                       EUROOPA
                       KOMISJON
                                               Brüssel, 13.5.2015
                                               COM(2015) 269 final
                                     Soovitus:
                            NÕUKOGU SOOVITUS,
          milles käsitletakse Austria 2015. aasta riiklikku reformikava
ja esitatakse nõukogu arvamus Austria 2015. aasta stabiilsusprogrammi kohta
 ---pagebreak---                                             Soovitus:
                                    NÕUKOGU SOOVITUS,
                 milles käsitletakse Austria 2015. aasta riiklikku reformikava
      ja esitatakse nõukogu arvamus Austria 2015. aasta stabiilsusprogrammi kohta
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148
lõiget 4,
võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi
järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,1 eriti
selle artikli 5 lõiget 2,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust2,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone3,
võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,
võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,
võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,
võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,
võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust
ning arvestades järgmist:
(1)       Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus
          tööhõive ja majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb
          majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel. Strateegia keskendub esmatähtsatele
          valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu
          potentsiaali ja konkurentsivõime suurendamiseks.
(2)       13. juulil 2010 võttis nõukogu komisjoni ettepanekute põhjal vastu soovituse
          liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–
          2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta.
          Neid kahte dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks ning liikmesriikidel paluti
          neid oma majandus- ja tööhõivepoliitikas arvesse võtta.
(3)       Nõukogu võttis 8. juulil 2014 vastu soovituse, milles ta käsitles Austria 2014. aasta
          riiklikku reformikava ja esitas arvamuse Austria 2014. aasta ajakohastatud
1
         EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.
2
         COM(2015) 269.
3
         P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.
 ---pagebreak---      stabiilsusprogrammi kohta. Kooskõlas määrusega (EL) nr 473/20134 esitas komisjon
     28. novembril 2014 arvamuse Austria 2015. aasta eelarvekava kohta5.
(4)  28. novembril 2014 võttis komisjon vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi,6 mis
     tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2015) algust. Samal
     päeval võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi
     aruande,7 milles ei nimetatud Austriat liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult
     analüüsida.
(5)  Euroopa Ülemkogu kiitis 18. detsembril 2014 heaks prioriteedid investeeringute
     suurendamise, struktuurireformide kiirendamise ning vastutustundliku ja
     majanduskasvu soodustava eelarve konsolideerimise tagamiseks.
(6)  26. veebruaril 2015 avaldas komisjon Austria 2015. aasta riigiaruande8.
     Riigiaruandes hinnati Austria edusamme 8. juulil 2014 vastu võetud riigipõhiste
     soovituste täitmisel.
(7)  21. aprillil 2015 esitas Austria oma 2015. aasta riikliku reformikava ja 2015. aasta
     stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi
     seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.
(8)  Austria suhtes kohaldatakse stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning aastatel
     2014–2016 ka võlareegliga seotud üleminekukorda. 2015. aasta stabiilsusprogrammi
     kohaselt       kavatseb       valitsus vähendada     valitsemissektori     nominaalset
     eelarvepuudujääki järk-järgult 2015. aastal 2,2 %-ni SKPst ja 2019. aastaks 0,5 %-ni
     SKPst. Vastavalt stabiilsusprogrammile saavutati keskpika perioodi eelarve-eesmärk,
     milleks on struktuurne eelarvepuudujääk mitte üle 0,45 % SKP-st, 2014. aastal, ja
     valitsus plaanib sellest eesmärgist kogu programmiperioodi jooksul kinni pidada.
     Ümberarvutatud struktuurne eelarvepositsioon viitab siiski keskpika perioodi
     eesmärgist kõrvalekaldumisele alates 2015. aastast. Valitsemissektori võla suhe
     SKPsse peaks saavutama 2015. aastal tipptaseme 86,8 % juures ja seejärel järk-
     järgult vähenema kuni 79,7 %ni 2019. aastal. Programmis esitatud
     eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on usutav. 2016.
     aasta järgseks ajaks kavandatud eelarvepuudujäägi eesmärkide saavutamiseks
     võetavaid meetmeid ei ole aga piisavalt täpselt kirjeldatud. Komisjoni 2015. aasta
     kevadprognoosi põhjal eeldatakse, et struktuurne eelarvepositsioon kaldub 2015.
     aastal keskpika perioodi eelarve-eesmärgist kõrvale 0,4 % võrra SKPst.
     Kõrvalekaldumine süveneb märkimisväärselt 2016. aastal, mil struktuurne
     eelarvepositsioon halveneb prognooside kohaselt 0,6 % võrra SKPst võrrelduna
     keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutava struktuurilise
     kohandamise tasemega, mis on 0,3 % SKPst. Stabiilsuse ja kasvu paktis nõutavast
     tasemest kaldutaks seega kõrvale ligikaudu 0,9 % SKPst ja seetõttu on vaja võtta
     täiendavaid meetmeid. Samal ajal püsib koguvõla tase stabiilsusprogrammi ja
     komisjoni 2015. aasta kevadprognoosi kohaselt langusteel ning on kooskõlas aastatel
     2015 ja 2016 kohaldatava võlareegliga seotud üleminekukorraga. Nõukogu on
     stabiilsusprogrammile antud hinnangu põhjal ja komisjoni 2015. aasta
     kevadprognoosi arvesse võttes seisukohal, et on oht, et Austria ei täida stabiilsuse ja
     kasvu pakti nõudeid.
4
    ELT L 140, 27.5.2013, lk 11.
5
    C(2014) 8811 (final), 28.11.2014.
6
    COM(2014) 902, 28.11.2014.
7
    COM(2014) 904 (final), 28.11.2014.
8
    SWD(2015) 39 (final), 26.2.2015.
 ---pagebreak--- (9)  Valitsemissektori eri tasandite vahelised seosed on endiselt keerulised ja see pärsib
     avaliku halduse oluliste sektorite tõhusust. Austria on endiselt üks riikidest, mille
     piirkondlikul ja kohalikul tasandil kogutavate maksude tase protsendina SKP-st on
     ELi madalaim. Hoolimata laekuvate maksude madalast tasemest on keskvalitsusest
     madalamatel valitsemissektori tasanditel mitmesugused kulu- ja halduskohustused.
     Tulude ja kulukohustuste keerukus ja kooskõlastamatus ei aita kaasa laiaulatuslike
     poliitikareformide rakendamisele.
(10) Austria pensionisüsteemi pikaajalist eelarvelist jätkusuutlikkust ohustavad endiselt
     struktuursed probleemid. Austrias seni rakendatud reformid ei tundu olevat süsteemi
     pikaajalise eelarvelise jätkusuutlikkuse tagamiseks piisavad. Esiteks jääb tegelik
     pensioniiga tunduvalt allapoole ametlikku pensioniiga. Teiseks on naiste ametlik
     pensioniiga palju madalam kui meeste oma ja seda ei ole kavas enne 2024. aastat
     tõsta. Kolmandaks ei ole ametlik pensioniiga ikka veel seotud aina pikeneva
     keskmise eeldatava elueaga. Austria on võtnud mõned meetmed tegeliku pensioniea
     tõstmiseks. Selle tulemusena on tegelik pensioniiga nüüd 59,7 aastat (2014), ent jääb
     alla ELi keskmise, mis on 63,1 aastat (2013). Meetmeid on võetud ennetähtaegselt
     pensionile jäämise võimaluste ja invaliidsuskindlustuse kavade ärakasutamise
     vähendamiseks ning selle tulemusel on inimeste tööelu pikenenud. Samuti on
     suurendatud summat, mis arvatakse pensionist maha iga ennetähtaegselt pensionile
     jäämise aasta eest, ja pikendatud ennetähtaegselt pensionile jäämiseks vajalikku
     pensioniõiguslikku staaži. Kas nendel meetmetel on eelarvele ka tegelik positiivne
     mõju, ei ole veel selge.
(11) Austria kulutused tervishoiule on ELi suurimate hulgas. Praegu rakendatava
     tervishoiureformi (2013–2016) eesmärk on stabiliseerida need kulutused protsendina
     SKPst alates 2016. aastast. Paraku õõnestavad struktuuriprobleemid
     tervishoiusüsteemi eelarvelist jätkusuutlikkust ja tõhusust ka siis, kui reformid
     osutuvad edukaks. Praegu tuleks võtta meetmeid 2016. aastale järgnevaks
     perioodiks. Näiteks tuleks tagada, et rohkem patsiente saaks ambulatoorset ravi
     multidistsiplinaarsetes esmatasandi raviasutustes ja statsionaarse ravi keskmist
     pikkust tuleks veelgi vähendada.
(12) Austriale valmistab endiselt probleeme piisava kvalifikatsiooniga töötajate
     kättesaadavuse tagamine pikema aja jooksul. Töötuse määr on Austrias 5,6 % ja
     seega üks ELi madalamaid, aga tööjõu teatava osa potentsiaali tööturul ei ole
     täielikult ära kasutatud. Austria on võtnud mõned meetmed tööelu pikendamiseks,
     naiste tööturul osalemise hõlbustamiseks ja sisserändaja taustaga tööturu osaliste
     potentsiaali täielikumaks ärakasutamiseks, sealhulgas nende kvalifikatsiooni
     tunnustamise parandamiseks. Hiljuti rakendatud reformide mõju tuleb siiski
     tähelepanelikult jälgida ja kõnealuste inimrühmade tööturupotentsiaali täielikuks
     ärakasutamiseks on tarvis võtta rohkem meetmeid.
(13) 13. märtsil 2015 tutvustas Austria oma ulatuslikku maksureformi, mille eesmärk on
     muuta üksikisiku tulumaksu astmeid ja määrasid ning alandada eelkõige tulumaksu
     alammäära 36,5 %-lt 25 %-le. Maksusoodustusi tehakse hinnanguliselt 4,9 miljardi
     euro ulatuses ning perepoliitika ja teadustegevuse toetamiseks on kavandatud 300
     miljoni euro suurused lisakulutused. Maksureformi ettepanekus on kavas maksubaasi
     nihutamist osaliselt kompenseerida, võideldes maksudest kõrvalehoidumise vastu,
     vähendades avaliku sektori kulutusi, tõstes vähendatud käibemaksumäära mõnes
     valdkonnas 13 %-le ja suurendades kapitalitulumaksu määra 25 %-lt 27,5 %-le. Need
     reformiplaanid vastavad üldjoontes nõukogu 2014. aasta soovitustele. Nende abil
     suudetakse       tõenäoliselt    pakkuda       stiimuleid     töötamiseks      vähese
     teenimispotentsiaaliga isikutele ja leibkonna teistele palgasaajatele ning suurendada
 ---pagebreak---       leibkonna jaoks kasutada olevat tulu. Reform tuleks siiski rakendada nii, et see ei
      avaldaks mõju eelarvele.
(14)  Austria koolisüsteemi iseloomustab haridussüsteemist varakult lahkunud noorte
      väike arv, mis jääb tublisti alla ELi keskmise. Kutsehariduse ja -koolituse tugev ja
      hästitoimiv süsteem tagab suure hulga kvalifitseeritud töötajaid. Riik peab siiski
      tagama kehvema sotsiaal-majandusliku staatusega noortele, eelkõige sisserändaja
      taustaga noortele võimaluse parandada oma haridustulemusi ja selle kaudu oma
      tööalast konkurentsivõimet. Uue keskkooli (Neue Mittelschule) juurutamise
      hindamisel tuvastati puudujääke, millega tuleb veel tegeleda.
(15)  Euroopa poolaasta kontekstis on nõukogu Austriale järjekindlalt soovitanud
      parandada ja soodustada konkurentsi teenustesektoris, aga poliitiline reaktsioon
      sellele soovitusele on seni olnud tagasihoidlik. Teatavate kutsealade suhtes kehtivad
      endiselt piirangud seoses õigusliku vormi, osaluse ja tariifidega. Nendega luuakse
      regulatiivsed turulepääsu tõkked ja takistatakse teiste liikmesriikide kutsetöötajatel
      või spetsialiseerunud ettevõtjatel tegevuse alustamist Austrias. Austria vaatab praegu
      vastastikuse hindamise kontekstis läbi kutsealadele juurdepääsu andmise ja
      kutsetegevusega tegelemise eeskirju, et teha kindlaks, kas need on proportsionaalsed
      ja üldsuse huvides. Austria föderaalse konkurentsiameti ressursid ei ole võrreldes
      teiste liikmesriikide samasugustele ametitele eraldatavate ressurssidega piisavad ja
      see raskendab tõhusamate meetmete võtmist.
(16)  Austria pangandussektor on hästi vastu pidanud, aga lahendamist vajavad siiski veel
      mitmesugused probleemid nii riigisiseselt kui ka seoses tundlike välismaiste
      riskipositsioonidega. 2014. aastal paranes pangandussektori kapitalisatsioon veelgi,
      aga Austria pankade kasumlikkus oli endiselt surve all. EKP põhjaliku hindamise
      läbis 2014. aastal edukalt viis Austria kuuest suurimast krediidiasutusest. Ainsana ei
      läbinud seda Österreichische Volksbanken (ÖVAG). Austria tegi märkimisväärseid
      edusamme ÖVAG ja Hypo Group Alpe Adria (HGAA) restruktureerimisel. 2015.
      aasta veebruaris tuvastati aga 7,6 miljardi euro suurune kapitali puudujääk HGAA
      jagunemise tulemusena tekkinud varahaldusettevõtjas Heta Asset Resolution. Kuna
      Heta Asset Resolution on 100 % riigi omandis, kehtestas valitsus ettevõtte
      võlakirjade põhisumma- ja intressimaksetele (umbes 10 miljardi euro väärtuses) 15-
      kuulise moratooriumi, kasutades esimest korda pankade finantsseisundi taastamise ja
      kriisilahenduse direktiiviga kättesaadavaks tehtud uusi vahendeid.
(17)  Komisjon on Euroopa poolaasta raames Austria majanduspoliitikat põhjalikult
      analüüsinud ja avaldanud tulemused 2015. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka
      stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava ning eelnevatel aastatel Austriale
      esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid. Komisjon on hindamisel arvesse
      võtnud kõnealuste dokumentide asjakohasust Austria eelarve- ja sotsiaal-
      majanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga Euroopa Liidu üldise
      majandusjuhtimise tugevdamise vajadust silmas pidades ka nende vastavust ELi
      õigusnormidele ja suunistele, lisades ELi tasandi panuse tulevastesse riigi tasandil
      tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud soovitused kajastuvad
      allpool esitatud soovitustes 1–4.
(18)  Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu Austria stabiilsusprogrammi läbi
      vaadanud ja tema arvamus9 selle kohta kajastub eelkõige soovituses 1.
9
     Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.
 ---pagebreak--- (19)     Komisjon on Euroopa poolaasta raames analüüsinud ka euroala kui terviku
         majanduspoliitikat. Kõnealusele analüüsile tuginedes on nõukogu esitanud
         konkreetsed soovitused liikmesriikidele, kelle rahaühik on euro. Austria peaks
         tagama ka nende soovituste täieliku ja õigeaegse rakendamise,
SOOVITAB Austrial võtta 2015. ja 2016. aastal järgmisi meetmeid:
1.       Hoiduda aastatel 2015 ja 2016 kõrvale kaldumast keskpika perioodi eelarve-
         eesmärgist. Tagada, et tööjõu maksukoormuse vähendamiseks kavandatud
         maksureform ei avaldaks mõju eelarvele. Kooskõlastada omavahel paremini
         valitsemissektori eri tasandite rahastamis- ja kulukohustused. Võtta meetmeid
         pensionisüsteemi pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamiseks, sealhulgas ühtlustades
         plaanitust varem meeste ja naiste ametliku pensioniea ja sidudes selle keskmise
         eeldatava elueaga.
2.       Tugevdada meetmeid, millega suurendatakse eakamate töötajate ja naiste osalemist
         tööturul, parandades sealhulgas lastehoiu- ja pikaajalise hoolduse teenuste
         pakkumist. Astuda samme ebasoodsas olukorras noorte haridustulemuste
         parandamiseks.
3.       Kõrvaldada teenuste osutamist piiravad ebaproportsionaalsed              tõkked    ja
         interdistsiplinaarsete äriühingute asutamist piiravad takistused.
4.       Tegeleda finantssektori võimalike nõrkustega, eelkõige välismaiste riskipositsioonide
         ja varade ebapiisava kvaliteedi küsimusega.
Brüssel,
                                              Nõukogu nimel
                                              eesistuja


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,18.5.2016
            COM(2016) 297 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2009/416/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta Iirimaal

               Soovitus:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2009/416/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta Iirimaal

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 126 lõiget 12,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

               ning arvestades järgmist:

               (1)Komisjoni soovitust järgides otsustas nõukogu 27. aprillil 2009 otsusega 2009/416/EÜ
                  1
                Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 6 kohaselt, et Iirimaal on ülemäärane eelarvepuudujääk. Nõukogu märkis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk oli 2008. aastal 6,3 % SKPst ehk suurem kui aluslepingus sätestatud kontrollväärtus 3 % SKPst ja prognooside kohaselt pidi see 2009. aastaks suurenema 11 %ni. Valitsemissektori koguvõlg pidi prognooside kohaselt 2009. aastal ületama aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse 60 % SKPst.

               (2)Aluslepingu artikli 104 lõike 7 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõike 4 kohaselt esitas nõukogu komisjoni soovituse põhjal samal kuupäeval Iirimaale soovituse, et korrigeerida ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2013. aastaks. Kõnealune nõukogu soovitus avalikustati.

               (3)2. detsembril 2009 leidis nõukogu, et Iirimaa ametiasutused on võtnud tõhusaid meetmeid vastavalt nõukogu 27. aprilli 2009. aasta soovitustele, kuid pärast algse soovituse vastuvõtmist on Iirimaal toimunud ootamatud majandust kahjustavad sündmused, millel on olnud väga ebasoodne mõju riigi rahandusele. Seetõttu leidis nõukogu komisjoni soovitust järgides, et määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikes 5 sätestatud tingimused on täidetud, ja andis Iirimaale aluslepingu artikli 126 lõike 7 alusel uue soovituse eesmärgiga kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk 2014. aastaks
                  2
               .

               (4)7. detsembril 2010 leidis nõukogu, et Iirimaal olid toimunud ootamatud majandust kahjustavad sündmused, millel on olnud väga ebasoodne mõju riigi rahandusele, eriti seoses märkimisväärsete pangandussektori toetamise meetmetega, mida tuli rakendada. Seepärast andis nõukogu, järgides komisjoni soovitust, Iirimaale aluslepingu artikli 126 lõike 7 alusel uue soovituse, seades eesmärgi korrigeerida ülemäärane eelarvepuudujääk 2015. aastaks
                  3
               . Samal ajal, vastates Iirimaa taotlusele saada rahalist abi Euroopa Liidult, euroala liikmesriikidelt ja Rahvusvaheliselt Valuutafondilt (IMF), adresseeris nõukogu Iirimaale otsuse, mis käsitleb rahalise abi andmist ning spetsiifilisi finantsstabiilsuse ja jätkusuutliku majanduskasvu taastamise meetmeid
                  4
               . 16. detsembril 2010 kirjutasid komisjon ja Iirimaa ametiasutused alla konkreetseid majanduspoliitilisi tingimusi käsitlevale vastastikuse mõistmise memorandumile (edaspidi „vastastikuse mõistmise memorandum“).

               (5)Komisjon järeldas 24. augustil 2011, et Iirimaa on võtnud tõhusaid meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks aastaks 2015 vastavalt nõukogu 7. detsembri 2010. aasta soovitusele
                  5
               .

               (6)Kooskõlas määruse (EL) nr 472/2013 artikli 10 lõike 2 punktiga a vabastati Iirimaa eraldi aruandlusest ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames ja ta esitas aruanded oma finantsabiprogrammi raames.

               (7)Detsembris 2013 viis Iirimaa ELi ja IMFi finantsabiprogrammi edukalt lõpule, olles täitnud valdava enamiku programmis ettenähtud poliitilistest tingimustest ning taastanud investorite usalduse riigi ja pankade vastu.

               (8)Vastavalt aluslepingutele lisatud protokolli (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohta) artiklile 4 esitab komisjon andmed kõnealuse menetluse rakendamiseks. Selle protokolli kohaldamise osana peavad liikmesriigid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 479/2009
                  6
                artiklile 3 esitama kaks korda aastas (enne 1. aprilli ja 1. oktoobrit) andmed valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla kohta ning muud seotud muutujad.

               (9)Esitatud andmete põhjal peaks nõukogu tegema otsuse tunnistada kehtetuks otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta. Lisaks tuleks otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta tunnistada kehtetuks üksnes siis, kui i) komisjoni prognooside kohaselt ei ületa eelarvepuudujääk prognoosiperioodil kontrollväärtust 3 % SKPst
                  7
               .

               (10)Nende andmete põhjal, mille komisjon (Eurostat) esitas vastavalt määruse (EÜ) nr 479/2009 artiklile 14, on pärast 2016. aasta aprillis Iirimaa esitatud teatist, 2016. aasta stabiilsusprogrammi ja komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi võimalik teha järgmised järeldused.

               –Alates 2009. aastast, mil eelarvepuudujääk saavutas oma tipptaseme 11,5 % SKPst (kui mitte arvestada eelarvepuudujääki suurendavaid ühekordseid meetmeid, mis on seotud finantssektori toetamisega), on valitsemissektori eelarvepositsioon pidevalt paranenud: puudujääk langes 2014. aastal 3,8 %ni SKPst ja 2015. aastal 2,3 %ni SKPst (1,3 % SKPst, kui ühekordsed tehingud välja jätta
                  8
               ). Üldiselt tulenes eelarvepuudujäägi kahanemine peamiselt kulude piiramisest: jooksvate esmaste kulude osakaal SKPst vähenes 2010.–2015. aastal 8,5 %. Seda toetas tulude ja SKP suhtarvu suurenemine samal ajavahemikul 0,5 % võrra.

               –Iirimaa poolt 29. aprillil 2016 esitatud 2016. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt on 2016. aastal kavas vähendada eelarvepuudujääki 1,1 %ni SKPst ja 2017. aastal (eeldusel, et poliitikat ei muudeta) 0,4 %ni SKPst
                  9
               . Komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi kohaselt on 2016. aasta eelarvepuudujääk 1,1 % SKPst ja juhul, kui poliitikat ei muudeta, on 2017. aasta puudujääk 0,6 % SKPst. Seega peaks eelarvepuudujääk jääma prognoosiperioodil allapoole aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst.

               –Komisjoni hinnangul on struktuurne eelarvepositsioon (st majandustsükliga kohandatud valitsemissektori eelarvepositsioon ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) aastatel 2011–2015 paranenud 6,7 % SKPst.

               –Iirimaa valitsemissektori võla suhe SKPsse on pidevalt langenud, saavutades 2013. aastal haripunkti 120 %, ning prognooside kohaselt väheneb see kogu prognoosiperioodil. Valitsemissektori võlg langes 107,5 %-lt SKPst 2014. aastal 93,8 %-le SKPst 2015. aastal tänu nominaalse SKP järsule suurenemisele ja riigivarade müügile; prognooside kohaselt langeb see 2016. aastal 89,1 %ni SKPst. Prognooside kohaselt langeb valitsemissektori võlg 2017. aastal 86,6 %ni SKPst tänu soodsatele tsüklilistele tingimustele, ajalooliselt madalatele intressimääradele ja esmasele eelarveülejäägile.

               (11)Alates 2016. aastast ehk ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamisele järgnevast aastast kohaldatakse Iirimaa suhtes stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning Iirimaa peaks liikuma sobival kiirusel keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas, muu hulgas järgides kulueesmärki, ja täitma võlakriteeriumi vastavalt määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikele 1a. Eespool esitatut arvestades on olemas oht, et 2016. aastal kaldutakse keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamisel nõutud kohandamiskavast teataval määral kõrvale, kuid prognooside kohaselt vastab Iirimaa nõutud kohandamisele 2017. aastal. Prognooside kohaselt järgib Iirimaa mõlemal aastal võlareegliga seotud üleminekukorda. Üldiselt on vaja võtta 2016. aastal täiendavaid meetmeid.

               (12)Kooskõlas aluslepingu artikli 126 lõikega 12 tuleb nõukogu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta kehtetuks tunnistada, kui ülemäärane eelarvepuudujääk asjaomases liikmesriigis on nõukogu arvates kõrvaldatud.

               (13)Nõukogu on arvamusel, et ülemäärane eelarvepuudujääk Iirimaal on kõrvaldatud ning seega tuleks otsus 2009/416/EÜ kehtetuks tunnistada,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Üldhinnangust järeldub, et ülemäärane eelarvepuudujääk Iirimaal on kõrvaldatud.

               Artikkel 2

               Otsus 2009/416/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus on adresseeritud Iirimaale.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  Nõukogu 27. aprilli 2009. aasta otsus 2009/416/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta Iirimaal.

                     (2)
                  Nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovitus Iirimaa ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks.

                     (3)
                  Nõukogu 7. detsembri 2010. aasta soovitus Iirimaa ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks.

                     (4)
                  Nõukogu 7. detsembri 2010. aasta rakendusotsus Iirimaale liidu finantsabi andmise kohta.

                     (5)
                  Komisjoni teatis nõukogule „Hinnang meetmetele, mida Iirimaa on võtnud vastuseks nõukogu 7. detsembri 2010. aasta soovitusele kõrvaldada valitsemissektori ülemäärane eelarvepuudujääk“ (KOM(2011) 509 (lõplik), 24.8.2011).

                     (6)
                  Nõukogu 25. mai 2009. aasta määrus (EÜ) nr 479/2009 Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta (ELT L 145, 10.6.2009, lk 1).

                     (7)
                  Kooskõlas dokumendiga „Specifications on the implementation of the Stability and Growth Pact and Guidelines on the format and content of Stability and Convergence Programmes“ („Stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise täpsustused ning juhised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta“), 3. september 2012. Vt

                     http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf.

                     (8)
                  2015. aastal vahetati Allied Irish Bank’i kapitalibaasi kavandatud ümberkorraldamise raames osa valitsuse eelisaktsiatest lihtaktsiateks. Vahetamine toimus kõnealuste aktsiate kavandatava müügi ettevalmistamisel, mis oli osa Iirimaa valitsuse plaanist suunata pank tagasi eraomandisse. Kohaldatavate raamatupidamiseeskirjade alusel suurendas see vahetus Iirimaa valitsemissektori kulusid (ja seeläbi ka valitsemissektori eelarvepuudujääki) 2015. aastal.

                     (9)
                  Kuna veebruaris toimunud üldvalimistele järgnenud valitsuse moodustamise läbirääkimised olid aprilli lõpus veel pooleli, koostati Iirimaa esitatud 2016. aasta stabiilsusprogramm eeldusel, et poliitikat ei muudeta.


title: Soovitus: Nõukogu otsus, millega tühistatakse otsus 2005/694/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Itaalias

text:
   ET
ET    ET
 ---pagebreak---                     EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON
                                                     Brüssel 7.5.2008
                                                     SEK(2008) 574 lõplik
                                         Soovitus:
                                    NÕUKOGU OTSUS,
   millega tühistatakse otsus 2005/694/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta
                                          Itaalias
                                     (komisjoni esitatud)
ET                                                                                ET
 ---pagebreak---                                                  SELETUSKIRI
   1.         TAUST
   Asutamislepingu artiklis 104 on sätestatud, et liikmesriigid peavad hoiduma ülemäärasest
   eelarvepuudujäägist, ning on kehtestatud selle väljaselgitamise ja kõrvaldamise menetlus.
   Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust on üksikasjalikumalt kirjeldatud nõukogu määruses
   (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja
   selgitamise kohta)1, mis on stabiilsuse ja kasvu pakti osa. Asutamislepingu artikli 104 lõike 2
   kohaselt peab komisjon kontrollima eelarvedistsipliini järgimist kahe kriteeriumi alusel: a)
   kas kavandatud või tegeliku eelarvepuudujäägi suhe SKTsse ületab kontrollväärtuse 3 %,
   välja arvatud juhul, kui see suhe on oluliselt ja pidevalt vähenenud ning jõudnud
   kontrollväärtuse lähedasele tasemele; või kontrollväärtuse ületamine on ainult erandlik ja
   ajutine ning suhe on kontrollväärtuse lähedane ja b) kas valitsemissektori võla suhe SKTsse
   ületab 60 %-lise kontrollväärtuse (välja arvatud juhul, kui see suhe väheneb piisavalt ning
   läheneb kontrollväärtusele rahuldava kiirusega).
   Vastavalt asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevale
   protokollile esitab komisjon andmed ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamiseks.
   Kõnealuse protokolli kohaldamise osana peavad liikmesriigid vastavalt nõukogu määruse (EÜ)
   nr 3605/93 artiklile 4 esitama kaks korda aastas (enne 1. aprilli ja 1. oktoobrit) andmed
   valitsemissektori eelarve puudujäägi ja võla kohta ning muud seotud muutujad23.
   Komisjon algatas 7. juunil 2005 artikli 104 lõikes 3 sätestatud ettekande vastuvõtmisega
   Itaalia suhtes valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse, kuna nii 2003. kui
   ka 2004. aastal oli selle riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk 3,1 % SKTst ja
   valitsemissektori võlg 106–107 % SKTst4. Komisjoni soovituse alusel otsustas nõukogu 28.
   juulil 2005, et Itaalial on artiklile 104 lõike 6 vastav ülemäärane eelarvepuudujääk 5 .
   Tuginedes samuti komisjoni soovitusele, esitas nõukogu samal ajal artikli 104 lõike 7
   kohaselt Itaaliale soovitused kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2007.
   aastaks 6 . Itaalia ametiasutustel soovitati konkreetselt sellel eesmärgil: pidada 2005. aasta
   eelarvest rangelt kinni; võtta vajalikke meetmeid, et aastateks 2006–2007 tagada tsükliliselt
   kohandatud eelarvepuudujäägi kumulatiivne vähenemine 2005. aasta eelarvepuudujäägi
   tasemega võrreldes vähemalt 1,6 % võrra SKTst, kasutamata ühekordseid ja teisi ajutisi
   meetmeid, kusjuures vähemalt pool korrigeerimisest peaks toimuma 2006. aastal. Lisaks
   sellele soovitati Itaalia ametiasutustel tagada keskpikas plaanis esmase ülejäägi piisava taseme
   taastamisega, et valitsemissektori koguvõlg väheneks piisavalt ja läheneks kontrollväärtusele
   rahuldava kiirusega, mis oleks kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimisega.
   1
           EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1056/2005 (ELT L 174,
           7.7.2005, lk 5).
   2
           EÜT L 332, 31.12.1993, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2103/2005 (ELT L 337,
           22.12.2005, lk 1).
   3
           Viimased andmed Itaalia kohta on kättesaadavad veebilehel:
           http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal.
   4
           SEK(2005) 750. Pärast mitut korrigeerimist on teatatud, et praeguste arvestuste kohaselt oli ülemäärane
           eelarvepuudujääk nii 2003. kui 2004. aastal 3,5 % SKPst. Samade aastate kohta on võla suhet
           vähendatud ja see moodustab 104 % SKPst, mis tuleneb suurema SKP nominaalkasvu prognoosimisest.
   5
           ELT L 266, 11.10.2005, lk 57.
   6
           Kõik Itaalia ülemäärast eelarvepuudujääki käsitlevad dokumendid on kättesaadavad veebilehel:
           http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/excessive_deficit9109_en.htm.
ET                                                        2                                                        ET
 ---pagebreak---    Lisaks soovitati Itaalia ametiasutustel pöörata suuremat tähelepanu ka muudele teguritele kui
   netolaenud, näiteks eelarvevälistele rahastamisvahenditele, mis mõjutavad võlataseme
   muutumist. Veel kutsus nõukogu Itaalia ametiasutusi üles tagama eelarve tugevdamist riigi
   rahanduse keskpika perioodi sellise seisundi suunas, mis on tasakaalus või ülejäägiga ja mis
   on saavutatud, vähendades tsükliliselt kohandatud eelarvepuudujääki vähemalt 0,5 % võrra
   SKTst aastas pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamist, võtmata seejuures arvesse
   ühekordseid ja teisi ajutisi meetmeid.
   Lõpetuseks soovitas nõukogu Itaalia ametiasutustel                           tungivalt       veelgi    täiustada
   valitsemissektori andmete kogumist ja töötlemist.
   Tabel 1. Nõukogu 28. juulil 2005 kinnitatud kohandused
   % SKTst, kui ei ole osutatud teisiti        2005               2006                     2007
   Valitsemissektori eelarve seisund            –4,3      eelarvepuudujääk          eelarvepuudujääk
                                                              selgelt < 4               selgelt < 3
   Ajutised meetmed                              0,4
                                                                    –                         –
   Struktuurse seisundi muutus                               2006–2007. aastal (vähemalt) +1,6
                                                                    rohkem kui 2005. aastal
                                                              vähemalt pool sellest 2006. aastal
   p.m: SKT reaalkasv (%)                         0                1,5                       1,5
   Märkus: struktuurne seisund = tsükliliselt kohandatud seisund, välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised
   meetmed
   Allikas: artikli 104 lõike 7 kohane nõukogu soovitus, milles tsiteeritakse komisjoni talituste 2005. aasta kevade
   prognoose ja mis sisaldab hilisemaid hindamisi
   Komisjon võttis 22. veebruaril 2006. aastal, st pärast nõukogu soovituses sätestatud meetmete
   võtmise tähtpäeva möödumist, vastu teatise nõukogule, milles märgiti, et Itaalia võetud
   meetmed näivad olevat kooskõlas nõukogu soovitusega, ning et kuigi eelarveseisund oli
   endiselt ebakindel, ei ole täiendavad meetmed ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks
   selles etapis vajalikud7. Nõukogu toetas seda hinnangut oma 14. märtsi 2006. aasta istungil.
   Kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 12 tuleb nõukogu otsus ülemäärase
   eelarvepuudujäägi kohta komisjoni soovituse põhjal tühistada, kui ülemäärane
   eelarvepuudujääk asjaomases liikmesriigis on nõukogu arvates kõrvaldatud.
   7
            SEK(2006) 238.
ET                                                       3                                                           ET
 ---pagebreak---    2.        EELARVEPUUDUJÄÄGI HILJUTISED ARENGUD
   Riikliku statistikaameti 29. veebruaril 2008 esitatud andmed kinnitasid, et valitsemissektori
   eelarvepuudujääk oli nii 2003. kui ka 2004. aastal 3,5 % SKTst, seda pärast valitsemissektori
   esialgse eelarvepuudujäägi (3,1 % SKTst) mitmekordset korrigeerimist, millega seoses
   komisjon oli 2005. aastal algatanud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse Itaalia suhtes.
   Eelarvepuudujääk oleks nimetatud kahel aastal olnud ühekordsete meetmete võtmata jätmise
   korral isegi suurem, vastavalt 1,75 % ja 1,25 % võrra SKTst. Ligikaudu 5 % tasemelt SKTst
   1990. aastate lõpus oli esmane ülejääk langenud kiiresti 1,2 %ni 2004. aastal. 2005. aastal, kui
   SKT kasv pidurdus, küündis valitsemissektori eelarvepuudujääk 4,2 %ni SKTst, hoolimata
   eelarvepuudujääki vähendavatest ühekordsetest meetmetest, mis moodustasid 0,5 % SKTst,
   ning esmane ülejääk oli peaaegu täielikult haihtunud.
   Enne 2008. aasta aprilli Itaalia esitatud andmetest nähtub, et 2006. aastal toimus oluline
   eelarve kohandamine, kui valitsemissektori eelarvepuudujääk küündis 3,4 %ni SKTst8. See
   vastab ajakohastatud stabiilsusprogrammis 2005. aasta detsembris kehtestatud
   eelarvepuudujäägile 3,5 % SKTst 9 . Eelarvepuudujääki mõjutas negatiivselt valitsuse otsus
   kustutada ühe raudtee-ettevõtte kiirrongi projektiga seotud võlg, mis põhjustas
   eelarvepuudujäägi suurenemise 0,9 % võrra SKTst. SKT nominaalne kohandamine aastatel
   2005. ja 2006. peaaegu 0,9 protsendipunkti võrra tulenes tulude kasvust, millele lisandus
   kerge esmaste kulude suhte SKTsse vähenemine, mis saavutati tänu peaaegu olematule
   vahetarbimisele. See kaalus üles nimetatud raudtee-ettevõtte võla kustutamise. Paljude
   tuluartiklite märkimisväärne suurenemine oli seotud 2006. aasta eelarveseaduse mitmete
   meetmetega ning aasta keskel vastu võetud rahanduspoliitika lisapaketiga. Käibemaksu ning
   üksiksiku ja ettevõtte tulumaksu laekumine suurenesid kõik igal aastal 0,3 protsendipunkti
   SKTst.
   2006. aastal oli tulu, arvestamata ühekordseid meetmeid, 1,5 protsendipunkti SKTst suurem
   kui 2005. aastal, samal ajal vähenes kulu, arvestamata ühekordseid meetmeid, üle 0,25
   protsendipunkti SKTst. Välja arvatud ühekordsed ja ajutised meetmed, 10 vähenes
   eelarvepuudujääk 2005. aasta 4,8 % tasemelt 2006. aastal 3 %-le SKTst.
   2006. aastal paranes struktuurne seisund (ehk eelarve seisund ilma tsükliliste ja ühekordsete
   meetmete mõjuta) võrreldes 2005. aastaga 1,7 protsendipunkti SKTst, mis on selgelt rohkem
   kui nõukogu 2005. aasta juuli artikli 104 lõike 7 kohases soovituses esitatud 0,8
   protsendipunkti nõue.
   8
           2006. aasta eelarvepuudujääk korrigeeriti enne 2008. aasta aprilli teatatud 4,4 % SKTst allapoole
           (Eurostati 23. aprilli 2007. aasta pressiteade nr 55 ja 22. oktoobri 2007. aasta pressiteade nr 142).
           Korrektsioon tuleneb peamiselt väiksemast kapitalikulust, mis tekkis Euroopa Kohtu otsusest
           ametiautode käibemaksu kohta tulenevast otsusest laiendada käibemaksutagastust aastatele, mil esitatud
           nõuded kinnitati, mitte 2006. aasta kohta, nagu oli esialgu kavas.
   9
           Programm ning komisjoni ja nõukogu hinnang sellele on kättesaadavad veebilehel:
           http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
   10
           Ühekordsete ja ajutiste meetmete tõttu suurenes 2006. aastal eelarvepuudujääk 0,4 % võrra SKPst.
           Eelarvepuudujääki suurendava võlakustutamise kõrval käsitletakse järgmiseid tehinguid
           eelarvepuudujääki vähendatavate ühekordsete meetmetena: kinnisvaramüük (0,1 % SKPst) ning
           ettevõtete varade ümberhindamise maksud (0,4 % SKPst). 2005. aasta ajakohastatud
           stabiilsusprogrammis kavandati, et ühekordsete meetmete abil vähendatakse eelarvepuudujääki 2006.
           aastal 0,3 % võrra SKPst.
ET                                                        4                                                       ET
 ---pagebreak---    Komisjoni (Eurostati) esitatud andmete põhjal pärast Itaalia poolt enne 2008. aasta aprilli
   esitatud aruannet11 moodustas valitsemissektori eelarvepuudujääk 2007. aastal 1,9 % SKTst.
   On väga vähe tõenäoline, et valitsemissektori kontode edasine läbivaatamine suurendaks 2007.
   aasta eelarvepuudujäägi osakaalu üle 3 % SKTst.12
   2007. aasta kohta esitatud eelarvepuudujääk 1,9 % SKTst, sealhulgas SKT üldist
   eelarvepuudujääki 0,2 % võrra SKTst suurendavad ühekordsed meetmed,13 on palju väiksem
   kui 2006. aasta stabiilsusprogrammis kavandatud 2,8 % SKTst, mis hõlmas eelarvepuudujääki
   vähendavaid ühekordseid meetmeid 0,1 % ulatuses SKTst. Kavandatust parem tulemus
   saavutati tänu 2006. aasta eelarvepuudujäägi positiivsele üldmõjule, arvestamata ühekordseid
   meetmeid, tänu millele oli eelarvepuudujääk 1,5 protsendipunkti võrra 2006. aasta
   ajakohastatud stabiilsusprogrammis hinnatust väiksem. 2007. aasta eelarveseadusega vastu
   võetud parandusmeetmete rakendamine oli tõhus, kuid head algseisundit nõrgestasid siiski
   2007. aasta jooksul otsustatud teatavad lisakulud, peamiselt sotsiaaltoetused ja kapitalikulud.
   Eelarvepuudujäägi kohandamine 2007. aastal 1,5 protsendipunkti võrra SKTst võrreldes 2006.
   aastaga saavutati tänu tulude suhte SKTsse jätkuvale olulisele suurenemisele 1,2
   protsendipunkti võrra. Nii üksikisiku kui ka ettevõtte tulumaksu suurenemine peatas
   otsustavalt ajutiste sissetulekute vähenemise, mis tuleneb ettevõtte varade ümberhindamisest,
   ning kaudsete maksude suhte SKTsse vähenemise, mis tuleneb peamiselt naftatoodete
   aktsiisimaksu         langusest.         Koondamistasuskeemi            (TFR)       suunamine          Itaalia
   sotsiaalkindlustusameti alla selgitab peaaegu 0,4 protsendipunkti suurust sotsiaalmaksu
   osakaalu suurenemist SKTst14. Kulude poolel tasakaalustas võrreldes 2006. aastaga oluliselt
   madalamat (ühekordne meede) kapitalikulu osaliselt intressikulude suurenemine. Praeguste
   esmaste kulude osakaal SKTst vähenes 2006. ja 2007. aasta vahel oluliselt töötajate hüvitiste
   aeglase kasvu tõttu, mis peegeldas 2006. aastal makstud kopsakate võlgade puudumist, mida
   suuresti kompenseeris rahaliste sotsiaaltoetuste suurenemine. Üldiselt vähenesid esmased
   kulud ligikaudu 0,75 protsendipunkti SKTst, kusjuures kogukulud vähenesid 2007. aastal
   ligikaudu 0,25 protsendipunkti SKTst.
   2007. aastal suurenes tulu ühekordseid meetmeid arvestamata võrreldes 2006. aastaga 1,5
   protsendipunkti SKTst, samal ajal kui kulu ühekordseid meetmeid arvestamata suurenes üle
   11
           Eurostati 18. aprilli 2008. aasta pressiteade nr 54.
   12
           Eelarvepuudujäägi suhe korrigeeritakse tavaliselt üles- või allapoole pärast kevadise teatise esmast
           avaldamist. Mõned varasemad korrigeerimised on Itaalias olnud küllaltki suured. 2007. aasta kohta
           viimati esitatud eelarvepuudujäägi ja eelarvepuudujäägi kontrollväärtuse vahe on siiski piisavalt suur,
           mistõttu on vähe tõenäoline, et läbivaatamise tõttu suureneks 2007. aasta eelarvepuudujääk üle 3 %
           SKTst.
   13
           Hinnanguliselt 0,2 % SKTst eelarvepuudujääki suurendavate ühekordsete meetmete mõju 2007. aastal
           tuleneb 0,2 % SKTst hõlmavatest eelarvepuudujääki vähendavatest ühekordsetest meetmetest, hõlmates
           kinnisvaramüügitehingutest ja ettevõtte varade ümberhindamise maksudest tulenevaid laekumisi, ning
           0,4 % eelarvepuudujääki suurendavatest ühekordsetest meetmetest, mis sisaldavad: i) 31. detsembril
           2007 vastu võetud otsust lõpetada maksukogujate kohustus maksta valitsusele teatavas ulatuses ette
           järgmisel aastal kogutavad maksud (0,3 % SKTst), ning ii) hüvitada maksumaksjate esitatud nõuded
           pärast Euroopa Kohtu otsust Itaalia käibemaksusüsteemi vastu seoses ametiautodega (alla 0,1 % SKTst).
   14
           2007. aasta eelarveseaduses sätestati, et vähemalt 50 töötajaga tööandjad peaksid suunama
           koondamistasude skeemi (Trattamento di Fine Rapporto – TFR) rahavood, mida töötajad ei kanna üle
           erapensioniskeemidesse, uude skeemi, mille lõi Itaalia sotsiaalkindlustusamet (Istituto Nazionale della
           Previdenza Sociale – INPS). INPS skeemi akumuleerunud vood registreeritakse valitsemissektori
           tuluna, mis vähendab eelarvepuudujääki, kuid neist tulenevad kohustused valitsuse jaoks töötajatele
           makstava koondamistasu kujul muutuvad järk-järgult täiendavaks valitsemissektori kulutuseks.
           Nimetatud sätte eelarvepuudujääki vähendav mõju aja jooksul väheneb ning 8–9 aasta jooksul
           oodatakse täiendavate tulude ja kulude tasakaalustumist.
ET                                                          5                                                      ET
 ---pagebreak---    0,25 protsendipunkti võrra SKTst. Välja arvatud see ning muud ühekordsed ja ajutised
   meetmed, oli 2007. aastal eelarvepuudujääk 1,7 % SKTst.
   Struktuurne seisund ehk tsükliliselt kohandatud eelarve seisund ühekordseid meetmeid
   arvestamata on 2007. aastal hinnanguliselt paranenud ligikaudu 1,25 protsendipunkti SKTst.
   2006.–2007. aasta jooksul ulatus struktuurse puudujäägi korrigeerimine kuni 3
   protsendipunktini SKTst. See ületab piisava kindlusvaruga vähemalt 1,6 protsendipunkti,
   mida nõuti artikli 104 lõike 7 kohases nõukogu 2005. aasta juuli soovituses.
   Kooskõlas artikli 104 lõike 7 kohases nõukogu soovituses esitatud üleskutsega, et Itaalia
   parandaks edaspidi valitsemissektori andmete kogumist ja töötlemist, on Itaalia vähendanud
   statistilisi lahknevusi. E-valitsuse arendamine on viinud eelarvetehinguid käsitleva teabe
   tõhusama kogumiseni. Teatavad puudused on küll jäänud, näiteks oluline erinevus lisandunud
   ja kogutud sotsiaalmaksude vahel 2006. ja 2007. aastal. Pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi
   menetluse teatist 2005. aasta septembris avaldas Eurostat Itaalia andmed lahtiste küsimusteta.
   3.         EELARVEPUUDUJÄÄGI PROGNOOSID 2008. AASTAKS JA EDASISEKS
   Vastavalt komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoosile on oodata valitsemissektori
   eelarvepuudujäägi suurenemist 2,3 %ni SKTst, kusjuures SKT reaalkasv on 0,5 %.
   Arvestamata ühekordseid ja ajutisi meetmeid ehk reaalvarade müügist ja teatavate
   ühekordsete maksude lõppmaksetest saadavat tulu, oleks 2008. aasta eelarvepuudujääk ikkagi
   alla kontrollväärtuse, s.o 2,4 % SKTst. 2007. aasta novembris oli Itaalia ajakohastatud
   stabiilsusprogrammis ametlik eelarvepuudujäägi eesmärk 2008. aastaks 2,2 % SKTst,
   sisaldades eelarvepuudujääki vähendavaid ühekordseid meetmeid ligikaudu 0,1 % SKTst.
   Hoolimata sellest, et eelarvepuudujäägi tulemus 2007. aastal oli hinnatust parem, korrigeeriti
   12. märtsil 2008 ametlikku eelarvepuudujäägi prognoosi 2008. aastaks ülespoole ning seda
   kinnitati 2008. aasta aprilli teatises. Korrigeerimine sisaldab SKT oodatust väiksemat
   reaalkasvu (0,6 % võrreldes ajakohastatud programmis esitatud 1,5 %ga SKTst), aga ka
   eelarve kõrvalekaldeid. 2008. aasta eelarvepuudujäägi kergelt madalamat hinnangut
   kevadprognoosis selgitab eeldus, et seoses investeeringutega jätkuvad teatavad viivitused
   eelarve täitmises. Kevadprognoosis on samuti kavandatud madalamad intressikulud.
   Komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoosis, mille kohaselt on 2008. aasta
   eelarvepuudujääk 2,3 % SKTst, ennustatakse, et võrreldes 2007. aastaga moodustab
   nominaalkasv ligikaudu 0,5 protsendipunkti SKTst, hoolimata kapitalikulude järsust
   vähenemisest, mis kajastab 2007. aastal lisandunud olulisi ühekordseid kulutusi.
   Nominaalpuudujäägi kavandatud halvenemine ei peegelda üksnes aeglustuvat majanduskasvu,
   vaid ka 2008. aasta eelarve negatiivset mõju ning teatavaid ekspansiivseid meetmeid, mida
   esialgselt kavandati 2007. aastal, ning muid meetmeid, mis võeti 2008. aasta esimestel kuudel.
   Täpsemalt on 2008. aasta eelarves kavandatud rahastada valitsemissektori palgakokkulepet
   kohalikul tasandil 2006.–2007. aastaks, sealhulgas võlgnevused (ametlikus prognoosis
   suureneb palgafond 2008. aastal üle 6 % ja 2009. aastal väheneb mõõdukalt), kohaliku
   omandimaksu vähenemine, madalam tulu üüri mahaarvamise õiguse tõttu ja töötushüvitiste
   teatav suurenemine. Eelarveseaduses on samuti sätestatud nii ettevõtte tulumaksumäära kui ka
   tootmistegevuse suhtes kehtestatud piirkondliku maksumäära reform, mille positiivne mõju
   eelarvele 2008. aastal muutub 2009. aastal negatiivseks ning seejärel neutraalseks. 2007.
   aastal heaks kiidetud teatavad täiendavad sotsiaaltoetused ja investeeringud ning
   tootmistegevuse suhtes kehtestatud piirkondlike maksude vähendamine 2006. aasta
   eelarveseaduses avaldab 2008. aasta eelarvele ebasoodsat mõju. Parlament võttis 2008. aasta
   veebruaris vastu teatavaid väiksema tähtsusega meetmeid, mis tähendavad lisakulu ja
   väiksemat tulu. Üldiselt peaksid 2008. aastal kulud – ühekordseid meetmeid arvesse võtmata
ET                                               6                                                ET
 ---pagebreak---    – suurenema 0,5 protsendipunkti võrra SKTst, kuna tagasihoidlik langus intressi- ja
   kapitalikulude määrades ühekordseid meetmeid arvestamata peaks olema suurem kui
   praeguste esmaste kulutuste suurenemise hüvitamine. Tulud – ühekordseid meetmeid arvesse
   võtmata – peaksid 2008. aastal vähenema ligikaudu 0,2 protsendipunkti SKTst.
   Kui poliitikat ei muudeta, sõltuvad 2008. aasta eelarveprognoosid käimasolevast kohtuasjast,
   eelkõige seoses asjaoluga, et tootmistegevuse suhtes kehtestatud piirkondlikku maksu ei saa
   maha arvata tulumaksu maksubaasist. Oht on olemas ka majanduskasvu seisukohast. Lisaks
   põhjustavad olulised muudatused ettevõtete maksustamises suurt ebakindlust mõlemale
   poolele.
   Komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoosis, mis põhineb eeldusel, et poliitika ei muutu
   ja SKT reaalkasv on 0,8 %, on kavandatud, et 2009. aastal suureneb valitsemissektori
   eelarvepuudujääk tasapisi kuni 2,4 %ni SKTst. Prognoositud mõõdukas tõus tuleneb
   vähenevast maksukoormast, eriti madalamast ettevõtte tulumaksust, mis on nii omal
   äranägemisel võetud meetmete kui ka negatiivse majandustsükli tulemus. 2007. aasta
   novembris kavandati ajakohastatud stabiilsusprogrammis eelarvepuudujäägiks 1,5 % SKTst
   ning SKT reaalkasvuks oli 1,6 %. Nagu rõhutatud nõukogu arvamuses Itaalia 2007. aastal
   ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta,15 ei olnud kõnealuses programmis esitatud eelarve
   kohandamiseks parandusmeetmeid.
   Struktuurse seisundi prognoositav halvenemine 2008. aastal rohkem kui 0,25 protsendipunkti
   SKTst võrreldes 2007. aastaga selgelt ei ole selgelt kooskõlas iga-aastase vähenemisega
   vähemalt 0,5 % SKTst pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimist, nagu on
   sätestatud stabiilsus- ja kasvupaktis ning tuletatud meelde artikli 104 lõike 7 kohases nõukogu
   otsuses. Nõukogu märkis oma arvamuses 2007. aasta ajakohastatud stabiilsusprogrammi
   kohta, kus prognoositi struktuurse seisundi paranemist 0,25 protsendipunkti võrra 2008. aastal,
   et struktuurne seisund võib 2008. aastal halveneda oluliselt, kui ei säilitata kavandatust
   paremat 2007. aasta lähteseisundit. Vastavalt sellele kutsus nõukogu Itaaliat üles tugevdama
   2008. aasta eelarve eesmärki, et tagada ambitsioonikam kohandamine, ja tugevdama seejärel
   eelarvet, võttes konkreetseid meetmeid, et tagada keskpika perioodi eesmärgi saavutamine
   programmiperioodi jooksul ehk 2011. aastaks.
   15
           ELT C 49, 22.2.2008, lk 49.
ET                                                  7                                              ET
 ---pagebreak---    4.        VÕLA MUUTUMINE JA PROGNOOSID
   Riikliku statistikaameti 29. veebruaril 2008 esitatud andmetest nähtus, et valitsemissektori
   võlg oli nii 2003. kui ka 2004. aastal ligikaudu 104 % SKTst, seda pärast puudujäägi esialgse
   taseme 106–107 % SKTst mitmekordset korrigeerimist ning mis oli täheldatud ajal, kui Itaalia
   suhtes algatati ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus peamiselt SKT taseme kõrgema
   prognoosi tõttu. 2005. aastal suurenes võla suhe SKTst esimest korda kümne aasta jooksul 2
   protsendipunkti. Esmane ülejääk ei aidanud selle vähendamisele peaaegu üldse kaasa,
   kusjuures loiu majanduskasvu tõttu ületas valitsemissektori võla kaudne intressimäär suuresti
   SKT nominaalkasvu, tuues kaasa suuresti negatiivse lumepalliefekti. Valitsemissektori võlg
   suurenes taas 2006. aastal, hoolimata esmase ülejäägi suurenemisest ja lumepalliefektist, mille
   negatiivne mõju oli vähenenud. Nimetatud aastal avaldas varude muutuste korrigeerimine
   eriliselt negatiivset mõju võla arengule, peamiselt likviidsete varade akumuleerimise tõttu, et
   rahastada käibemaksu tagasimakseid seoses Euroopa Kohtu otsusega ametiautode käibemaksu
   kohta (vt joonealune märkus 8). 2007. aastal vähenes valitsemissektori võla suhe SKTsse 2,5
   protsendipunkti ehk 104 %ni SKTst, jõudes taas 2004. aasta tasemele. See tulemus saavutati
   tänu suurenenud esmasele ülejäägile, mis ületas 3 % SKTst. Varude muutuste korrigeerimine
   aitas samuti kaasa võla suhte vähenemisele, kuna riigi likviidsed varad vähenesid võrreldes
   eelmise aastaga 2007. aasta lõpuks oluliselt põhjusel, et maksumaksjatele tuli tagastada
   oodatust oluliselt vähem käibemaksu. Lisaks aitas varude muutuste korrigeerimisele kaasa
   kapitali jaotamine, mis ulatus riigiettevõtte (SACE SpA) puhul ligikaudu 0,2 %ni SKTst.
   Võla vähendamine 2006.–2007. aastal põhines suureneval esmasel ülejäägil ja oluliste,
   normaalset taset ületavate võlga kasvatavate toimingute puudumisel ning mis näib olevat
   kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimisega. Kuigi prognoosi kohaselt esmane
   ülejääk väheneb 2008. aastal ja meetmeid selle tõstmiseks keskpikas plaanis ei ole esitatud,
   oodatakse 2008. ja 2009. aastal võla suhte vähest langemist (eeldusel et poliitika ei muutu).
   Komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoosi kohaselt, eeldusel et poliitika ei muutu,
   väheneb valitsemissektori võla suhte vähenemist 2008. ja 2009. aastal, kuigi esmase ülejäägi
   halvenemise ja majanduskasvu masendava languse tõttu toimub see aeglasemas tempos.
   Majanduskasvu ja eelarve arenguga seotud ohud kehtivad ka võla suhte SKTsse puhul.
   5.        JÄRELDUSED
   Valitsemissektori eelarve puudujääk suurenes 3,5 %-lt SKTst 2003. aastal 4,2 %-le SKTst
   2005. aastal. Seejärel vähenes see 2006. aastal 3,4 %ni SKTst ning 2007. aastal 1,9 %ni,
   jõudes alla kontrollväärtuse 3 % SKTst. Eelarvepuudujäägi vähendamise meetmed on
   peamiselt püsivat laadi. Eelarvepuudujääk oleks ühekordsete meetmete puudumisel olnud
   2006. ja 2007. aastal isegi madalam. 2006.–2007. aastal paranes struktuurne seisund, s.t
   tsükliliselt parandatud eelarveseisund, ühekordseid ja ajutisi meetmeid arvesse võtmata,
   selgelt rohkem, kui nõukogu soovitus muuta eelarve täitmist vähemalt 1,6 protsendipunkti
   võrra. Komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks nominaalpuudujääk
   2008. aastal suurenema 2,3 %ni SKTst (sealhulgas ligikaudu 0,1 %ni SKTst küündivad
   ühekordsed meetmed, ilma milleta eelarvepuudujääk oleks siiski alla 3 % SKTst) ning
   eeldusel et poliitikat ei muudeta, 2,4 %ni SKTst 2009. aastal. Sellest nähtub, et
   eelarvepuudujääki on usaldusväärselt ja jätkusuutlikult vähendatud alla ülemmäära 3 %
   SKTst.
ET                                                 8                                               ET
 ---pagebreak---    Pärast 10 aastat kestnud langustendentsi kuni alla 104 % SKTst 2004. aastal (rohkem kui 121
   %-lt SKTst 1994. aastal) suurenes valitsemissektori võla suhe 2005. aastal 2 protsendipunkti
   võrra SKTst ning seejärel 0,6 protsendipunkti 2006. aastal. Võla suhe vähenes 2007. aastal
   taas 104 % tasemele SKTst. Võla suhte arengut mõjutas oluliselt ajutine võlga kasvatav
   finantstehing 2006. aastal ja selle pöördtehing 2007. aastal. Ilma selle tehinguta oleks võla
   suhe 2006. aastal jäänud suuremalt jaolt stabiilseks, kajastades esmase ülejäägi paranemist
   kooskõlas nõukogu soovitusega. Vastavalt komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoosile
   peaks võla suhe 2009. aastaks vähenema ligikaudu 102,5 %ni, eeldusel et poliitikat ei
   muudeta. Võla suhet võib pidada vähenenuks kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi
   parandusega 2007. aastal.
   Üldise hinnangu kohaselt on ülemäärane eelarvepuudujääk Itaalias kõrvaldatud. Vastavalt
   sellele soovitab komisjon, et nõukogu tühistaks oma otsuse ülemäärase eelarvepuudujäägi
   olemasolu kohta Itaalias.
ET                                               9                                               ET
 ---pagebreak---        Tabel 2. Eelarvemuutused aastatel 2003–2009
                                                                                2007              2008              2009
 % SKTst, kui ei ole osutatud teisiti            2003      2004 2005    2006
                                                                              tulemus  SP (2)  KOM        SP (2) KOM(3)    SP(2)
 Valitsemissektori eelarve seisund                –3,5     –3,5 –4,2    –3,4   –1,9     –2,4   –2,3       –2,2    –2,4     –1,5
                                                                                (–2,4)
 – Kogutulu(5)                                    44,8     44,2 43,8    45,4   46,6     46,2   46,4       46,3    46,4     45,9
 – Kogukulu(5)                                    48,3     47,7 48,0    48,8   48,5     48,6   48,7       48,5    48,7     47,9
 millest: – intressikulu                           5,1      4,7  4,5     4,6    5,0      4,8     4,9        4,9    4,9      4,9
                                                                                (5,0)
 – kapitali kogumahutus põhivarasse                2,5      2,4  2,4     2,4    2,4      2,7     2,4        2,5    2,4      2,6
 Esmane eelarveseisund                             1,6      1,2  0,3     1,3    3,1      2,5    2,6        2,6    2,5      3,4
                                                                                (2,6)
 Ühekordsed ja ajutised meetmed                    1,7      1,3  0,6    –0,4   –0,2      0,2    0,1        0,1    0,0      0,1
 Struktuurne eelarveseisund(1)                    –5,1     –4,7 –4,5    –2,8   –1,5     –2,2   –1,9       –2,0    –1,6     –1,3
                                                                                (–2,2)
 Struktuurne esmane eelarveseisund(1)              0,0      0,0  0,0     1,8    3,5      2,6    3,1        2,9    3,3      3,6
 Valitsemissektori koguvõlg(4)                   104,3 103,8 105,8 106,5 104,0 105,0           103,2 103,5 102,6          101,5
                                                                                (103,0)
 Võla suhte muutus (a) = (b) + (c) + (d)          –1,3     –0,5  2,0     0,6   –2,5     –1,8   –0,8       –1,6    –0,6     –2,0
 Sissemaksed: – esmane tasakaal (b)               –1,6     –1,2 –0,3    –1,3    –3,1    –2,5    –2,6       –2,6   –2,5     –3,4
                  – lumepalliefekt (c)             1,9      0,5  1,9     0,9    1,1      0,1     1,5        0,9    2,0      1,5
                  – varude muutuse
                                                  –1,6      0,3  0,5     1,0    –0,5     0,6     0,4        0,2   –0,1     –0,1
 kohandamine (d)
 p.m SKT reaalkasv (%)                             0,0      1,5  0,6     1,8    1,5      1,9    0,5        1,5    0,8      1,6
                                                                                (0,6)
 p.m SKT lõhe                                     –0,2      0,0 –0,6 –0,3 –0,3 –0,6            –1,0       –0,6    –1,6     –0,6
 (1)
            Tsükliliselt kohandatud (esmane) eelarveseisund, välja arvatud ühekordsed ja ajutised meetmed.
 (2)
             Programmi raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste arvutatud tsükliliselt kohandatud ja struktuurne
             seisund ning SKT lõhed.
 (3)
            Eeldusel et poliitikat ei muudeta.
 (4)
            Koguvõla osakaalu muutust saab osadeks lahutada järgmiselt:
             Dt Dt −1 PDt ⎛ Dt −1 it − y t              ⎞ SFt
                  −        =         + ⎜⎜      *        ⎟⎟ +
             Yt      Yt −1     Yt       ⎝ Yt −1 1 + y t  ⎠ Yt
             kus t on aja alaindeks; D, PD, Y ja SF on vastavalt valitsemissektori võlg, esmane eelarvepuudujääk, nominaalne
             SKT ja varude muutuse kohandamine, ning i ja y kujutavad keskmist võla maksumust ja SKT nominaalkasvu.
             Sulgudes olev liige kujutab lumepalliefekti.
 (5)
             Eelarvet käsitlevad andmed, mis on esitatud 2009. aasta kevadprognoosis, põhinevad eeldusel, et õigusakte ei
             muudeta. Valitsemissektori eelarve seisundi saavutamiseks kavandati täiendavaid meetmeid, millel on positiivne
             mõju 0,4 % SKTst.
 Allikas: Komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoos (KOM) ja 2007. aasta novembri ajakohastatud stabiilsusprogramm
 (SP) (sulgudes 2008. aasta märtsi uus ametlik prognoos, mis põhineb eeldusel, et õigusakte ei muudeta).
ET                                                              10                                                             ET
 ---pagebreak---                                                   Soovitus:
                                          NÕUKOGU OTSUS,
    millega tühistatakse otsus 2005/694/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta
                                                   Itaalias
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 104 lõiget 12,
   võttes arvesse komisjoni soovitust
   ning arvestades järgmist:
   (1)     Nõukogu otsusega 2005/694/EÜ 16 , millega järgiti komisjoni soovitust vastavalt
           asutamislepingu artikli 104 lõikele 6, jõuti järeldusele, et Itaalial on ülemäärane
           eelarvepuudujääk. Nõukogu märkis, et valitsemissektori eelarve puudujääk ületas nii
           2003. kui ka 2004. aastal küll kontrollväärtust (milleks on 3 % SKTst), kuid oli sellele
           ligilähedane, ning valitsemissektori koguvõlg oli nimetatud aastatel ligikaudu 106–107
           % SKTst, mis selgelt ületab asutamislepingus sätestatud kontrollväärtust 60 % SKTst,
           ning see ei olnud viimastel aastatel rahuldava kiirusega vähenenud.
   (2)     Nõukogu esitas komisjoni soovituse põhjal 28. juulil 2005 Itaaliale soovituse
           kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 7 ja nõukogu 7. juuli 1997. aasta
           määruse (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise
           kiirendamise ja selgitamise kohta) 17 artikli 3 lõikega 4 kõrvaldada ülemäärane
           eelarvepuudujääk hiljemalt 2007. aastaks. Soovitus avaldati.
   (3)     Kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 12 tuleb nõukogu otsus ülemäärase
           eelarvepuudujäägi kohta tühistada, kui ülemäärane eelarvepuudujääk asjaomases
           liikmesriigis on nõukogu arvates kõrvaldatud.
   (4)     Vastavalt ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevale protokollile, mis on
           lisatud asutamislepingule, esitab komisjon andmed menetluse rakendamiseks.
           Kõnealuse protokolli kohaldamise osana esitavad liikmesriigid vastavalt nõukogu 22.
           novembri 1993. aasta määruse (EÜ) nr 3605/93 artiklile 4 kaks korda aastas (enne 1.
           aprilli ja 1. oktoobrit) andmed valitsemissektori eelarve puudujäägi ja võla kohta ning
           muud seotud muutujad18.
   16
           ELT L 266, 11.10.2005, lk 57.
   17
           EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1056/2005 (ELT L 174,
           7.7.2005, lk 5).
   18
           EÜT L 332, 31.12.1993, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2103/2005 (ELT L 337,
           22.12.2005, lk 1).
ET                                                     11                                                   ET
 ---pagebreak---    (5) Nende andmete alusel, mis komisjon (Eurostat) esitas vastavalt määruse (EÜ) nr
       3605/93 artikli 8g lõikele 1 pärast Itaalia poolt enne 1. aprilli 2008 esitatud teatist,
       ning komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoosi alusel on võimalik teha järgmised
       järeldused:
         –    pärast suurenemist 3,5 %-lt SKTst 2004. aastal 4,2 %-le SKTst 2005. aastal
              vähenes valitsemissektori eelarve puudujääk 2006. aastal 3,4 %ni SKTst ja
              seejärel 2007. aastal 1,9 %ni SKTst ehk alla kontrollväärtuse, milleks on 3 %
              SKTst. Arvestamata ühekordsete meetmete mõju eelarvele, oleks
              eelarvepuudujääk 2007. aastal 1,7 % SKTst. Sellega on saavutatud
              ajakohastatud stabiilsusprogrammis 2006. aasta detsembris kehtestatud
              eesmärk, milleks on 2,8% SKTst;
         –    kohandamine toimus tänu püsivale maksutulu suurenemisele 2006. ja 2007.
              aastal, mis ületas suuresti ootused. See oli peamiselt tänu võetud meetmete
              oodatust tõhusamale mõjule ning prognoositavast mingil määral kõrgemale
              majanduskasvule. Pärast prognoositud 0,25 protsendipunktilist halvenemist
              SKTst 2005. aastal leitakse, et struktuurne seisund (s.t tsükliliselt kohandatud
              eelarvetasakaal ühekordseid ja ajutisi meetmeid arvestamata) on paranenud
              2006. ja 2007. aastal vastavalt 1,75 ja 1,25 protsendipunkti võrra SKTst;
         –    2008. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks 2008. aastal eelarvepuudujääk
              suurenema 2,3 %ni SKTst, millest 0,1 % SKTst moodustab ühekordsete
              meetmete tulemusena kinnisvaramüügist laekunud tulu. Eelarveseisundi
              eeldatav halvenemine tuleneb praeguste esmaste kulutuste suhte SKTst
              suurenemisest ning madalamatest jooksvatest maksudest. Seda tasakaalustas
              osaliselt kapitalikulu prognoositud vähenemine, mis kajastab 2007. aastal
              lisandunud olulisi ühekordseid kulutusi. Kuigi eelarvepuudujäägi prognoos 2,3
              % SKTst ületab üksnes pisut ajakohastatud stabiilsusprogrammis 2007. aasta
              novembris sätestatud ametliku eelarvepuudujäägi eesmärki 2,2 % SKTst,
              prognoositi seda, kasutades hinnangulist eelarvepuudujääki 2007. aastal, mis
              oli oluliselt suurem kui esitatud tulemus. Kevadprognoosi kohaselt 2009. aastal
              (eeldusel et poliitikat ei muudeta) eelarvepuudujääk 2,4 % SKTst. See
              tähendab, et eelarvepuudujääki on usaldusväärselt ja jätkusuutlikult vähendatud
              alla ülemmäära, milleks on 3 % SKTst. Struktuurne seisund halveneb
              prognooside kohaselt rohkem kui 0,25 protsendipunkti SKTst 2008. aastal ning
              paraneb 2009. aastal 0,25 protsendipunkti, eeldusel et poliitikat ei muudeta.
              Seda tuleb vaadelda keskpikas perspektiivis eelarveseisundi eesmärgi
              saavutamise taustal, milleks Itaalia puhul on struktuurse tasakaalu saavutamine;
         –    pärast 10 aastat kestnud vähenemist alla 104 % SKTst 2004. aastal (rohkem kui
              121 %-lt SKTst 1994. aastal) suurenes valitsemissektori võla suhe 2005. aastal
              2 protsendipunkti võrra SKTst ning seejärel 2006. aastal 0,6 protsendipunkti,
              jõudes 106,5 %ni SKTst. Võla suhe vähenes 2007. aastal taas 104 %ni SKTst.
              Võla suhte arengut mõjutas oluliselt ajutine võlga suurendav finantstehing, s.t
              likviidsete varade akumuleerimine 2006. aastal ja selle pöördtehing 2007.
              aastal. Ilma selle tehinguta oleks võla suhe 2006. aastal jäänud suuremalt jaolt
              stabiilseks, kajastades esmase ülejäägi paranemist kooskõlas nõukogu
              soovitusega. Vastavalt komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoosile peaks
              võla suhe 2009. aastaks vähenema ligikaudu 102,5 %ni, eeldusel et poliitikat ei
              muudeta. Võla suhet võib pidada vähenenuks kooskõlas ülemäärase
              eelarvepuudujäägi kõrvaldamisega 2007. aastal.
ET                                             12                                               ET
 ---pagebreak---    (6)    Nõukogu arvates on ülemäärane eelarvepuudujääk Itaalias kõrvaldatud ja otsus
          2005/694/EÜ tuleks seetõttu tühistada,
   ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
                                             Artikkel 1
   Üldise hinnangu kohaselt on ülemäärase eelarvepuudujääk Itaalias kõrvaldatud.
                                             Artikkel 2
   Otsus 2005/694/EÜ tühistatakse.
                                             Artikkel 3
   Käesolev otsus on adresseeritud Itaalia Vabariigile.
   Brüssel,
                                               Nõukogu nimel
                                               eesistuja
ET                                               13                                    ET


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,18.5.2016
            COM(2016) 340 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Austria 2016. aasta riiklikku reformikavaja esitatakse nõukogu arvamus Austria 2016. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Austria 2016. aasta riiklikku reformikava

                  ja esitatakse nõukogu arvamus Austria 2016. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 5 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust
                  2
               ,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone
                  3
               ,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)26. novembril 2015 võttis komisjon vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi,
                  4
                mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2016) algust. 17.–18. märtsil 2016 kiitis Euroopa Ülemkogu iga-aastase majanduskasvu analüüsis esitatud prioriteedid heaks. 26. novembril 2015 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande,
                  5
                milles nimetati Austriat ühe liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal päeval võttis komisjon vastu ka soovituse nõukogu soovituse kohta, milles käsitletakse euroala majanduspoliitikat
                  6
               . 18.–19. veebruaril 2016 kiitis Euroopa Ülemkogu soovituse heaks ja 8. märtsil 2016 võttis nõukogu selle vastu. Kuna Austria rahaühik on euro ning majandus- ja rahaliidu riigid on üksteisega tihedalt seotud, peaks Austria tagama nende soovituste täieliku ja õigeaegse rakendamise.

               (2)2016. aasta aruanne Austria kohta
                  7
                avaldati 26. veebruaril 2016. Selles hinnati Austria edusamme nõukogus 14. juulil 2015 vastu võetud riigipõhiste soovituste järgimisel ja talle strateegiaga „Euroopa 2020” ettenähtud eesmärkide saavutamisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi. 8. märtsil 2016 esitas komisjon põhjaliku analüüsi tulemused.
                  8
                Komisjon järeldab oma analüüsi põhjal, et Austrias ei esine makromajanduslikku tasakaalustamatust.

               (3)26. aprillil 2016 esitas Austria oma 2016. aasta riikliku reformikava ja 27. aprillil 2016 oma 2016. aasta stabiilsusprogrammi. Et võtta arvesse kõnealuste programmide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (4)Asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi on võetud arvesse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 2014.–2020. aasta programmide koostamisel. Määruse (EL) nr 1303/2013 artikliga 23 on nähtud ette, et komisjon võib paluda liikmesriigil oma partnerlusleping ja vastavad programmid üle vaadata ning teha ettepanekuid nende muutmiseks, kui see on vajalik nõukogu soovituse rakendamise toetamiseks. Komisjon esitas kõnealuse sätte kasutamise täiendavad üksikasjad suunistes selle kohta, kuidas rakendada meetmeid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhususe sidumiseks usaldusväärse majandusjuhtimisega
                  9
               .

               (5)Stabiilsusprogrammist ilmneb, et pagulaste erakorralisel sissevoolul on märkimisväärne mõju eelarvele, ning programmis esitatakse piisavad tõendid täiendavate eelarvekulude ulatuse ja olemuse kohta. Komisjoni arvamuse kohaselt ulatus abikõlblike täiendavate kulude summa 2015. aastal 0,09 %-ni SKPst ning praeguse prognoosi kohaselt ulatub see 2016. aastal 0,26 %-ni SKPst. Võrreldes 2016. aasta eelarvekavaga, milles eeldati aastatel 2015 ja 2016 täiendavaid kulusid vastavalt 0,08 % ja 0,16 % ulatuses SKPst, on need summad korrigeeritud suuremaks. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõike 1 ja artikli 6 lõike 3 sätted võimaldaksid põhimõtteliselt arvestada selle lisakuluga, sest pagulaste sissevool on ebatavaline sündmus, selle mõju Austria rahandusele on märkimisväärne ning keskpika perioodi eesmärgist ajutise kõrvalekaldumise lubamine ei seaks ohtu riigi rahanduse jätkusuutlikkust. Aastal 2015, mil Austria täitis oma keskpika perioodi eelarve-eesmärgi, ei kasutanud ta ajutise kõrvalekalde võimalust. Ent tagamaks, et Austriale lubataks samasugust ajutist kõrvalekallet, mis on lubatud riikidele, mis ei ole veel oma keskpika perioodi eelarve-eesmärki saavutanud, lubatakse Austrial oma keskpika perioodi eelarve-eesmärgist aastatel 2016 ja 2017 kõrvale kalduda summa võrra, millele tal olnuks õigus 2015. aastal. Lõplik hinnang 2016. aasta võimaliku täiendava kõrvalekalde kohta, sealhulgas abikõlblike summade kohta, antakse 2017. aasta kevadel, lähtudes Austria ametiasutuste esitatud vaatlusandmetest.

               (6)Austria suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti paranduslikku osa ja võlareegliga seotud üleminekukorda. 2016. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt näeb valitsus ette, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk kasvab 2016. aastal 1,6 %-ni SKPst ning kahaneb seejärel järk-järgult 2020. aastaks 0,4 %-ni SKPst. Keskpika perioodi eelarve-eesmärki, milleks on kuni 2016. aastani struktuurne eelarvepuudujääk 0,45 % SKPst ning alates 2017. aastast muudetud kujul struktuurne puudujääk 0,5 % SKPst, täidetakse prognoosi kohaselt alates 2018. aastast. Ümberarvutatud struktuursest eelarvepositsioonist ilmneb siiski, et keskpika perioodi eelarve-eesmärk suudetakse täita alles alates 2019. aastast. Stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse olema 2015. aastal haripunktis (86,2 %) ning vähenema 2020. aastaks järk-järgult 76,6 %-ni. Neid eelarveprognoose toetav makromajanduslik stsenaarium on usutav, kuid samas ei ole kavandatud eelarvepuudujäägi eesmärkide saavutamiseks alates 2017. aastast võetavaid meetmeid piisavalt täpselt kirjeldatud. Komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi kohaselt valitseb 2016. aastal mõningase kõrvalekaldumise oht. Kui aga hinnangus jätta arvesse võtmata ka praegu 2016. aastaks prognoositav erakorralise pagulaste sissevoolu täiendav mõju, peaks Austria 2016. aastal eeldatavasti stabiilsuse ja kasvu pakti nõuded täitma. Kui poliitikat ei muudeta, on 2017. aastal oht kalduda soovitatud eelarvekohandusest märkimisväärselt kõrvale. 2017. aastaks prognoositud kõrvalekalle ei oleks aga enam märkimisväärne, kui võtta arvesse täiendavat kõrvalekallet, mis on seotud erakorralise pagulaste sissevoolu eelarvemõjuga ja mida võidakse lubada aastaks 2016. Samas suudab Austria eeldatavasti 2016. aastal järgida võlareegliga seotud üleminekukorda ja 2017. aastal, pärast üleminekuperioodi lõppu, saavutada võla vähendamise sihttaseme. Stabiilsusprogrammile antud hinnangu põhjal ja komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi arvesse võttes on nõukogu seisukohal, et on olemas risk, et Austria ei täida stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid. Seepärast tuleb tal nõuete täitmiseks võtta 2016. ja 2017. aastal täiendavaid meetmeid.

               (7)Hiljutise maksureformi mõju eelarvele ei ole veel lõplikult selgunud. Võttes meetmeid riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tagamiseks, tuleks võtta arvesse, et vaatamata hiljutistele reformidele on tööjõu maksukoormus endiselt kõrge ja Austria maksukiil on teiste Euroopa riikidega võrreldes suur. Samal ajal kasutatakse suhteliselt vähe majanduskasvu enam toetavaid maksuallikaid, mille kasutamine võimaldaks vähendada tööjõu maksukoormust. Probleemi lahendamiseks oleks kasu meetmetest, millega vähendatakse tööjõu maksukoormust, nihutades maksukoormust muudele allikatele, mis pärsivad majanduskasvu vähem.

               (8)55–64-aastaste tööhõivemäär 2015. aastal oli 46,3 % (ELi keskmine oli 53,3 %), millega Austria oli liikmesriikide seas 19. kohal. Alates 2014. aastast on kehtinud täiendavad meetmed tegeliku pensioniea tõstmiseks ning need on avaldanud ka teatavat mõju. Aeg näitab, kas need meetmed aitavad pöörata suundumust, mille kohaselt Austrias jääb pensioniiga keskpikas perspektiivis maha ELi keskmisest. Oodatava eluea pikenemise tõttu pikeneb ka pensioniiga. Naiste seadusega ettenähtud pensioniiga on kavas tõsta ja ühtlustada meeste omaga, kuid seda tehakse järk-järgult alates 2024. aastast kuni 2033. aastani. Austrias ei ole seadusega ettenähtud pensioniiga seotud oodatava eluea pikenemisega. Komisjoni hinnangute kohaselt võtavad 2040. aastal pensionikulud SKPst 0,8 % rohkem kui 2013. aastal. Prognoositakse, et pikas perspektiivis (2060. aastaks) suurenevad pensionikulud 0,5 % võrra SKPst. Ka tervishoiukulud kasvavad 2013.–2040. aastal 1 % võrra SKPst, 2060. aastaks aga 1,3 % võrra SKPst. Tervishoiukulude suurenemine koos prognoositava pikaajalise hoolduse kulude suurenemisega kujutab endast keskmist riski Austria rahanduse jätkusuutlikkusele.

               (9)Eri valitsustasandite (liidu-, liidumaa- ja kohaliku omavalitsuse tasandi) vaheline eelarvekorraldus on keeruline ning paljudes poliitikavaldkondades, näiteks tervishoius, ei ole tulude ja kuludega seotud ülesanded tasakaalus. OECD 2014. aasta andmete kohaselt on riigi tasandist madalama tasandi valitsuste pädevuses teha eri poliitikavaldkondades valitsemissektori kulutusi 16 % ulatuses SKPst, kuid madalamal kui riigi tasandil kogutavate maksude osatähtsus on vaid ligikaudu 2 % SKPst. Selline keeruline struktuur on kulukas ja võib õõnestada eelarvedistsipliini. Võimalust probleem lahendada pakuvad praegu kestvad läbirääkimised selle üle, kuidas jaotada tulu kolme valitsemistasandi vahel alates 2017. aastast.

               (10)Austria töötuse määr on küll kogu aeg olnud üks ELi madalamaid, kuid on alates 2011. aastast tõusuteel ja jõudis 2015. aastal 5,7 %-ni. Noorte töötuse määr on samuti madal: 2015. aastal oli tööta 10,6 % 15–24-aastastest. Austria tööhõive määr on kõrge. Naiste tööhõive määr on kõrgem kui ELis keskmiselt (70,2 %), kuid lastega seotud kohustuste ja eakate hooldamise vajaduse tõttu töötab suhteliselt suur osa naisi osalise tööajaga. Seetõttu on Austria sooline palgalõhe üks suuremaid ELis ja ka sooline pensionilõhe on suur. Eakate, s.t 55–64-aastaste töötajate tööhõivemäär on alla ELi keskmise.

               (11)Austria on juba ületanud strateegia „Euroopa 2020“ haridusalased põhieesmärgid. 2015. aastal oli koolist väljalangemise määr 7,3 % ning kolmanda taseme hariduse omandamise määr 38,7 %. Hariduse omandamine sõltub aga suuresti sotsiaal-majanduslikust taustast. Põlvkondadevaheline liikuvus hariduse valdkonnas on OECD riikidest, mille kohta on andmed olemas, üks väiksemaid. Välismaal sündinud õpilaste koolist väljalangemise määr on peaaegu kolm korda suurem kui põliselanike seas. Probleemiks on ka noorte (kohustuslikku kooliikka jõudnud ja vanemate) pagulaste ja sisserändajate lõimimine haridus- ja koolitussüsteemi.

               (12)Kuigi Austria pankadel esineb probleeme nii kodumaistel kui ka välisturgudel, on riiklikud ja Euroopa tasandi järelevalvemeetmed aidanud kõrvaldada Kesk-, Ida- ja Kagu-Euroopa varade kvaliteedi halvenemisest tulenevaid riske. Valitsemissektori arvepidamises on juba arvesse võetud mõju, mida raskustes olevate finantsasutuste ümberkorraldamine ja likvideerimine võib avaldada eelarvele. Kuigi uute riskide ilmnemine ei ole võimatu, tundub, et need saavad tuleneda üksnes mõne üksiku finantsasutuse vanadest probleemidest.

               (13)Austrias on investeeringute määr üle ELi keskmise kõigi SKP komponentide lõikes peale eluruumide. Investeerimine on Austrias olnud tagasihoidlik alates 2012. aastast, kuigi ettevõtete likviidsus on hea ja rahastamistingimused soodsad. Investeeringute ja majanduskasvu stimuleerimiseks tuleks kõrvaldada haldusnõuded ja -takistused. Näiteks teenuste valdkonnas esinevad regulatiivsed tõkked ja halduskoormus ei soodusta ettevõtete asutamist. 2015. aasta riigipõhistes soovitustes tõstatatud interdistsiplinaarsete äriühingute asutamist piiravate takistuste kaotamise küsimuse üle on Austrias alustatud arutelu, kuid seni ei ole otsuseid langetatud. Ettevõtlusteenuste valdkonnas on takistuseks eriti loanõuded ning äriühingu õigusliku vormi ja osalusega seotud kitsendused, mis summutavad turudünaamikat ja aeglustavad tootlikkuse kasvu. Tegevuskavas, mille Austria esitas reguleeritud kutsealadele juurdepääsu ja nendega tegelemist käsitleva vastastikuse hindamise tulemusel, on välja pakutud ainult piiratud arv meetmeid, kuigi kaugemale ulatuvate ettepanekute jaoks on selgelt ruumi.

               (14)Viimasel aastal toimunud suur pagulaste sissevool on toonud Austrias kaasa mitmeid sotsiaalseid ja majanduslikke tagajärgi. Kui lühikeses perspektiivis suurendab pagulaste sissevool avaliku sektori kulutusi ja loob täiendavat sisenõudlust, suurendades nõnda SKPd, siis keskpikas perspektiivis sõltub selle mõju tööhõivele ja majanduskasvule pagulaste edukast tööturualasest ja sotsiaalsest integreerimisest, sealhulgas haridusliku toe kaudu. See küsimus on poliitilises tegevuskavas tähtsal kohal nii ELi kui ka liikmesriigi tasandil ning seda jälgitakse ja analüüsitakse hoolikalt, mh 2017. aasta riigiaruandes.

               (15)Komisjon on Euroopa poolaasta raames Austria majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud tulemused 2016. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Austriale esitatud soovituste alusel võetud meetmeid. Arvesse on võetud nende asjakohasust Austria eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast ning vastavust ELi õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda tulevastesse riiklikesse otsustesse ELi tasandi panus ja tugevdada nii ELi üldist majandusjuhtimist. Euroopa poolaasta raames koostatud soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1–3.

               (16)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus
                  10
                selle kohta kajastub eelkõige soovituses 1,

               SOOVITAB Austrial võtta 2016. ja 2017. aastal järgmisi meetmeid:

               1.Tagada, et keskpika perioodi eelarve-eesmärgist kaldutaks aastatel 2016 ja 2017 kõrvale ainult nii palju, nagu on lubatud seoses 2015. aastal toimunud erakorralisest pagulaste sissevoolust tingitud eelarvemõjuga, ning teha sel eesmärgil 2017. aastal eelarvekohandus mahus 0,3 % SKPst, välja arvatud juhul, kui keskpika perioodi eelarve-eesmärgist on võimalik kinni pidada väiksema kohandusega. Tagada tervishoiu- ja pensionisüsteemi jätkusuutlikkus, sidudes seadusega ettenähtud pensioniea oodatava elueaga. Lihtsustada, ratsionaliseerida ja ühtlustada fiskaalsuhted ja -ülesanded eri valitsustasandite vahel.

               2.Suurendada naiste osalemist tööturul. Astuda samme ebasoodsas olukorras olevate, eriti aga sisserändetaustaga noorte haridustulemuste parandamiseks.

               3.Vähendada investeerimist takistavaid haldus- ja regulatiivseid tõkkeid, nagu loanõuded ning äriühingu õigusliku vormi ja osalusega seotud kitsendused, ning eelkõige teenuste valdkonnas interdistsiplinaarsete äriühingute asutamist piiravaid takistusi.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)
                  COM(2016) 340 (final).

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 ja P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 (final).

                     (5)
                  COM(2015) 691 (final).

                     (6)
                  COM(2015) 692 (final).

                     (7)
                  SWD(2016) 88 (final).

                     (8)
                  COM(2016) 95 (final).

                     (9)
                  COM(2014) 494 (final).

                     (10)
                  Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.