pikaajalise rahastamise edendamiseks. Käimas on pangandusliidu lõplik väljakujundamine, mida toetatakse ühtsete eeskirjade kohaldamise ja ühtse reguleeriva lähenemisviisiga. Paremini integreeritud ja tõhusamad kapitaliturud aitaksid täiendavalt rahastada investeeringuid, vähendada Euroopa majanduse sõltuvust pankadest ning rohkem tasakaalustada ja kindlustada finantsstruktuure.

               (6)

               Hoolimata hiljutistest edusammudest majandus- ja rahaliidu ülesehituse tugevdamisel tuleb olemasolevate probleemide lahendamiseks astuda samme majandus- ja rahaliidu väljakujundamisel. Majandus- ja rahaliidu edasiarendamine eeldab järkjärgulist lähenemisviisi, milles on ühendatud distsipliin ja solidaarsus. Euroopa Komisjoni president koos Euroopa Ülemkogu eesistuja, Euroopa Parlamendi presidendi, Euroopa Keskpanga presidendi ja eurorühma esimehega valmistab ette täiendavaid samme euroala majanduse juhtimise edendamiseks,

         SOOVITAB euroala liikmesriikidel võtta eurorühma raames aastatel 2015–2016 järgmisi meetmeid.

               1.

               Kasutada vastastikust survet selliste struktuurireformide edendamiseks, millega hõlbustatakse suure sise- ja välisvõla vähendamist ning toetatakse investeeringuid. Hinnata korrapäraselt reformide rakendamist nendes liikmesriikides, kus makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse raames on vaja konkreetset järelevalvet. Jätkata struktuurireformide korrapärast temaatilist hindamist. Teha 2016. aasta kevadeks otsused tööjõu suure maksukiilu vähendamise ja teenuseturgude reformimise koordineerimise järelmeetmete kohta.

               2.

               Koordineerida eelarvepoliitikat, et tagada kogu euroala eelarvepoliitika kooskõla jätkusuutlikkuse riskiga ja tsükliliste tingimustega. See ei piira stabiilsuse ja kasvu pakti nõuete täitmist. Korraldada 2016. aasta kevadeks temaatilised arutelud, kus käsitletakse riikide rahanduse kvaliteedi ja jätkusuutlikkuse parandamist, keskendudes eelkõige materiaalsete ja immateriaalsete investeeringute edendamisele liikmesriikide ja ELi tasandil, ja maksusüsteemide muutmist majanduskasvu soodustavamaks. Jälgida hiljuti tugevdatud riiklike eelarveraamistike tegelikku toimimist.

               3.

               Tagada Euroopa Keskpanga korraldatud põhjaliku hindamise järelmeetmete õigeaegne lõpuleviimine, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL (3) (pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiiv) rakendamine, ühtset kriisilahendusfondi käsitleva valitsustevahelise lepingu ratifitseerimise lõpuleviimine ja fondi täielik toimimine alates 2016. aasta jaanuarist. Võtta meetmeid turupõhise rahastamise edendamiseks, et parandada VKEde juurdepääsu rahastamisele ja arendada alternatiivseid rahastamisallikaid. Soodustada riiklike maksejõuetusraamistike täiendavat reformimist.

               4.

               Jätkata tööd majandus- ja rahaliidu tugevdamiseks ning aidata kaasa majandusjärelevalve raamistiku parandamisele Euroopa Komisjoni presidendi Jean-Claude Junckeri poolt tihedas koostöös Euroopa Ülemkogu eesistuja Donald Tuski, Euroopa Parlamendi presidendi Martin Schulzi, Euroopa Keskpanga presidendi Mario Draghi ja eurorühma esimehe Jeroen Dijsselbloemiga ette valmistatud, järgmisi samme majanduse paremaks juhtimiseks euroalal käsitleva aruande ja selle järelmeetmete raames.

      Brüssel, 14. juuli 2015

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         P. GRAMEGNA

      (1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

      (2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

      (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 190).


title: Soovitus: Nõukogu soovitus valitsemissektori ülemäärasest eelarvepuudujäägist tingitud olukorra lõpetamiseks Ühendkuningriigis

text:
   ET
ET    ET
 ---pagebreak---                   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON
                                                   Brüssel 2.7.2008
                                                   SEK(2008) 2189 lõplik
                                        Soovitus:
                               NÕUKOGU SOOVITUS
   valitsemissektori ülemäärasest eelarvepuudujäägist tingitud olukorra lõpetamiseks
                                   Ühendkuningriigis
                                   (komisjoni esitatud)
ET                                                                                ET
 ---pagebreak---                                                     Soovitus:
                                           NÕUKOGU SOOVITUS
       valitsemissektori ülemäärasest eelarvepuudujäägist tingitud olukorra lõpetamiseks
                                               Ühendkuningriigis
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 104 lõiget 7,
   võttes arvesse komisjoni soovitust
   ning arvestades järgmist:
   (1)      Asutamislepingu artiklis 104 sätestatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus
            tagamaks, et liikmesriigid väldivad valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi
            tekkimist või korrigeerivad tekkinud puudujäägi.
   (2)      Teatavaid Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigiga seotud sätteid käsitleva
            protokolli punkti 5 kohaselt asutamislepingu artikli 104 lõikes 1 kehtestatud kohustust
            vältida ülemäärast valitsemissektori eelarvepuudujääki ei kohaldata Ühendkuningriigi
            suhtes, välja arvatud juhul, kui riik ühineb majandus- ja rahaliidu kolmanda etapiga1.
            Ühendkuningriigilt nõutakse majandus- ja rahaliidu teises etapis vastavalt
            asutamislepingu artikli 116 lõikele 4, et riik üritaks vältida ülemääraseid
            eelarvepuudujääke.
   (3)      Stabiilsuse ja kasvu pakti põhieesmärk on usaldusväärne finantshaldus kui vahend
            hindade stabiilsust ning tugevat ja püsivat majanduskasvu soodustavate tingimuste
            tagamiseks, mille tulemusel luuakse uusi töökohti.
   (4)      8. juulil 2008 otsustas komisjon asutamislepingu artikli 104 lõike 6 kohaselt, et
            Ühendkuningriigis on ülemäärane eelarvepuudujääk.
   (5)      Vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 7 ning stabiilsuse ja kasvu pakti osaks
            oleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse
            rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta)2 artiklile 3 on nõukogu kohustatud
            andma asjaomasele liikmesriigile soovitusi ülemäärasest eelarvepuudujäägist tingitud
            olukorra lõpetamiseks määratud tähtaja jooksul. Soovituses tuleb kehtestada
            maksimaalselt kuuekuuline tähtaeg, mille jooksul asjaomane liikmesriik peab võtma
            tõhusaid meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi parandamiseks ja tähtaeg
            ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks, mis peaks olema lõpule viidud
   1
            http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:12006E/PRO/25:EN:HTML
   2
            EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1056/2005 (ELT L 174, 7.7.2005,
            lk 5).
ET                                                       2                                                   ET
 ---pagebreak---        puudujäägi kindlakstegemisele järgneval aastal (Ühendkuningriigi puhul
       majandusaastal), välja arvatud eriasjaolude korral. Otsustamaks, kas tegemist on
       eriasjaoludega, tuleb arvesse võtta määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikes 3
       täpsustatud asjakohaseid tegureid. Määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikes 4
       täpsustatakse ka, et liikmesriigile antavas soovituses korrigeerida ülemäärane
       eelarvepuudujääk peab nõukogu nõudma, et aastas parandatakse struktuurset
       eelarvetasakaalu teatava miinimumi võrra, seades eemärgiks vähemalt 0,5 % SKPst.
   (6) 2008. aasta kevadprognoosis eeldas komisjon, et muutumatu poliitilise suuna korral
       tõuseb valitsemissektori eelarvepuudujääk 2,9 %-lt SKPst 2007.–2008. majandusaastal
       3,3 %-le 2008.–2009. majandusaastal ja püsib 3,3 % juures 2009.–2010.
       majandusaastal. Pärast 2007. aasta 3,0 % majanduskasvu eeldatakse, et SKP reaalkasv
       aeglustub 2008. aastal 1,7 %ni ja 2009. aastal 1,6 %ni. Arvestades tsüklilise seisundi
       muutumist positiivsest SKP lõhest 2007. aastal negatiivseks 2008. aastal, eeldati, et
       tsükliliselt korrigeeritud puudujääk suureneb 3,0 %-lt SKPst 2007.–2008.
       majandusaastal 3,1 %-le SKPst 2008.–2009. majandusaastal. Eeldati, et tsükliliselt
       korrigeeritud puudujääk väheneb seejärel 2009.–2010. majandusaastal 2,9 %ni SKPst,
       peegeldades mittekohustuslike meetmete – sh 2008. aasta eelarves väljakuulutatud
       kõrgemate alkoholi ja mootorsõidukite maksude – koosmõju ning valitsemissektori
       kulude suhte väikest kavandatud langust. Osaliselt märkimisväärsete ennustatavate
       esmaste puudujääkide tõttu eeldatakse, et valitsemissektori koguvõla suhe SKPsse
       suureneb      43,2 %-lt     2007.–2008.       majandusaastal        47½ %-le       2009.–2010.
       majandusaastal.
   (7) Ühendkuningriigi 2008. aasta eelarves ametiasutuste poolt esitatud eelarvekavades on
       valitsemissektori eelarvepuudujääk 2008.–2009. majandusaastal 3,2 % SKPst ja
       langeb seejärel 2009.–2010. majandusaastal 2,8 %ni. Viimati nimetatud majandusaasta
       puudujääk on madalam kui vastav näitaja komisjoni talituste 2008. aasta
       kevadprognoosis (3,3 % SKPst), peamiselt erinevuste tõttu eeldatavas SKP kasvus
       2009.–2010. majandusaastal. 2008. aasta eelarve ja komisjoni talituste kevadprognoosi
       esitamise järel teatas Ühendkuningriik 13. mail 2008 täiendavate eelarvemeetmete
       võtmisest seoses muutustega üksikisiku tulumaksu määrades 2008.–2009.
       majandusaastal. Need muutused peaksid eeldatavalt vähendama üksikisiku tulumaksu
       laekumisi 2008.–2009. majandusaastal ja nende rahastamiseks võtab valitsemissektor
       täiendavat laenu. Kui muud näitajad jäävad samaks, tõuseb sellest tulenevalt 2008.–
       2009. majandusaastal komisjoni talituste eelarvepuudujäägi prognoos 0,2
       protsendipunkti võrra3, küündides umbes 3,5 %ni SKPst, ja samasugune mõju oleks
       sellel ka struktuursele puudujäägile. Lisaks viitab Ühendkuningriigi valitsuse
       teadaanne ohule, et ka 2009.–2010. majandusaastal võib eelarvepuudujääk
       kevadprognoosis eeldatud puudujäägiga võrreldes liigselt paisuda.
   (8) Arvestades asjakohaseid tegureid, mida on täpsustatud määruse (EÜ) nr 1467/97
       artikli 2 lõikes 3 ja uuritud artikli asutamislepingu 104 lõike 3 kohases komisjoni
       ettekandes, ei selgu Ühendkuningriigi puhul eriasjaolude olemasolu, mis annaks
       põhjust kõrvale kalduda tavalisest eelarvepuudujäägi korrigeerimise tähtajast. Kuigi
       SKP kasv peaks eeldatavalt 2008. ja 2009. aastal vastavalt majanduskasvu määrale
   3
       Ühendkuningriigi valitsuse 13. mai 2008. aasta teatises tulumaksu kohta väideti, et tulumaksu
       vähendamise kulud küündivad 2,7 miljardi naelsterlingini majandusaastal 2008–2009, mis komisjoni
       hinnangul moodustab 0,2 % SKPst.
ET                                               3                                                      ET
 ---pagebreak---             aeglustuma, tuues kaasa negatiivse SKP lõhe tekkimise, peaks SKP kasv jääma
            eeldatavalt positiivseks ja püsima kogu kevadprognoosiga hõlmatud ajavahemikul
            2008. ja 2009. aastal üle 1,5 %. Ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tähtaeg
            määratakse kindlaks kooskõlas eespool nimetatud määrusega, milles nähakse ette, et
            korrigeerimine peab olema lõpule viidud puudujäägi kindlakstegemisele järgneval
            aastal. Ühendkuningriigi puhul tehti puudujäägi olemasolu kindlaks 2008. aastal
            2008.–2009. majandusaastaks kavandatud puudujäägi alusel, mis ületas
            kontrollväärtuse 3 % SKPst. Sellest tulenevalt tuleks valitsemissektori eelarve
            puudujääki vähendada, nii et see oleks alla kontrollväärtuse 3 % SKPst hiljemalt
            2009.–2010. majandusaastal. Et korrigeerimine oleks jätkusuutlik, peavad
            Ühendkuningriigi ametiasutused komisjoni talituste kevadprognoosi kohaselt tagama
            struktuurse puudujäägi parandamise vähemalt 0,5 % võrra SKPst 2009.–2010.
            majandusaastal.
   (9)      Üldiselt on nõukogu arvamusel, et eelarve tasakaalustamise meetmed peaksid tagama
            jätkuva valitsemissektori eelarve tasakaalu paranemise ning olema samal ajal suunatud
            riigi rahanduse kvaliteedi parandamisele ja potentsiaalse majanduskasvu
            tugevdamisele. Ühendkuningriigi eelarve korrigeerimine peaks olema kooskõlas
            kõnealuste eesmärkidega,
   SOOVITAB JÄRGMIST:
   – Ühendkuningriigi ametiasutused peaksid lõpetama ülemäärasest eelarvepuudujäägist
       tingitud olukorra võimalikult kiiresti ja hiljemalt 2009.–2010. majandusaastaks kooskõlas
       nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikega 4, viies usaldusväärsel ja jätkusuutlikul
       moel valitsemissektori eelarvepuudujäägi alla 3 % SKPst.
   – Sel eesmärgil peavad ametiasutused komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoosi
       kohaselt tagama struktuurse puudujäägi parandamise vähemalt 0,5 % võrra SKPst 2009.–
       2010. majandusaastal.
   Nõukogu määrab Ühendkuningriigi ametiasutustele selleks vajalike meetmete võtmise
   tähtajaks 8. jaanuari 2009.
   Lisaks sellele kutsub nõukogu Ühendkuningriigi ametiasutusi üles pärast ülemäärase
   eelarvepuudujäägi korrigeerimist tagama eelarve jätkuva tasakaalustamise keskpika perioodi
   eesmärgi suunas, mis i) tagaks piisava varu eelarvepuudujäägi piiri (3 % SKPst) arvestades;
   ii) säilitaks mõistliku võla suhte, arvestades vananeva elanikkonna mõju majandusele ja
   eelarvele ning, iii) võttes arvesse eesmärke i) ja ii), võimaldaks läbi viia eelarve muudatusi,
   eriti silmas pidades riiklike investeeringute vajadusi.
   Käesolev soovitus on adresseeritud Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigile.
   Brüssel,
                                                  Nõukogu nimel
                                                  eesistuja
ET                                                  4                                              ET


title: Nõukogu soovitus, 11. juuli 2017, milles käsitletakse Austria 2017. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Austria 2017. aasta stabiilsusprogrammi kohta

text:
               9.8.2017

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 261/83

         NÕUKOGU SOOVITUS,
   11. juuli 2017,
   milles käsitletakse Austria 2017. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Austria 2017. aasta stabiilsusprogrammi kohta
   (2017/C 261/19)
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,
   võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,
   võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,
   võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,
   võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,
   võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,
   võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjon võttis 16. novembril 2016 vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2017) algust. Euroopa Ülemkogu kiitis 9.–10. märtsil 2017 heaks iga-aastases majanduskasvu analüüsis esitatud prioriteedid. 16. novembril 2016 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (2) alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles Austriat ei nimetatud ühena nendest liikmesriikidest, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta, mille Euroopa Ülemkogu kiitis heaks 9.–10. märtsil 2017. 21. märtsil 2017 võttis nõukogu vastu soovituse euroala majanduspoliitika kohta („euroala soovitus“) (3).

               (2)

               Kuna Austria rahaühik on euro ning majandus- ja rahaliidu riikide majandused on üksteisega tihedalt seotud, peaks Austria tagama allpool esitatud soovituses 1 kajastuva euroala soovituse täieliku ja õigeaegse täitmise.

               (3)

               2017. aasta aruanne Austria kohta avaldati 22. veebruaril 2017. Selles hinnati Austria edusamme nõukogu poolt 12. juulil 2016 vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmete võtmisel ja strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel.

               (4)

               Austria esitas oma 2017. aasta riikliku reformikava 21. aprillil 2017 ja oma 2017. aasta stabiilsusprogrammi 2. mail 2017. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (5)

               Asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi võeti arvesse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 2014.–2020. aasta programmide koostamisel. Nagu on nähtud ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 (4) artiklis 23, võib komisjon juhul, kui on vaja toetada asjaomaste nõukogu soovituste rakendamist, nõuda, et liikmesriik vaataks läbi oma partnerluslepingu ja asjaomased programmid ning teeks nende muutmise ettepanekud. Suunistes, milles käsitletakse seda, kuidas rakendada meetmeid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhususe sidumiseks usaldusväärse majandusjuhtimisega, esitas komisjon täiendavad üksikasjad selle kohta, kuidas ta kõnealust sätet kavatseb kasutada.

               (6)

               Austria suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning võlareeglit. Valitsuse 2017. aasta stabiilsusprogrammis eeldatakse, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk väheneb 2017. aastal kuni 1,0 %-ni SKPst ja saavutab 2021. aastal taseme 0,3 % SKPst. Keskpika perioodi eelarve-eesmärk, milleks on kuni 2016. aastani struktuurne eelarvepuudujääk 0,45 % SKPst ja seejärel 0,5 % SKPst, täidetakse prognoosi kohaselt 2019. aastal. Stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse järk-järgult langema 84,6 %-lt SKPst 2016. aastal 71,0 %-le SKPst 2021. aastal. Nende eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on optimistlik ning eeldab investeeringute ja ekspordi hoogsat kasvu 2017. ja 2018. aastal.

               (7)

               Stabiilsusprogrammist ilmneb, et pagulaste erakorralisel sissevoolul ja julgeolekuga seotud meetmetel on märkimisväärne mõju eelarvele, ning programmis esitatakse piisavad tõendid täiendavate eelarvekulude ulatuse ja olemuse kohta. Komisjoni hinnangul ulatusid pagulaste erakorralise sissevoolu ja julgeolekuga seotud meetmete tõttu lubatud lisakulud 2016. aastal vastavalt 0,25 %-ni SKPst ja 0,04 %-ni SKPst. 2017. aastal on julgeolekuga seotud meetmete täiendav mõju võrreldes 2016. aastaga hinnanguliselt 0,01 % SKPst. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõike 1 ja artikli 6 lõike 3 sätted võimaldavad nende lisakuludega arvestada, sest pagulaste sissevool ja suur terrorioht on erakorralised sündmused, nende mõju Austria riigi rahandusele on märkimisväärne ning jätkusuutlikkust ei seataks ohtu, kui lubataks ajutist kõrvalekaldumist keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast. Seepärast on 2016. aasta keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavat kohandamismäära vähendatud, et võtta arvesse pagulaste ja julgeolekuga seotud lisakulusid. 2017. aasta, sealhulgas selle lubatud lisakulude puhul antakse lõplik hinnang 2018. aasta kevadel, võttes aluseks Austria ametiasutuste esitatud andmed.

               (8)

               12. juulil 2016 esitas nõukogu Austriale soovituse tagada, et keskpika perioodi eelarve-eesmärgist kaldutaks kõrvale ainult nii palju, nagu on lubatud seoses erakorralisest pagulaste sissevoolust tingitud eelarvemõjuga, (5) ning teha sel eesmärgil 2017. aastal eelarvekohandus mahus 0,3 % SKPst, välja arvatud juhul, kui keskpika perioodi eelarve-eesmärgist on võimalik kinni pidada väiksema kohandusega. Arvestades komisjoni 2017. aasta kevadprognoosi, tuleb 2017. aastal struktuurne eelarvepositsioon hoida stabiilsena, võttes arvesse lubatud kõrvalekaldeid. Komisjoni prognoosi kohaselt on 2017. aastal oht sellest nõudest mõnel määral kõrvale kalduda. 2018. aastal peaks Austria komisjoni 2017. aasta kevadprognoosi arvestades tagama, et valitsemissektori esmaste netokulude (6) nominaalne kasvumäär ei ületa 2,2 %, mis vastab struktuurse eelarvepositsiooni paranemisele 0,3 % SKPst (7). Kui poliitikat ei muudeta, on Austrial 2018. aastal oht sellest nõudest mõnevõrra kõrvale kalduda. Samal ajal prognoositakse, et Austria täidab 2017. ja 2018. aastal võlareeglit. Üldiselt on nõukogu seisukohal, et Austria peab olema valmis võtma 2017. ja 2018. aastal nõuete täitmiseks täiendavaid meetmeid.

               (9)

               Elanikkonna kiire vananemise tõttu kujutavad pensioni- ja tervishoiukulud endast keskpikas ja pikaajalises perspektiivis keskmist ohtu Austria rahanduse jätkusuutlikkusele. Austria riiklikud pensionikulud on ülejäänud liikmesriikidega võrreldes suhteliselt suured ja kasvavad 2060. aastaks eeldatavasti 0,5 protsendipunkti SKPst. Liidu keskmine näitaja peaks samal ajavahemikul langema 0,2 protsendipunkti SKPst. Üks peamistest pensionikulude kasvu põhjustest on hiljutistest reformidest hoolimata madalana püsiv tegelik pensioniiga. Tegelik pensioniiga, väljendatuna keskmise tööturult lahkumise vanusena, on 62 aastat ja 6 kuud meeste puhul ning 61 aastat naiste puhul, mis on madalam kui liidu keskmine, st 63 aastat ja 7 kuud meeste puhul ning 62 aastat ja 7 kuud naiste puhul (2014). Naiste seadusjärgne pensioniiga (60 aastat) on lisaks üks madalamaid liidus ja seda hakatakse meeste omaga ühtlustama alles 2024. aastal. Seadusjärgse pensioniea sidumine oodatava eluea muutumisega aitaks tagada elanikkonna vananemise tingimustes pensionide jätkusuutlikkuse, muu hulgas tegeliku pensioniea tõstmise kaudu.

               (10)

               Riiklikud tervishoiukulud on juba praegu suured, kuid eeldatavalt kasvavad keskpikas ja pikaajalises perspektiivis märkimisväärselt: 2060. aastaks suurenevad need 1,3 protsendipunkti SKPst, liidus keskmiselt aga 0,9 protsendipunkti. Suuri tervishoiukulusid põhjustavad peamiselt ulatuslik haiglasektor ja vähem kuluka ambulatoorse ravi alakasutamine. Haiglate osa tervishoiuvaldkonna kogukuludest on üks suuremaid liidus. Hiljutised algatused esmatasandi tervishoiuteenuste paremaks osutamiseks tuleb seega täielikult ellu viia, muu hulgas toetades uusi rahastamislepinguid tervishoiuteenuste osutajate ja sotsiaalkindlustusfondide vahel. Lisaks ei kasuta Austria haiglasektor piisavalt ära tõhusaid hankemenetlusi, nagu liiduülesed hankemenetlused (0,23 % SKPst; liidu keskmine on 0,62 %), koondhanked ja hinnavälistel kriteeriumidel põhinevad hanked.

               (11)

               2017. aasta rahalise tasakaalustamise seadus on aidanud lihtsustada Austria eri valitsustasandite rahalisi suhteid. Austria eelarveraamistik on siiski eri pädevuste ja rahastamiskorralduse tõttu endiselt liiga keeruline ning seda nõrgestab asjaolu, et kohaliku ja riikliku tasandi piiratud pädevus maksude kogumisel ei ole ikka veel kooskõlas nende ulatuslike ülesannetega kulude kandmisel.

               (12)

               Tänu 2016. aasta maksureformile on maksukiil küll vähenenud 49,5 %-lt 46,7 %-le, kuid püsib võrreldes liidu keskmisega (40,6 %) suhteliselt suur (näitajad keskmise sissetulekuga ja lasteta üksikisiku puhul). Kuna maksuastmestikud ei ole inflatsiooniga seotud, hakkab maksukiil maksumäära korrigeerimata jätmise iga-aastase mõju tulemusena järk-järgult jälle suurenema. Seevastu ei kasutata peamiselt vananenud maksubaasi tõttu piisavalt ära rohkem majanduskasvu soodustavaid tuluallikaid, nagu korduvad omandimaksud. Korduvatest omandimaksudest saadav tulu on Austrias väga väike ja moodustab 0,2 % SKPst, samal ajal kui liidu keskmine oli 2014. aastal 1,6 %. Energia efektiivne maksumäär on Austrias samuti suhteliselt madal, mis osutab sellele, et keskkonnamaksusid, mis hõlmavad ka keskkonnahoidliku käitumise soodustamist, saaks paremini ära kasutada.

               (13)

               Tööturg toimib Austrias paremini kui enamikus liikmesriikides, kuid probleemid ei ole kadunud. Eelkõige ei kasutata tööturul täielikult ära naiste potentsiaali, mida näitab suur sooline palgalõhe, mis tuleneb muu hulgas osalise tööajaga töötamise suurest osakaalust. Sooline palgalõhe ulatus 2015. aastal 21,7 %-ni, samal ajal kui liidu keskmine oli 16,3 %. Keskmisest suurem osalise tööajaga töötavate naiste osakaal tuleneb peamiselt nende kohustustest laste ja eakate eest hoolitsemisel. 2015. aastal olid hoiuvõimalused tagatud 25,5 %-le alla 3-aastastest lastest, mis jääb ikka veel oluliselt alla Barcelona 33 % eesmärgile.

               (14)

               Austria on juba ületanud strateegia „Euroopa 2020“ haridusalased põhieesmärgid. OECD 2015. aasta rahvusvahelise õpilaste hindamise programmi (PISA) testi tulemused kinnitavad siiski, et haridustulemused sõltuvad märkimisväärselt sotsiaal-majanduslikust taustast. Lisaks on haridustulemused märksa halvemad sisserändaja taustaga õpilaste puhul. 2016. aastal oli välismaal sündinud õpilastel 2,7 korda suurem oht enne keskkooli lõpetamist koolist välja langeda kui teistel. Lõimumisprobleeme on ka Austrias sündinud sisserändajate lastel. Lisaks tuleb Austrial saada hakkama suure hulga varjupaigataotlejate ja pagulaste laste lõimisega haridussüsteemi.

               (15)

               Pangandussektori olukord pareneb pidevalt, ehkki aeglaselt. Austria pangad jäävad kapitaliseerituse tasemelt teiste liikmesriikide pankadele endiselt alla ja kodumaisel turul on nende kasumlikkus surve all. Välisturgudel on nende varade kvaliteet ja kasumlikkus mitmel pool Kesk-, Ida- ja Kagu-Euroopas veelgi paranenud, kuid kohati on nad endiselt haavatavad. Samal ajal on seoses kinnisvarahindade tõusu ja eluasemelaenude taastumisega veelgi tähtsam kohaldada makrotasandi usaldatavusmeetmeid.

               (16)

               Investeeringud hakkasid 2016. aastal Austrias jälle kasvama, kuid nõrk koht on endiselt VKEde investeeringud ja investeerimine teenustesektorisse. Austria on mõistnud, et ettevõtete asutamine ja kasvamine on tähtis uute investeeringute leidmiseks (lisaks asendusinvesteeringutele) ja sellega kaasnevaks töökohtade loomiseks. Seepärast on riik võtnud endale eesmärgi ulatuslikult toetada digitaalset üleminekut ning suurendada tavapäraselt madalat ettevõtete asutamise ja kasvu määra (7,4 % uusi ettevõtteid ja 7,3 % kiiresti kasvavaid ettevõtteid; liidu keskmine vastavalt 10,8 % ja 9,2 %). Teatatud on juba mõnest konkreetsest meetmest, millega ühelt poolt vähendatakse investeerimistõkkeid ja teiselt poolt parandatakse omakapitali rahastamise, ettevõtluse edendamise ja maksusoodustuste raamtingimusi.

               (17)

               Äriteenuste sektoris ja reguleeritud kutsealadel valitsevad endiselt suured regulatiivsed takistused, mis ületavad liidu keskmist, eriti arhitektide ja inseneride puhul. Ühtlasi on tööjõu voolavus nii nendel ametialadel kui ka juristidel, raamatupidajatel/maksunõustajatel, patendivolinikel, kinnisvaramaakleritel ja turismigiididel liidu keskmisest märgavalt väiksem, mis näib osutavat vähesele dünaamikale ja konkurentsile Austria kutseteenuste sektoris. Eespool nimetatud takistuste hulka kuuluvad muu hulgas: 1) arhitektidele, inseneridele ja patendivolinikele seoses osaluse ja ettevõtte õigusliku vormiga kehtestatud piirangud, 2) arhitektidele ja inseneridele kehtestatud piirangud valdkondadevaheliste ettevõtete asutamisel ning 3) arhitektidele, inseneridele ja turismigiididele reserveeritud tegevusalade eriti lai ulatus. Selliste takistuste vähendamine võiks hoogustada konkurentsi, mis tooks turule rohkem ettevõtteid ja pakuks tarbijale eeliseid madalamate hindade näol. Soovitused selle probleemi lahendamiseks esitati 2017. aasta jaanuaris komisjoni teatises, mis moodustas osa teenuseturgude takistustega tegelemiseks ettenähtud meetmete paketist.

               (18)

               Austria on teinud suuri jõupingutusi varjupaigataotlejate vastuvõtmiseks ning pagulaste ja teiste sisserändajate lõimimiseks. Sisserändaja taustaga inimeste, eriti väljaspool liitu sündinud naiste ja tööd otsivate pagulaste lõimimisega tööturule on siiski endiselt probleeme.

               (19)

               Komisjon on Euroopa poolaasta (2017) raames Austria majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2017. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2017. aasta stabiilsusprogrammi ja 2017. aasta riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Austriale esitatud soovituste järelmeetmeid. Arvesse ei ole võetud mitte üksnes nende asjakohasust Austria eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka nende vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist.

               (20)

               Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2017. aasta stabiilsusprogrammiga tutvunud ja tema arvamus (8) selle kohta kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1,

         SOOVITAB Austrial võtta 2017. ja 2018. aastal järgmisi meetmeid:

               1.

               Järgida oma eelarvepoliitikas stabiilsuse ja kasvu pakti ennetusliku osa nõudeid, mis eeldab, et 2018. aastal saavutatakse keskpika perioodi eelarve-eesmärk, võttes arvesse erakorraliste sündmuste tõttu lubatud ajutisi kõrvalekaldeid. Tagada tervishoiu- ja pensionisüsteemi jätkusuutlikkus. Ratsionaliseerida ja ühtlustada eri valitsustasandite pädevused ning viia omavahel kooskõlla nende rahastamine ja ülesanded kulude kandmisel.

               2.

               Suurendada naiste osalemist tööturul, sealhulgas alaliste hooldusteenuste pakkumise kaudu. Parandada ebasoodsas olukorras olevate, eriti aga sisserändaja taustaga noorte haridustulemusi. Edendada investeeringuid teenustesektorisse, vähendades haldus- ja regulatiivseid tõkkeid, lihtsustades turuletulekut ja toetades ettevõtete kasvu.

      Brüssel, 11. juuli 2017

            Nõukogu nimel

            Eesistuja

         T. TÕNISTE

      (1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

      (2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 25).

      (3)  ELT C 92, 24.3.2017, lk 1.

      (4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).

      (5)  Austrial on 2015. aastal erakorralisest pagulaste sissevoolust ja 2016. aastal julgeolekuga seotud meetmetest tulenenud eelarvemõju võrra lubatud kalduda vastavalt kuni 2017. ja 2018. aastani kõrvale keskpika perioodi eelarve-eesmärgist, sest kummalgi juhul võivad ajutised kõrvalekalded kokku kesta kolm aastat.

      (6)  Valitsemissektori netokulud saadakse, kui valitsemissektori kogukuludest arvatakse maha intressikulud, liidu programmidele tehtavad kulutused, mis korvatakse täielikult liidu fondide tuludest, ja kaalutlusõigusevälised muudatused töötuskindlustushüvitise kuludes. Valitsemissektori rahastatud kapitali kogumahutused põhivarasse on jaotatud 4 aasta peale. Kaalutlusõigusel põhinevad tulumeetmed või õigusaktide kohane tulude suurendamine arvatakse sisse. Ühekordsed tulu- ja kulumeetmed arvatakse välja.

      (7)  2018. aastal Austrialt nõutava kohanduse puhul on võetud arvesse 2016. aastal erakorraliste sündmuste tõttu lubatud ajutisi kõrvalekaldeid, mis võivad kesta kolm aastat.

      (8)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.