title: Komisjoni soovitus,  14. detsember 2005 , nõukogu direktiivi 95/53/EÜ kohase loomasöötade kooskõlastatud kontrolliprogrammi kohta aastaks 2006

text:
               22.12.2005

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 337/51

         KOMISJONI SOOVITUS,
   14. detsember 2005,
   nõukogu direktiivi 95/53/EÜ kohase loomasöötade kooskõlastatud kontrolliprogrammi kohta aastaks 2006
   (2005/925/EÜ)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse nõukogu 25. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/53/EÜ, milles määratakse kindlaks loomasöötade ametliku kontrollimise põhimõtted, (1) eriti selle artikli 22 lõiget 3,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               2005. aastal määratlesid liikmesriigid teatavad teemad, mida tuleks 2006. aastal kooskõlastatud programmi raames kontrollida.

               (2)

               Kuigi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. mai 2002. aasta direktiiviga 2002/32/EÜ (loomatoidus leiduvate soovimatute ainete kohta) (2) on kehtestatud aflatoksiini B1 piirnorm söötades, puuduvad ühenduse eeskirjad teiste mükotoksiinide, näiteks ohratoksiini A, zearalenooni, desoksünivalenooli, fumonisiinide, T-2 ja HT-2 toksiini kohta. Teabe kogumine nende mükotoksiinide esinemise kohta pistelise proovivõtu meetodil võiks olla kasulik olukorra hindamiseks õigusaktide väljatöötamise eesmärgil. Lisaks esineb teatud söödatoorainete, nagu teraviljade ja õliseemnete puhul koristus-, ladustamis- ja transporditingimuste tõttu eriline mükotoksiini saaste oht. Kuna mükotoksiini sisaldus erineb aastast aastasse, on asjakohane kõigi nimetatud mükotoksiinide kohta teavet koguda järjestikuste aastate jooksul.

               (3)

               Eelmised kontrollid antibiootikumide ja koktsidiostaatikumide esinemise kohta teatavates söötades, mis on ette nähtud loomaliikidele või -kategooriatele, mille puhul nende toimeainete kasutamine ei ole lubatud, viitavad selliste rikkumiste jätkumisele. Lisaks on vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1831/2003 (loomasöötades kastutatavate söödalisandite kohta) (3) artikli 11 lõikele 2 oluline tagada antibiootiliste söödalisandite tõhus järkjärguline kasutusest kõrvaldamine.

               (4)

               Oluline on tagada, et asjaomastes ühenduse õigusaktides sätestatud piiranguid loomse päritoluga söödatoorainete kasutamise kohta söödas kohaldatakse tõhusalt.

               (5)

               Asjakohane on tagada, et sigadele ettenähtud segasööda mikroelementide vase ja tsingi sisaldus ei ületaks piirnorme, mis on kindlaks määratud komisjoni 25. juuli 2003. aasta määruses (EÜ) nr 1334/2003, millega muudetakse mitmete mikroelementide gruppi kuuluvate söödalisandite lubamise tingimusi. (4)

               (6)

               Käesoleva soovitusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

         SOOVITAB LIIKMESRIIKIDEL:

               1.

               2006. aasta jooksul läbi viia kooskõlastatud kontrolliprogramm, et kontrollida järgmist:

                           a)

                           mükotoksiinide (aflatoksiin B1, ohratoksiin A, zearalenoon, desoksünivalenool, fumonisiinid, T-2 ja HT-2 toksiinid) sisaldust söötades, märkides ära analüüsimeetodid; proovivõtumeetod peaks hõlmama nii pistelist kui ka plaanilist proovivõttu; plaanilisi proove peaks võtma söödatoorainetest, mille puhul kahtlustatakse kõrgemat mükotoksiinide sisaldust, näiteks teraviljadest, õliseemnetest, õliviljadest, nende saadustest ja kõrvalsaadustest ning söödatoorainetest, mida on pikka aega ladustatud või pika maa tagant meritsi transporditud; aflatoksiin B1 puhul tuleks erilist tähelepanu pöörata ka lüpsiloomadele (v.a lüpsilehmad) mõeldud segasöötadele; kontrollide tulemustest tuleks aru anda I lisas esitatud näidise alusel;

                           b)

                           nii teatavate loomaliikide ja -kategooriate puhul lubatud kui ka keelatud koktsidiostaatikume ja/või histomonostaatikume, mis esinevad sageli eelsegudes, mis ei ole ravimsöödad, ja segasöödas, milles need ei ole lubatud; kontrollide eesmärk peaks olema uurida nimetatud ainete esinemist eelsegudes ja segasöötades, kui pädev asutus peab eeskirjade eiramise tuvastamist tõenäolisemaks; kontrollide tulemustest tuleks aru anda II lisas esitatud näidise alusel;

                           c)

                           antibiootiliste söödalisandite järkjärgulist kasutusest kõrvaldamist, nagu on sätestatud II lisas;

                           d)

                           piirangute rakendamist loomse päritoluga söödatoorainete tootmise ja kasutamise suhtes, nagu on sätestatud III lisas;

                           e)

                           vase- ja tsingisisaldust sigade segasöötades, nagu on sätestatud IV lisas.

               2.

               Lisada lõikes 1 nimetatud kooskõlastatud kontrolliprogrammi tulemused eraldi peatükina kontrollitegevuse aastaaruandesse, mis tuleb esitada 1. aprilliks 2007, ja viimasesse ühtlustatud aruandlusvormi.

      Brüssel, 14. detsember 2005

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Markos KYPRIANOU

      (1)  EÜT L 265, 8.11.1995, lk 17. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/46/EÜ (EÜT L 234, 1.9.2001, lk 55).

      (2)  EÜT L 140, 30.5.2002, lk 10. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2005/8/EÜ (ELT L 27, 29.1.2005, lk 44).

      (3)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 378/2005 (ELT L 59, 5.3.2005, lk 8).

      (4)  ELT L 187, 26.7.2003, lk 11. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 2112/2003 (ELT L 317, 2.12.2003, lk 22).
   I LISA
   Teatavate mükotoksiinide (aflatoksiin B1, ohratoksiin A, zearalenooni, desoksünivalenooli, fumonisiinide, T-2 ja HT-2 toksiinide) sisaldus söötades.
   Kõigi kontrollitud proovide üksiktulemused; lõike 1 punktis a osutatud aruandenäidis

               Söödad

               Proovivõtt
               (pisteline või plaaniline)

               Mükotoksiinide liik ja sisaldus (μg/kg sööda kohta, mille niiskusesisaldus on 12 %)

               Liik (1)

               Tüüp (2)

               Päritoluriik

               Aflatoksiin1

               Ohratoksiin

               Zearalenoon

               Desoksünivalenool

               Fumonisiinid (3)

               T-2 ja HT-2 toksiinid (4)

         Pädev ametiasutus peaks ühtlasi märkima järgmised andmed:

               —

               aflatoksiin B1 piirmäärade ületamisel rakendatavad meetmed,

               —

               kasutatud analüüsimeetodid,

               —

               tuvastamispiirid.

      (1)  Valida üks järgmistest liikidest: söödatooraine, söödalisand, eelsegu, täiendsööt, täissööt, segajõusööt.

      (2)  Valida üks järgmistest tüüpidest: a) söödatoorainete puhul, mille nimetus on sätestatud nõukogu direktiivi 96/25/EÜ (EÜT L 125, 23.5.1996, lk 35) lisa B osas; b) muude söötade, sihtloomaliikide puhul.

      (3)  Fumonisiinide B1 ja B2 sisalduse võib esitada mõlema summana.

      (4)  T-2 ja HT-2 toksiinide sisalduse võib esitada mõlema summana.
   II LISA
   Teatavate söödalisandina keelatud raviainete esinemine
   Teatavad raviained võivad ametlikult esineda teatavatele loomaliikidele ja -kategooriatele ettenähtud eelsegude ja segasöötade lisanditena, kui need vastavad määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 nõuetele.
   Keelatud raviainete esinemist teatavatele loomaliikidele ja -kategooriatele ettenähtud söötades käsitletakse rikkumisena.
   Kontrollitavad raviained tuleks valida järgmisest loetelust.

               1.

               Raviained, mida lubatakse söödalisanditena kasutada vaid teatud loomaliikide või -kategooriate puhul:

                           dekokvinaat (Deccox)

                           diklasuriil (Clinacox 0,2 %)

                           halofuginoonvesinikbromiid (Stenorol)

                           naatriumlasalotsiid A (Avatec 15 %)

                           maduramütsiinammoonium alfa (Cygro 1 %)

                           monensiinnaatrium (Elancoban G100, 100, G200, 200)

                           narasiin (Monteban)

                           narasiin – nikarbasiin (Maxiban G160)

                           robenidiin vesinikkloriid (Cycostat 66 G)

                           salinomütsiinnaatrium (Sacox 120G, 120)

                           semduramütsiinnaatrium (Aviax 5 %)

               2.

               Raviained, mida ei lubata enam kasutada söödalisanditena:

                           amproolium

                           amproolium/etopabaat

                           arprinotsiid

                           avilamütsiin

                           avopartsiin

                           karbadoks

                           dimetridasool

                           dinitolmiid

                           flavofosfolipool

                           ipronidasool

                           metikloorpindool

                           metikloorpindool/metüülbensokaat

                           nikarbasiin

                           nifursool

                           olakvindoks

                           ronidasool

                           spiramütsiin

                           tetratsükliinid

                           tülosiinfosfaat

                           virginiamütsiin

                           tsinkbatsitratsiin

                           teised antimikroobikumid

               3.

               Raviained, mida ei ole kunagi lubatud kasutada söödalisanditena:
               muud ained
               Kõigi mittevastavate proovide üksiktulemused; lõike 1 punktis b osutatud aruandenäidis:

                           Söödaliik
                           (loomaliik ja -kategooria)

                           Tuvastatud aine

                           Leitud sisaldus

                           Rikkumise põhjus (1)

                           Võetud meetmed

                     Pädev ametiasutus peaks ühtlasi märkima järgmised andmed:

                           —

                           kontrollitud proovide üldarv,

                           —

                           uuritud ainete nimetused,

                           —

                           kasutatud analüüsimeetodid,

                           —

                           tuvastamispiirid.

      (1)  Pädeva ametiasutuse uurimise tulemusena tehtud järeldus põhjuse kohta, miks esines söödas keelatud aine.
   III LISA
   Loomse päritoluga söödatoorainete tootmise ja kasutamise piirangud
   Ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 882/2004 (1) artikli 3 kohaldamist, peaksid liikmesriigid 2006. aasta jooksul läbi viima kooskõlastatud kontrolliprogrammi, et määrata kindlaks, kas loomse päritoluga söödatoorainete tootmise ja kasutamise piiranguid on järgitud.
   Eelkõige selle tagamiseks, et tõhusalt kohaldataks töödeldud loomse valgu teatavatele loomadele söötmise keeldu, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 999/2001 (2) IV lisas, peaksid liikmesriigid kehtestama sihtotstarbelistel kontrollidel põhineva erikontrolliprogrammi. Määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 3 kohaselt peaks nimetatud kontrolliprogramm toetuma riskipõhisele strateegiale, mis hõlmab kõiki söödatootmise etappe ja kõiki liiki rajatisi, kus sööta toodetakse, käsitletakse ja loomadele manustatakse. Liikmesriigid peaksid pöörama erilist tähelepanu võimaliku riskiga seotud kriteeriumide määratlemisele. Igale kriteeriumile omistatud kaal peaks olema võrdeline riskiga. Kontrollide sagedus ja rajatistes analüüsitavate proovide arv peaks olema vastavuses kõnealusele tegevuskohale määratud riskikaalude summaga.
   Kontrolliprogrammi koostamisel tuleks arvesse võtta järgmisi näidistegevuskohti ja -kriteeriume.

               Tegevuskoht

               Kriteeriumid

               Kaalukus

               Söödaveskid

                           —

                           Kahe liiniga söödaveskid, kus toodetakse mäletsejalistele ette nähtud segajõusööta ja mittemäletsejalistele ette nähtud segajõusööta, mis erandkorras sisaldab töödeldud loomseid valke

                           —

                           Söödaveskid, mis ei ole varem nõuetele vastanud või mille nõuetelevastavus on kaheldav

                           —

                           Söödaveskid, milles kasutatakse suurel hulgal kõrge valgusisaldusega importsööta, näiteks kalajahu, sojajahu, maisigluteenjahu ja valgukontsentraate

                           —

                           Söödaveskid, kus toodetakse suurel hulgal segajõusööta

                           —

                           Ristsaastumise oht, mis tuleneb ettevõttesisesest töökorraldusest (silode kasutusotstarve, liinide tõhusa lahushoidmise kontroll, koostisainete kontroll, siselabor, proovivõtumeetodid)

               Piiripunktid ja muud ühendusse sisenemise kohad

                           —

                           Suur/väike sööda impordimaht

                           —

                           Kõrge valgusisaldusega söödad

               Põllumajandus-ettevõtted

                           —

                           Paiksed segurid, milles erandkorras kasutatakse töödeldud loomset valku

                           —

                           Põllumajandusettevõtted, kus peetakse mäletsejalisi ja muid liike (ristsöötmise oht)

                           —

                           Põllumajandusettevõtted, kes ostavad pakendamata sööta

               Vahendajad

                           —

                           Kõrge valgusisaldusega sööda laoruumid ja vaheladustamine

                           —

                           Pakendamata sööda suur kaubandusmaht

                           —

                           Välismaal toodetud segasöötade vahendajad

               Teisaldatavad söödasegurid

                           —

                           Nii mäletsejalistele kui ka mittemäletsejalistele ettenähtud sööta valmistavad segurid

                           —

                           Söödasegurid, mis ei ole varem nõuetele vastanud või mille nõuetelevastavus on kaheldav

                           —

                           Kõrge valgusisaldusega söötasid töötlevad segurid

                           —

                           Suuri söödakoguseid valmistavad segurid

                           —

                           Suurt hulka põllumajandusettevõtteid, sh mäletsejalisi pidavaid põllumajandusettevõtteid teenindavad segurid

               Transpordivahendid

                           —

                           Töödeldud loomsete valkude ja söötade veoks kasutatavad sõidukid

                           —

                           Sõidukid, mis ei ole varem nõuetele vastanud või mille nõuetelevastavus on kaheldav

         Kõnealuste näidistegevuskohtade ja -kriteeriumide asemel võivad liikmesriigid edastada komisjonile oma riskihinnangu enne 31. märtsi 2006.
   Proovivõtmisi peaks läbi viima seoses selliste partiide või juhtumitega, mille puhul on keelatud töödeldud valkudega ristsaastumine kõige tõenäolisem (esimene partii pärast sellise sööda vedu, mis sisaldas kõnealuses partiis keelatud loomset valku, tootmisliinide tehnilised probleemid või muudatused, puistematerjalide mahutite või silode muudatused).
   Kontrollimist võib laiendada ka transpordivahendites, tootmisvarustuses ja ladustusaladel oleva tolmu analüüsimisele.
   Liikmesriigis tuleks aastas teha vähemalt 10 kontrolli 100 000 tonni toodetud segajõusööda kohta. Ametlikke proove tuleks liikmesriigis võtta vähemalt 20 tükki aastas iga 100 000 tonni toodetud segajõusööda kohta. Muude meetodite heakskiitmiseni tuleks proovide analüüsimisel kasutada mikroskoopilist tuvastamist ja hindamist, nagu on kirjeldatud komisjoni direktiivis 2003/126/EÜ. (3) Loomsete valkude tuvastamist tõlgendatakse kooskõlas määruse (EÜ) nr 999/2001 sätetega.
   Kontrolliprogrammide tulemused tuleks komisjonile edastada järgmiste vormidega.
   Kokkuvõte loomse päritoluga söödaga (keelatud töödeldud loomsete valkudega) söötmise piiranguid käsitlevatest kontrollidest
   A.   Dokumenteeritud kontrollid

               Etapp

               Töödeldud loomsete valkude esinemise kohta tehtavate kontrollide arv

               Rikkumiste arv, mis ei põhine laboratoorsetel analüüsidel, vaid näiteks dokumentide kontrollil jne

               Söödatoorainete import

               Söödatoorainete ladustamine

               Söödaveskid

               Paiksed segurid/teisaldatavad segurid

               Sööda vahendajad

               Transpordivahendid

               Põllumajandusettevõtted, kus peetakse muid loomi kui mäletsejalisi

               Põllumajandusettevõtted, kus peetakse mäletsejalisi

               Muud: …

         B.   Söödatoorainetest ja segasöötadest proovide võtmine ning nende kontrollimine töödeldud loomsete valkude sisalduse kindlakstegemiseks

               Tegevuskoht

               Töödeldud loomsete valkude sisalduse kontrolliks võetud ametlike proovide arv

               Mittevastavate proovide arv

               Sisaldavad maismaaloomade töödeldud loomseid valke

               Sisaldavad kalade töödeldud loomseid valke

               Söödatoorained

               Segasöödad

               Söödatoorained

               Segasöödad

               Söödatoorained

               Segasöödad

               mäletsejalistele

               muudele kui mäletsejalistele

               mäletsejalistele

               Muudele kui mäletsejalistele

               mäletsejalistele

               Muudele kui mäletsejalistele

               Importimisel

               Söödaveskid

               Vahendajad/ladustamine

               Transpordivahendid

               Paiksed segurid/teisaldatavad segurid

               Põllumajandusettevõtted

               Muud:…

         C.   Kokkuvõte mäletsejalistele ette nähtud söötade proovidest leitud keelatud töödeldud loomsete valkude kohta

               Proovivõtu kuu

               Saastumise liik, määr ja päritolu

               Kohaldatud sanktsioonid (või muud meetmed)

               1

               2

               3

               4

               5

               …

      (1)  ELT L 165, 30.4.2004, lk 1.

      (2)  EÜT L 147, 31.5.2001, lk 1.

      (3)  ELT L 339, 24.12.2003, lk 78.
   IV LISA
   Kõigi sigadele ettenähtud segasöötade vase- ja tsingisisaldusega seotud proovide (nii vastavate kui ka mittevastavate) üksiktulemused

               Segasööda liik
               (loomakategooria)

               Mikroelement
               (vask või tsink)

               Leitud määr
               (mg/kg täissööda kohta)

               Piirmäära ületamise põhjus (1)

               Võetud meetmed

      (1)  Pädeva ametiasutuse läbi viidud uurimise järeldusena.


title: Nõukogu soovitus, 10. juuli 2012 , Euroopa Keskpanga juhatuse liikme ametisse nimetamise kohta

text:
               21.7.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 215/4

         NÕUKOGU SOOVITUS,
   10. juuli 2012,
   Euroopa Keskpanga juhatuse liikme ametisse nimetamise kohta
   2012/C 215/05
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 283 lõiget 2,
   võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja käsitlevat protokolli, eriti selle artiklit 11.2,
   SOOVITAB EUROOPA ÜLEMKOGUL:
   nimetada Yves MERSCH kaheksaks aastaks Euroopa Keskpanga juhatuse liikmeks.

      Brüssel, 10. juuli 2012

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         V. SHIARLY


Tähtis õiguslik teade

|

52006SC0108

Soovitus: Nõukogu arvamus kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 kolmanda lõikega Belgia ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2005-2009  /* SEK/2006/0108 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 1.2.2006SEK(2006) 108 lõplikSoovitus:NÕUKOGU ARVAMUSkooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 kolmanda lõikega Belgia ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2005–2009(komisjoni esitatud)SELETUSKIRITaust1. juulil 1998 jõustunud stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil muuta valitsemissektori rahalised vahendid usaldusväärseks, mis on hindade stabiilsuse ning uute töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva kasvu tingimuste tugevdamise vahend. 2005. aastal muudeti pakti esimest korda. Reformimisel tunnistati pakti kasulikkust eelarvedistsipliini kehtestamisel, kuid sooviti tugevdada nii pakti tõhusust ja selle mõju majandusele kui ka tagada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus.Nõukogu määruses (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta[1], mis moodustab osa paktist, on sätestatud, et liikmesriigid peavad esitama nõukogule ja komisjonile stabiilsus- või lähenemisprogrammid ja nende iga-aastased ajakohastatud versioonid (ühisraha kasutusele võtnud liikmesriigid peavad esitama (ajakohastatud) stabiilsusprogrammid ja ühisraha veel mitte kasutavad liikmesriigid peavad esitama (ajakohastatud) lähenemisprogrammid). Belgia esitas esimese stabiilsusprogrammi detsembris 1998. Vastavalt määrusele esitas nõukogu 15. märtsil 1999 arvamuse komisjoni soovituse alusel ja pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega. Vastavalt samale menetlusele peab komisjon ajakohastatud stabiilsus- ja lähenemisprogramme hindama, majandus- ja rahanduskomitee neid kontrollima, samas kui nõukogul on õigus neid kontrollida.Nimetatud programmides peavad liikmesriigid täpsustama oma keskmise pikkusega perioodi eesmärgid seoses eelarveseisundiga ja esitama poliitilised meetmed nende saavutamiseks ja hoidmiseks, sealhulgas asjakohased prognoosid majanduse kohta. Pakti reformimise järel peaks keskmise pikkusega perioodi eesmärk olema iga liikmesriigi puhul erinev, pidades silmas liidu majanduslikku ja eelarvelist mitmekesisust, sealhulgas jätkusuutlikkusega seotud eelarveriske. Reformi osaks on ka vajadus luua majanduse tõusuperioodidel kõrgendatud eelarvedistsipliini abil korrastatum lähenemine eelarvepoliitikas majandustsükli jooksul, samas kui ajutisel kõrvalekaldumisel keskmise pikkusega perioodi eesmärkidest või sellele eesmärgile suunatud kohandamiskavas tuleks arvestada olulisi struktuurireforme, millel on tõestatav mõju pikaajalisele jätkusuutlikkusele.Võttes arvesse komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoosi, tegevusjuhendit[2], potentsiaalse SKT ja tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaalu ühiselt kokkulepitud hindamismetoodikat, 2005.–2008. aasta integreeritud suunistega hõlmatud majanduspoliitika üldsuuniste soovitusi, on komisjon kontrollinud Belgia hiljuti esitatud ajakohastatud stabiilsusprogrammi ja võtnud alljärgneva hinnangu põhjal vastu soovituse nõukogule asjakohase arvamuse esitamiseks.Hinnang(1) Belgia esitas 2005. aasta ajakohastatud stabiilsusprogrammi 5. detsembril 2005, nädal pärast tähtaega. See hõlmab ajavahemikku 2005–2009. Programmis on üldiselt järgitud uues tegevusjuhendis stabiilsus- ja lähenemisprogrammide kohta ette nähtud näidisstruktuuri.[3](2) Aastane SKT reaalkasv on Belgias viimase aastakümne jooksul olnud keskmiselt ligi 2%, mis on pisut kõrgem euroala keskmisest. Tööhõive määr on siiski madal (umbes 60%) ja töötust iseloomustavad märkimisväärsed piirkondlikud erinevused ja pikaajalise töötuse kõrge tase. Alates 2000. aastast on Belgia suutnud säilitada tasakaalulähedase eelarve.(3) Programmis esitatud makromajanduslikus stsenaariumis nähakse ette SKT reaalkasvu mõõdukas paranemine keskmiselt 2,2%ni ajavahemikus 2006–2009 pärast suhteliselt kesist tulemust 2005. aastal (1,4%). Sellega kaasneb aeglane, kuid järjekindel tööhõive kasv (0,7% aastas). Seda stsenaariumi võib pidada mõistlikuks ja see erineb vaid pisut komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoosis esitatust. Programmiperioodi lõpupoole on programmis ette nähtud negatiivse SKT lõhe vähenemine. Kuigi inflatsiooniprognoosid on programmis pisut kõrgemad kui komisjoni talituste prognoosis, on need realistlikud, arvestades mõnevõrra vähem soodsaid väliskaubanduse tingimusi.(4) 17. veebruari 2005. aasta arvamuses kinnitas nõukogu Belgia 2004. aastal ajakohastatud stabiilsusprogrammis esitatud eelarvestrateegia. Komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoosis on 2005. aasta eelarve täitmise kohta eeldatud valitsemissektori tasakaalustatud eelarvet, mis on kooskõlas eelmise ajakohastatud stabiilsusprogrammi eesmärgiga, hoolimata märkimisväärselt madalamast SKT kasvust. Mõningate ühekordsete tehingute statistilist kajastamist tuleb siiski veel Eurostatiga kooskõlastada ja see võib viia 2005. aasta puudujäägi ulatusliku ühekordse suurenemiseni[4].(5) Ajakohastatud programmis kavandatud eelarvestrateegia eesmärk on hoida valitsemissektori eelarvet tasakaalus kuni 2006. aastani ja saavutada edaspidi ülejääk (kuni 0,7% SKTst aastaks 2009), et tagada võla suhte jätkuv vähenemine. Pärast järkjärgulist langust 7,2%lt SKTst 2001. aastal 4,3%le 2005. aastal peaks esmane ülejääk stabiliseeruma pisut kõrgemal kui 4% SKTst alates 2006. aastast. Programmis on ette nähtud valitsemissektori tulumäära vähenemine (peamiselt tööjõuga seotud maksukoormuse vähendamise tõttu), kuid eeldatavalt peaks selle korvama kulutuste osakaalu vähendamine (peamiselt intressikulude arvelt). Ühekordsed ja muud ajutised meetmed on 2006. aastal ikka veel olulised (0,6% SKTst), kuigi Belgia ametiasutused prognoosivad selliste meetmete kasutamise vähenemist alates 2006. aastast. Uues ajakohastatud programmis kinnitatakse üldjoontes eelmises programmis kavandatud eelarvestrateegiat suhteliselt samasuguste kasvuprognooside juures.(6) Komisjoni talituste poolt programmi alusel vastavalt ühiselt kokkulepitud metoodikale tehtud arvutuste kohaselt peaks struktuurne tasakaal (s.t tsükliliselt kohandatud, välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed) paranema programmiperioodi jooksul ligi 1% võrra SKTst. See langeb nullist 2005. aastal puudujäägini 0,25% SKTst 2006. aastal ja jõuab ülejäägini 0,5% SKTst 2007. aastal. Seejärel paraneb struktuurne tasakaal järk-järgult ja jõuab kuni umbes 1%lise ülejäägini SKTst 2009. aastal. Belgia ametiasutused on seadnud stabiilsuse ja kasvu paktis ette nähtud keskmise pikkusega perioodi eesmärgiks struktuurse tasakaalu umbes 0,5% SKTst, mida loodetakse saavutada 2007. aastaks. Kuna programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk on alammäärast ambitsioonikam (eeldatavalt umbes 1% puudujääk SKTst), peaks selle saavutamine täitma ka kindlusvaru tagamise eesmärgi ülemäärase puudujäägi tekke korral. Programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärki võib pidada asjakohaseks, sest see asub stabiilsuse ja kasvu pakti ning tegevusjuhendiga euroala ja ERM II liikmesriikidele ette nähtud vahemikus ning on ambitsioonikam, kui pikaajalise võlasuhte ja keskmise SKT kasvu põhjal prognoosida võiks.(7) Eelarvetasakaal võib olla programmis kavandatust kehvem, eriti aastatel 2006–2007. Kuigi makromajanduslikku stsenaariumi võib pidada mõistlikuks ja valitsus on hiljuti juurutanud uusi meetmeid tervishoiualaste kulutuste paremaks ohjamiseks, tundub programmis 2006. aastaks kavandatud maksutulu optimistlik ning kulutuste prognoosid ei tundu pakkuvat piisavat varu kehvade majandustingimuste korral. Programmis ei ole selgitatud, kuidas kompenseeritakse 2007. aastal märkimisväärse ühekordsete ja muude ajutiste meetmete paketi aegumine. Tuleks siiski tunnustada, et Belgia ametiasutused on hiljuti näidanud üles tugevat tahet saavutada tasakaalus eelarve eesmärk.(8) Võttes arvesse eespool esitatud riskihinnangut, ei pruugi programmi eelarvealased põhimõtted olla piisavad programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärgi saavutamiseks Belgia ametiasutuste poolt ette nähtud 2007. aastaks. Nagu eespool nimetatud, on programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk stabiilsuse ja kasvu paktis nõutavast ambitsioonikam ning programmi eelarvestrateegia tundub olevat piisav sellise struktuurse eelarvetasakaalu saavutamiseks, mida võib pakti alusel pidada sobivaks kogu programmiperioodi jooksul. Programmi eelarvealased põhimõtted pakuvad piisavat kindlusvaru, et tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral ei ületataks puudujäägiläve 3% SKTst. Kuigi struktuurne tasakaal paraneb aastas keskmiselt vähe, võib kohandamise tempot keskmise pikkusega perioodi eesmärgi saavutamiseks pidada üldjoontes sobivaks. 2006. aastal ei ole kohandamine siiski paktiga kooskõlas, sest kava kohaselt peaks struktuurne tasakaal halvenema 0,25% võrra SKTst olukorras, kus SKT lõhe (mis on ikka veel negatiivne) väheneb.(9) Belgia võla suhe on endiselt oluliselt kõrgem kui kontrollväärtus 60% SKTst (94% SKTst 2005. aasta lõpus), kuid see on 1993. aastast märkimisväärselt vähenenud (137% SKTst). Majanduskasvu ajutise aeglustumise järel 2005. aastal pärast võla ülevõtmist raudteefirmalt SNCB (2,5% SKTst) eeldatakse võla suhte vähenemist alla 80% SKTst 2009. aastaks. Peamine võlga vähendav tegur on endiselt suur esmane ülejääk (mis on siiski vähenenud 2001. aasta üle 7%lt SKTst 2005. aastaks üle 4%le SKTst). Võla muutumine võib olla programmis prognoositust vähem soodne, arvestades eespool nimetatud võimalust, et eelarve tulemused on oodatust kehvemad. Siiski tundub, et võla suhe väheneb kontrollväärtuse suunas piisavalt ja läheneb sellele kiiresti.(10) Belgia rahanduse jätkusuutlikkuse puhul on suured ohud, mis johtuvad vananeva elanikkonnaga seotud eelarvekulude prognoosist. Praegune vähenev brutovõla tase ületab siiski tunduvalt kontrollväärtust ja võla suhte järjepidev vähenemine sõltub suure esmase ülejäägi säilitamisest pikema aja jooksul. Belgia strateegia, milles pikaajalised probleemid on eelarvepoliitika keskmes ja millega vähendatakse ka võlga, pehmendab kahtlemata jätkusuutlikkusega seotud ohte ning pensionifondi seadusega tugevdatakse poliitilisi kohustusi juriidiliselt siduvate eelarvealaste eesmärkide seadmisega. Lisaks peaksid hiljutised meetmed, mille eesmärk on tõsta tegelikku pensionile jäämise iga ja tööhõivemäära, mõjutama positiivselt jätkusuutlikkust. Praegune eelarvetasakaal ei pruugi siiski olla piisav, et katta täielikult vananevast elanikkonnast johtuvat olulist kulutuste tõusu, mis viitab suure esmase ülejäägi säilitamise olulisusele järgnevatel aastatel.(11) Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on üldiselt kooskõlas 2005.–2008. aasta integreeritud suunistega hõlmatud majanduspoliitika üldsuuniste soovitustega. Eelkõige väheneb võla tase rahuldava kiirusega ja ette on võetud mõningaid reforme sotsiaalkindlustussüsteemi jätkusuutlikkuse parandamiseks. Struktuurse tasakaalu halvenemine 2006. aastal ei ole siiski täielikult kooskõlas integreeritud suunistega, milles kutsutakse võtma kõiki vajalikke parandusmeetmeid keskmise pikkusega perioodi eesmärgi saavutamiseks.(12) Belgia riiklikus reformiprogrammis, mis esitati 26. oktoobril 2005 majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia kontekstis, on esitatud järgmised riigi rahandusele märkimisväärset mõju avaldavad ülesanded: i) toetada tööhõivet tööjõukulude maksukoormuse vähendamisega ja ii) hoida valitsemissektori eelarvet tasakaalulähedasena ning saavutada ülejäägid alates 2007. aastast, et säilitada võla suhte vähenemine. Riiklikus reformiprogrammis kavandatud meetmete mõju eelarvele ei ole piisavalt kajastatud stabiilsusprogrammi eelarveprognoosides. Stabiilsusprogrammis kavandatud meetmed seoses riigi rahandusega tunduvad olevat üldjoontes kooskõlas riiklikus reformiprogrammis ettenähtud meetmetega.Eespool toodud hinnangut silmas pidades võib eelarveseisundit pidada usaldusväärseks ning programmis kavandatud võla vähendamise jätkumine on näide paktiga kooskõlas olevast fiskaalpoliitikast Belgia peaks siiski kiirendama struktuurset kohandamist 2006. aastal ning määrama järgnevatel aastatel kindlaks täiendavad struktuurimeetmed ja need ellu viima, et saavutada eelarvealased eesmärgid ja seega vähendama ühekordsete meetmete kasutamist.Soovitus:NÕUKOGU ARVAMUSkooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 kolmanda lõikega Belgia ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2005–2009EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta[5], eriti selle artikli 5 lõiget 3,võttes arvesse komisjoni soovitust,pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteegaON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:1.  Aastane SKT reaalkasv on Belgias viimase aastakümne jooksul olnud keskmiselt ligi 2%, mis on pisut kõrgem euroala keskmisest. Tööhõive määr on siiski madal (umbes 60%) ja töötust iseloomustavad märkimisväärsed piirkondlikud erinevused ja pikaajalise töötuse kõrge tase. Alates 2000. aastast on Belgia suutnud säilitada tasakaalulähedase eelarve.2.  17. veebruari 2005. aasta arvamuses kinnitas nõukogu Belgia 2004. aastal ajakohastatud stabiilsusprogrammis esitatud eelarvestrateegia.3.  Komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoosis on 2005. aasta eelarve täitmise kohta eeldatud valitsemissektori tasakaalustatud eelarvet, mis on kooskõlas eelmise ajakohastatud stabiilsusprogrammi eesmärgiga, hoolimata märkimisväärselt madalamast SKT kasvust. Mõningate ühekordsete tehingute statistilist kajastamist tuleb siiski veel Eurostatiga kooskõlastada ja see võib viia 2005. aasta puudujäägi ulatusliku ühekordse suurenemiseni[6].4.  Nõukogu kontrollis [14. veebruaril 2006] Belgia ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab aastaid 2005–2009. Programmis on üldiselt järgitud uues tegevusjuhendis stabiilsus- ja lähenemisprogrammide kohta ette nähtud näidisstruktuuri[7].5.  Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis kavandatakse SKT reaalkasvu tõusu 1,4%lt 2005. aastal keskmiselt 2,2%le kogu ülejäänud programmiperioodi jooksul. Praegu olemasoleva teabe põhjal hinnates tundub see stsenaarium põhinevat mõistlikel majanduskasvu eeldustel. Programmi inflatsiooniprognoosid tunduvad olevat samuti realistlikud.6.  Programmis kavandatud eelarvestrateegia eesmärk on hoida valitsemissektori eelarvet tasakaalus kuni 2006. aastani ja saavutada edaspidi ülejääk (kuni 0,7% SKTst aastaks 2009), et tagada võla suhte jätkuv vähenemine. Pärast järkjärgulist langust 2001. aasta 7,2%lt SKTst peaks esmane ülejääk stabiliseeruma pisut kõrgemal kui 4% SKTst alates 2007. aastast. Programmis on ette nähtud valitsemissektori tulude vähenemine (peamiselt tööjõuga seotud maksukoormuse vähendamise tõttu), kuid eeldatavalt korvatakse selle ülejäägiga kulutuste osakaalu vähendamine (peamiselt intressikulude arvelt). Uues ajakohastatud programmis kinnitatakse üldjoontes eelmises programmis kavandatud eelarvestrateegiat suhteliselt samasuguste kasvuprognooside juures.7.  Kavandatakse, et struktuurne tasakaal (s.t tsükliliselt kohandatud tasakaal, välja arvatud ühekordsed ja ajutised meetmed), mida arvutatakse vastavalt ühiselt kokkulepitud metoodikale, paraneb programmiperioodi jooksul umbes 1% võrra SKTst. Ametiasutused on keskmise pikkusega perioodi eelarvetasakaalu eesmärgiks seadnud struktuurse ülejäägi 0,5% SKTst ja soovivad saavutada selle 2007. aastaks. Kuna programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk on alammäärast ambitsioonikam (eeldatavalt umbes 1% puudujääk SKTst), peaks selle saavutamine täitma ka kindlusvaru tagamise eesmärgi ülemäärase puudujäägi tekke korral. Programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärki võib pidada asjakohaseks, sest see asub stabiilsuse ja kasvu pakti ning tegevusjuhendiga euroala ja ERM II liikmesriikidele ette nähtud vahemikus ning on ambitsioonikam, kui pikaajalise võlasuhte ja keskmise SKT kasvu põhjal prognoosida võiks.8.  Eelarve tulemused võivad olla programmis kavandatust halvemad, eriti aastatel 2006 ja 2007. Kuigi makromajanduslikku stsenaariumi võib pidada mõistlikuks ja valitsus on hiljuti juurutanud uusi meetmeid tervishoiukulutuste paremaks ohjamiseks, tundub programmis 2006. aastaks kavandatud maksutulu optimistlik ning kulutuste prognoosid ei taga ilmselt piisavat varu kehvade majandustingimuste korral. Programmis ei ole selgitatud, kuidas kompenseeritakse 2007. aastal märkimisväärse ühekordsete ja muude ajutiste meetmete paketi aegumine. Tuleks siiski tunnustada, et Belgia ametiasutused on hiljuti näidanud üles tugevat tahet saavutada tasakaalus eelarve eesmärk.9.  Pidades silmas eespool esitatud riskihinnangut, ei pruugi programmi eelarvealased põhimõtted olla piisavad programmi keskmise pikkusega perioodi kavandatudeesmärgi saavutamiseks 2007. aastaks. Eespool on märgitud, et programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk on siiski ambitsioonikam stabiilsuse ja kasvu paktist nõutavast. Eelarvestrateegia tundub olevat piisav sellise struktuurse eelarvetasakaalu saavutamiseks, mida võib pakti alusel pidada sobivaks kogu programmiperioodi jooksul. Lisaks tundub, et programmi eelarvealased põhimõtted tagavad piisava kindlusvaru, et tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral ei ületataks programmiperioodi jooksul puudujäägiläve 3% SKTst. Kuigi struktuurne tasakaal paraneb aastas keskmiselt vähe, võib kohandamise tempot keskmise pikkusega perioodi eesmärgi saavutamiseks pidada üldjoontes sobivaks. 2006. aastal ei ole kohandamine siiski paktiga kooskõlas, sest kava kohaselt peaks struktuurne tasakaal halvenema 0,25% võrra SKTst olukorras, kus SKT lõhe (mis on ikka veel negatiivne) väheneb.10.  Eeldatav võla suhe on 2005. aasta lõpul jõudnud 94%ni SKTsse, mis on oluliselt kõrgem asutamislepingus sätestatud 60%lisest kontrollväärtusest. Programmis prognoositakse, et võla suhe väheneb programmiperioodi jooksul 16 protsendipunkti võrra SKTst allapoole 80% SKTst. Võla suhte vähenemine võib olla programmis prognoositust vähem soodne, arvestades eespool nimetatud ohte eelarvealastele eesmärkidele. Siiski tundub, et võla suhe väheneb kontrollväärtuse suunas piisavalt ja läheneb sellele kiiresti.11.  Belgia rahanduse jätkusuutlikkuse puhul on suured ohud, mis johtuvad vananeva elanikkonnaga seotud eelarvekulude prognoosist. Praegune vähenev brutovõla tase ületab siiski tunduvalt kontrollväärtust ja võla suhte järjepidev vähenemine sõltub suure esmase ülejäägi säilitamisest pikema aja jooksul. Belgia strateegia, milles pikaajalised probleemid on eelarvepoliitika keskmes ja millega vähendatakse ka võlga, pehmendab kahtlemata jätkusuutlikkusega seotud ohte ning pensionifondi seadusega tugevdatakse poliitilisi kohustusi juriidiliselt siduvate eelarvealaste eesmärkide seadmisega. Lisaks peaksid hiljutised meetmed, mille eesmärk on tõsta tegelikku pensionile jäämise iga ja tööhõivemäära, mõjutama positiivselt jätkusuutlikkust. Praegune eelarvetasakaal ei pruugi siiski olla piisav, et katta täielikult vananevast elanikkonnast johtuvat olulist kulutuste tõusu, mis viitab suure esmase ülejäägi säilitamise olulisusele järgnevatel aastatel.12.  Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on üldiselt kooskõlas 2005.–2008. aasta integreeritud suunistega hõlmatud majanduspoliitika üldsuuniste soovitustega. Eelkõige väheneb võla tase rahuldava kiirusega ja ette on võetud mõningaid reforme sotsiaalkindlustussüsteemi jätkusuutlikkuse parandamiseks. Struktuurse tasakaalu halvenemine 2006. aastal ei ole siiski täielikult kooskõlas integreeritud suunistega, milles kutsutakse võtma kõiki vajalikke parandusmeetmeid keskmise pikkusega perioodi eesmärgi saavutamiseks.13.  Belgia riiklikus reformiprogrammis, mis esitati 26. oktoobril 2005 majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia kontekstis, on esitatud järgmised riigi rahandusele märkimisväärset mõju avaldavad ülesanded: i) toetada tööhõivet tööjõukulude maksukoormuse vähendamisega ja ii) hoida valitsemissektori eelarvet tasakaalulähedasena ning saavutada ülejäägid alates 2007. aastast, et säilitada võla suhte vähenemine. Riiklikus reformiprogrammis kavandatud meetmete mõju eelarvele ei ole piisavalt kajastatud stabiilsusprogrammi eelarveprognoosides. Stabiilsusprogrammis kavandatud meetmed seoses riigi rahandusega tunduvad olevat üldjoontes kooskõlas riiklikus reformiprogrammis ettenähtud meetmetega.Eespool toodud hinnangut silmas pidades on nõukogu seisukohal, et üldiselt on eelarveseisund usaldusväärne ning programmis kavandatud võla vähendamise jätkumine on näide paktiga kooskõlas olevast fiskaalpoliitikast. Belgia peaks siiski kiirendama struktuurset kohandamist 2006. aastal ning määrama järgnevatel aastatel kindlaks täiendavad struktuurimeetmed ja viima need ellu, et saavutada eelarvealased eesmärgid, ja seega vähendama ühekordsete meetmete kasutamist.Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |Reaalne SKT (muutus, %) | SP dets 2005 | 2.6 | 1.4 | 2.2 | 2.1 | 2.3 | 2.2 |KOM nov 2005 | 2.6 | 1.4 | 2.1 | 2.0 | puudub | puudub |SP dets 2004 | 2.4 | 2.5 | 2.5 | 2.1 | 2.0 | puudub |THHI inflatsioon (%) | SP dets 2005 | 1.9 | 2.9 | 2.8 | 2.0 | 1.9 | 1.7 |KOM nov 2005 | 1.9 | 2.7 | 2.6 | 1.9 | puudub | puudub |SP dets 2004 | 1.9 | 2.0 | 1.8 | 1.8 | 1.8 | puudub |SKT lõhe (% potentsiaalsest SKTst) | SP dets 20051 | -0.2 | -0.8 | -0.6 | -0.6 | -0.5 | -0.4 |KOM nov 20052 | -0.1 | -0.8 | -0.8 | -1.0 | puudub | puudub |SP dets 20041 | -0.8 | -0.5 | -0.2 | -0.4 | -0.5 | puudub |Valitsemissektori eelarve tasakaal (% SKTst) | SP dets 2005 | 0.0 | 0.0 | 0.0 | 0.3 | 0.5 | 0.7 |KOM nov 2005 | 0.0 | 0.0 | -0.3 | -0.5 | puudub | puudub |SP dets 2004 | 0.0 | 0.0 | 0.0 | 0.3 | 0.6 | puudub |Esmane tasakaal (% SKTst) | SP dets 2005 | 4.8 | 4.3 | 4.1 | 4.2 | 4.1 | 4.1 |KOM nov 2005 | 4.8 | 4.4 | 3.8 | 3.4 | puudub | puudub |SP dets 2004 | 4.9 | 4.5 | 4.4 | 4.5 | 4.7 | puudub |Tsükliliselt kohandatud tasakaal (% SKTst) | SP dets 20051 | 0.1 | 0.4 | 0.3 | 0.6 | 0.8 | 0.9 |KOM nov 2005 | 0.1 | 0.4 | 0.1 | 0.0 | puudub | puudub |SP dets 20041 | 0.5 | 0.3 | 0.1 | 0.5 | 0.9 | puudub |Struktuurne tasakaal3 (% SKTst) | SP dets 20054 | puudub | 0.0 | -0.3 | 0.4 | 0.7 | 0.9 |KOM nov 20055 | -0.6 | 0.0 | -0.4 | 0.0 | puudub | puudub |SP dets 2004 | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub |Valitsemissektori koguvõlg (% SKTst) | SP dets 2005 | 94.7 | 94.3 | 90.7 | 87.0 | 83.0 | 79.1 |KOM nov 2005 | 96.2 | 94.9 | 91.1 | 88.1 | puudub | puudub |SP dets 2004 | 96.6 | 95.5 | 91.7 | 88.0 | 84.2 | puudub |Märkused: 1 Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel. 2 Kooskõlas potentsiaalse kasvuga 2,0%, 2,1%, 2,1% ja 2,3% vastavalt aastatel 2004–2007. 3Tsükliliselt kohandatud tasakaal (nagu eelmistes ridades), välja arvatud ühekordsed ja ajutised meetmed. 4 Programmis sisalduvad ühekordsed ja muud ajutised meetmed (0,4% SKTst 2005. aastal ja 0,6% 2006. aastal; kõik vähendavad puudujääki). Belgia ametiasutused esitasid andmed ühekordsete meetmete kohta alates 2007. aastast (0,2% aastal 2007, 0,1% aastal 2008 ja 0,0% aastal 2009) pärast programmi esitamist selgitava hoiatusega, et neid „tuleks pidada oletusteks ja need ei mõjuta Belgia ametiasutuste ühtegi otsust". 5 Komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoosis sisalduvad ühekordsed ja muud ajutised meetmed (0,4% SKTst 2005. aastal ja 0,5% 2006. aastal; kõik vähendavad puudujääki). Allikas: stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused. |[1] 3 EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (EÜT L 174, 7.7.2005, lk 1). Kõik dokumendid, millele käesolevas tekstis viidatakse, on kättesaadavad järgmisel veebisaidil: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[2] „Stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise üksikasjad ning suunised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta", mille majandus- ja rahandusministrite nõukogu 11. oktoobril 2005 heaks kiitis.[3] Programmis puudub eraldi jaotis riigi rahanduse institutsiooniliste joonte kohta. Selles on puudujääke uue tegevusjuhendiga ette nähtud kohustuslikes andmetes ja ei ole esitatud kõiki uues tegevusjuhendis ette nähtud vabatahtlikke andmeid.[4] Praegu on 2005. aastal valitsuse poolt võetud raudteefirma võlga (2,5% SKTst) käsitletud ilma, et sel oleks otsene mõju valitsemissektori puudujäägile, samas kui 2005. aasta väärtpaberistatud maksuvõlad (0,2% SKTst) on kirjendatud puudujääki vähendava meetmena.[5] 3 EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (EÜT L 174, 7.7.2005, lk 1). Dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[6] Praegu on 2005. aastal valitsuse poolt võetud raudteefirma võlga (2,5% SKTst) käsitletud ilma, et sel oleks otsene mõju valitsemissektori puudujäägile, samas kui 2005. aasta väärtpaberistatud maksuvõlad (0,2% SKTst) on kirjendatud puudujääki vähendava meetmena.[7] Programmis puudub eraldi jaotis riigi rahanduse institutsiooniliste omaduste kohta, kuid selle kohta on esitatud teavet muudes jaotistes. Selles on puudujääke uue tegevusjuhendiga ette nähtud kohustuslikes andmetes ja ei ole esitatud kõiki uues tegevusjuhendis ette nähtud vabatahtlikke andmeid.


title: Komisjoni soovitus, 27. oktoober 2011 , teadusuuringute ühise kavandamise algatuse Veeprobleemid muutuvas maailmas kohta

text:
               29.10.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 317/1

         KOMISJONI SOOVITUS,
   27. oktoober 2011,
   teadusuuringute ühise kavandamise algatuse „Veeprobleemid muutuvas maailmas” kohta
   2011/C 317/01
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 181,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Piisavas koguses ja kvaliteetse vee kättesaadavus on esmatähtis küsimus ning kogu Euroopa ja maailma oluline sotsiaalne probleem.

               (2)

               Komisjon avaldas 26. jaanuari 2011 Euroopa 2020. aasta strateegia kohaselt teatise „Ressursitõhus Euroopa – Euroopa 2020. aasta strateegia kohane juhtalgatus”, (1) milles tuletas meelde vee kui olulise loodusvara tähtsust Euroopa ja kogu maailma majanduse ning meie elukvaliteedi alustalana. Lisaks avaldas komisjon 6. oktoobril 2010 teatise „Euroopa 2020 – strateegiline juhtalgatus „Innovatiivne liit””, (2) milles tunnistas, et vee kättesaadavus on suurenev sotsiaalne probleem ja veega varustamine esmatähtis valdkond innovaatiliste lahenduste leidmiseks, mida on vaja ELi veepoliitika eesmärkide saavutamiseks, tagades samal ajal vete hea ökoloogilise, keemilise ja koguselise seisundi ja säästva veekasutuse ning vähendades ELi veekasutuse jalajälge, suurendades veega kindlustatust ja edendades maailmas Euroopa veetööstuse juhtrolli.

               (3)

               Arvatavasti suureneb maailmas järgmisel 20 aastal oluliselt lõhe vee nõudluse ja kättesaadavuse vahel. Nõudluse ja pakkumise tasakaalu saavutamiseks, halva veevarustuse või veenappusega toimetulekuks vajalike esmatähtsate ülesannete seadmiseks ning veeökosüsteemide edaspidiseks säilitamiseks on vaja ühiseid meetmeid ning tugevat teaduslikku ja tehnoloogilist alust, võttes täielikult arvesse kohalikke geograafilisi, poliitilisi, sotsiaalmajanduslikke ja kultuuriolusid. Seetõttu töötab Euroopa Komisjon 2012. aastaks välja Euroopa vete kaitsmise kava, milles sätestatakse meetmed kvaliteetse vee tagamiseks piisavates kogustes kõikideks õiguspärasteks kasutusviisideks kogu ELis.

               (4)

               On oht, et 2015. aastaks ei saavutata suure osa Euroopa mageveekogude head ökoloogilist seisundit vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiivile 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (3). Selle põhjuseks on hulk mitmesuguseid mõjureid ja survetegureid, mille Euroopa Keskkonnaamet on välja toonud 2010. aasta keskkonnaseisundi aruandes. Veereostus põhjustab endiselt rahvatervise probleeme, eeskätt uute saasteainetega kokkupuute, teatavates Euroopa vetes avastatud keemiliste segude mõju ja mikrobioloogilise saastumisega kaasneda võivate ohtude tõttu.

               (5)

               Euroopa veeökosüsteemidele avaldavad eeldatavasti mõju ka kliimamuutused: veenappust esineb rohkem, põuad muutuvad eelkõige Vahemere maades sagedasemaks ja rängemaks ning paljudes Euroopa piirkondades suureneb üleujutuste oht.

               (6)

               Suuremate toidu- ja biomassikoguste tootmiseks vajaliku intensiivpõllumajanduse tõttu võib suureneda kastmiseks vajaliku magevee tarvidus ja see koormab veevarusid rohkem. Kiiresti tuleb leida vee arukat kasutamist võimaldavad lahendused, et tõhustada niisutust, vähendada veetarbimist ning hallata ja säilitada põhjaveekihte säästvalt.

               (7)

               Suurenev linnastumine ja tehiskeskkonna, sh laevaliikluse ja energiainfrastruktuuri laienemine toob kaasa hüdromorfoloogilised muutused, mis mõjutavad pinna- ja põhjaveekogusid, elupaiku ja muid bioloogilise mitmekesisuse aspekte. Väga kasulik oleks ühtsem planeerimine, tuginedes usaldusväärsetele seiresüsteemidele ning maakasutuse muutumise ja veeökosüsteemide vahelise põhjuse-tagajärje suhte terviklikumale hindamisele.

               (8)

               Euroopa veeinfrastruktuurides võib vananemise, kaevamistööde tekitatud kahju, ebapiisava hooldamise või ülekoormuse tõttu esineda üha rohkem tõrkeid. Väidetavalt toimuvad teatavate Euroopa piirkondade veevärkides suured lekked (5–40 % veevärgis juhitavast veest).

               (9)

               Euroopa veesektor on majanduslikult väga tähtis (keskmine kasvumäär 5 %, käive ligikaudu 80 miljardit eurot aastas) ja moodustab ligikaudu kolmandiku maailma veeturust. Euroopas võib strateegilisem koostöö veeküsimustega seotud teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas viia teaduslike ja tehnoloogiliste läbimurreteni, mis võiksid suurendada Euroopa konkurentsivõimet rahvusvahelisel turul, aidata Euroopas arendada tõhusamat veemajandust ning seega aidata saavutada ELi 2020. aasta uuendatud eesmärki tagada arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv.

               (10)

               Veeprobleemide sotsiaalsete, majanduslike ja keskkonnaaspektide käsitlemiseks tuleb Euroopas tingimata suurendada teadus- ja tehnoloogiaalaseid teadmisi.

               (11)

               Kõrgetasemelisi teadusuuringuid tehakse küll kõikjal Euroopas, kuid veealase teadustöö üldpilt Euroopas on praegu keerukas ja liiga killustatud. Paljudes Euroopa, riikide ja piirkondliku tasandi uurimisvõrkudes ja -organisatsioonides kaldutakse veealase teadustöö strateegilisi kavasid koostama teistega nõu pidamata, mille tulemuseks on tegevuse kattumine ja konkureerivad uuringud, millel puudub sageli kriitiline mass.

               (12)

               Kuna enamikul ELi territooriumist asuvad valgalad riikide piiridel, tuleb teha piiriülest koostööd, et saavutada ekspertteadmiste, tegevuse ja institutsioonilise suutlikkuse kriitiline mass, mis võimaldaks tõhusamalt kasutada Euroopa teadusuuringute potentsiaali ning leida kooskõlastatud ja piiriüleseid lahendusi.

               (13)

               Algatusega „Veeprobleemid muutuvas maailmas” seotud teadustöö ühise kavandamise kaudu saaks kooskõlastada teadusuuringuid selles valdkonnas ja luua täielikult toimiv Euroopa teadusruum magevee alal, mis omakorda aitaks kindlustada Euroopa juhtrolli ja Euroopa teadustöö konkurentsivõime kõnealuses valdkonnas, toetades samas ELi veepoliitika eesmärkide saavutamist.

               (14)

               Konkurentsivõime nõukogu tunnistas 26. mai 2010. aasta kohtumisel, (4) et algatus „Veeprobleemid muutuvas maailmas” on valdkond, kus ühine kavandamine annaks olulise lisandväärtuse liikmesriikide praegusele killustatud teadustööle. Seepärast võttis kõnealune nõukogu vastu järeldused, milles tunnistas vajadust käivitada magevee teemal ühise kavandamise algatus ja kutsus komisjoni üles selle ettevalmistamisele kaasa aitama. Samuti kinnitas ta, et ühine kavandamine on liikmesriikide juhitav protsess, milles komisjon täidab abistaja osa.

               (15)

               Veeküsimuste uurimine on kesksel kohal ELi teadusuuringute raamprogrammis, millel on strateegiline tähtsus Euroopas sellise poliitika kujundamisel, milles võetakse arvesse veeprobleemide üleilmset mõõdet. Kõnealuse ühise kavandamise algatusel põhinevat tegevust tuleb tihedalt kooskõlastada ELi seitsmenda raamprogrammi ja edaspidiste ELi programmidega asjaomases valdkonnas, eeskätt teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammiga Horisont 2020.

               (16)

               Liikmesriikide teadustöö analüüs, millest on antud ülevaade komisjoni talituste töödokumendis, andis kinnitust, et teadusuuringuid tuleb nende tõhustamiseks ja mõju suurendamiseks paremini kooskõlastada ning tegevuse kattumise vältimiseks tuleb koostada ühine strateegiline tegevuskava.

               (17)

               Liikmesriigid peavad andma komisjonile korrapäraselt aru kõnealuse ühise kavandamise algatuse edenemisest, et komisjon saaks esitada aruanded Euroopa Parlamendile ja nõukogule kõigi ühise kavandamise algatuste edenemise kohta,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

               1.

               Liikmesriikidel soovitatakse töötada välja ühine visioon selle kohta, kuidas võib teaduskoostöö ja selle koordineerimine ELi tasandil aidata luua säästvad veesüsteemid jätkusuutliku majanduse toetamiseks Euroopas ja mujal maailmas ning soodustada sellisest ühisest visioonist tulenevate võimaluste ärakasutamist.

               2.

               Liikmesriikidel soovitatakse töötada välja ühine strateegiline teadusuuringute tegevuskava, milles määratakse kindlaks puhta veega seotud teadusuuringute vajadused ning püstitatakse vastavad eesmärgid keskpikas ja pikas perspektiivis. Strateegia peaks hõlmama rakenduskava, milles seatakse esmatähtsad ülesanded ja tähtajad ning täpsustatakse rakendamiseks vajalikud meetmed, vahendid ja ressursid.

               3.

               Liikmesriikidel soovitatakse strateegiliste teadusuuringute kavaga ja rakenduskavaga näha ette järgmised meetmed:

                           a)

                           määrata kindlaks asjaomased liikmesriikide programmid ja teadusuuringud ning vahetada nende kohta teavet;

                           b)

                           suurendada ühise arusaama väljatöötamise ja tehnoloogiahindamise suutlikkust;

                           c)

                           vahetada teavet, vahendeid, parimaid tavasid, meetodeid ja suuniseid;

                           d)

                           määrata kindlaks sellised valdkonnad, teadusuuringud või katsed, mis võidaksid kooskõlastamisest, ühistest projektikonkurssidest või vahendite (sh rahaliste vahendite) ühendamisest;

                           e)

                           määratleda punktis d osutatud valdkondades ühiste teadusuuringute tegemise vormid;

                           f)

                           tagada kooskõla ja -toime ELi olemasolevate teadusuuringu- ja innovatsioonikavadega, nt raamprogrammiga, ja muude asjakohaste ühise kavandamise algatustega, eelkõige ühise kavandamise algatustega „Euroopa kliimateadmiste ühendamine”, „Linnastunud Euroopa – ülemaailmsed väljakutsed, kohalikud lahendused” ning „Terved ja tulutoovad mered ja ookeanid”;

                           g)

                           kasutada võimaluse korral ühiselt olemasolevat taristut või arendada välja uued vahendid, nagu kooskõlastatud andmepangad või mudelid, mille alusel uuritakse veeküsimusi;

                           h)

                           innustada avalikku ja erasektorit tegema paremat koostööd, samuti edendada avatud innovatsiooni veega seotud uurimistööde ja ettevõtlussektorite vahel;

                           i)

                           eksportida ja avaldada teadmisi, innovatsiooni ja valdkondadevahelisi metoodilisi lähenemisviise;

                           j)

                           edastada liikmesriikide ja ELi tasandi poliitikakujundajatele asjakohaseid teadus- ja tehnoloogiaandmeid;

                           k)

                           luua koostöövõrgustikke veeküsimuste uurimisega seotud keskuste vahel.

               4.

               Liikmesriikidel soovitatakse tagada veeküsimuste uurimiseks ühine tõhus juhtimisstruktuur, mille ülesanne on kehtestada ühised koostöö ja koordineerimise tingimused, eeskirjad ja kord ning jälgida strateegilise teadusuuringute kava täitmist.

               5.

               Liikmesriikidel soovitatakse rakendada strateegilist teadusuuringute kava ühiselt riiklike uurimisprogrammide kaudu, kooskõlas kõrgetasemelise ühise kavandamise töörühma poolt välja töötatud vabatahtlikke suunistega teadusuuringute ühise kavandamise raamtingimuste kohta.

               6.

               Liikmesriikidel soovitatakse teha komisjoniga koostööd, et uurida, milliste algatustega saaks komisjon liikmesriike abistada strateegilise teadusuuringute kava väljatöötamisel ja rakendamisel, ning kooskõlastada ühist kava ELi muude algatustega kõnealuses valdkonnas.

               7.

               Liikmesriikidel soovitatakse teha tihedat koostööd rahvusvahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö strateegilise foorumiga (SFIC) strateegilise teadusuuringute kava võimaliku rahvusvahelise mõõtme väljatöötamiseks ja rakendamiseks ning selleks, et tagada kooskõla algatustega, mida SFIC korraldab koos ELi-väliste riikidega või nende jaoks.

               8.

               Liikmesriikidel soovitatakse kõnealuse ühise kavandamise edenemisest komisjonile korrapäraselt iga-aastastes eduaruannetes ette kanda.

      Brüssel, 27. oktoober 2011

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Máire GEOGHEGAN-QUINN

      (1)  KOM(2011) 21 (lõplik).

      (2)  KOM(2010) 546 (lõplik).

      (3)  EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1.

      (4)  Nõukogu järeldused 10246/10, http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/10/st10/st10246.en10.pdf


title: Nõukogu soovitus, 21. veebruar 2017, mis käsitleb komisjoni tegevuse heakskiitmist seoses Euroopa Arengufondi (üheksas EAF) meetmete rakendamisega eelarveaastal 2015

text:
               23.2.2017

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 58/2

         NÕUKOGU SOOVITUS,
   21. veebruar 2017,
   mis käsitleb komisjoni tegevuse heakskiitmist seoses Euroopa Arengufondi (üheksas EAF) meetmete rakendamisega eelarveaastal 2015
   (2017/C 58/02)
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud 23. juunil 2000 Cotonous (1) ning mida on muudetud 25. juunil 2005 Luxembourgis allkirjastatud lepinguga (2),
   võttes arvesse nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate sisekokkulepet ühenduse abi rahastamise ja haldamise kohta vastavalt 23. juunil 2000 Cotonous (Beninis) allkirjastatud Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise partnerluslepingu finantsprotokollile ning finantsabi eraldamise kohta nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse EÜ asutamislepingu neljandat osa (3) („sisekokkulepe“), millega asutati muu hulgas üheksas Euroopa Arengufond („üheksas EAF“), eriti selle artikli 32 lõiget 3,
   võttes arvesse 27. märtsi 2003. aasta finantsmäärust, mida kohaldatakse üheksanda Euroopa Arengufondi suhtes, (4) eriti selle artikleid 96–103,
   olles läbi vaadanud üheksanda EAFi meetmete tulude ja kulude aruande ja bilansi 31. detsembri 2015. aasta seisuga ning Euroopa Kontrollikoja aastaaruande kaheksandast, üheksandast, kümnendast ja üheteistkümnendast Euroopa Arengufondist (EAF) eelarveaastal 2015 rahastatud tegevuste kohta koos komisjoni vastustega, (5) mis sisalduvad nimetatud aastaaruandes,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt sisekokkuleppe artikli 32 lõikele 3 annab komisjonile heakskiidu üheksanda EAFi finantshalduse kohta Euroopa Parlament nõukogu soovitusel.

               (2)

               Eelarveaastal 2015 on komisjon üheksanda EAFi meetmeid üldiselt rahuldavalt rakendanud,

         SOOVITAB Euroopa Parlamendil kiita heaks komisjoni tegevus seoses üheksanda EAFi meetmete rakendamisega eelarveaastal 2015.

      Brüssel, 21. veebruar 2017

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         E. SCICLUNA

      (1)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.

      (2)  ELT L 209, 11.8.2005, lk 27.

      (3)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 355.

      (4)  ELT L 83, 1.4.2003, lk 1.

      (5)  ELT C 375, 13.10.2016, lk 287.


title: Nõukogu soovitus, 12. juuli 2011 , milles käsitletakse Poola 2011. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Poola ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta

text:
               23.7.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 217/5

         NÕUKOGU SOOVITUS,
   12. juuli 2011,
   milles käsitletakse Poola 2011. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Poola ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta
   2011/C 217/02
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,
   võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 3,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,
   võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,
   võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,
   pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Euroopa Ülemkogu nõustus 26. märtsil 2010 komisjoni ettepanekuga käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia – Euroopa 2020. aasta strateegia –, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

               (2)

               Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta; (2) mõlemaid dokumente koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.

               (3)

               Komisjon võttis 12. jaanuaril 2011 vastu esimese iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt Euroopa 2020. aasta strateegiale tähistab ELi majanduse juhtimise uue tsükli ja majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise esimese Euroopa poolaasta algust.

               (4)

               Euroopa Ülemkogu kiitis 25. märtsil 2011 heaks eelarve konsolideerimise ja struktuurireformide prioriteedid (kooskõlas nõukogu 15. veebruari ja 7. märtsi 2011. aasta järelduste ning komisjoni iga-aastase majanduskasvu analüüsiga). Ülemkogu rõhutas vajadust pidada esmatähtsaks eelarve usaldusväärsuse ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse taastamist, tööturureformide abil töötuse määra vähendamist ning uute jõupingutuste tegemist majanduskasvu toetamiseks. Ta kutsus liikmesriike üles viima neid prioriteete ellu konkreetsete meetmete abil, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse.

               (5)

               Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 25. märtsil 2011 üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse.

               (6)

               Poola esitas 27. aprillil 2011 oma 2011. aastal ajakohastatud lähenemisprogrammi ajavahemikuks 2011–2014 ja 29. aprillil 2011 oma 2011. aasta riikliku reformikava. Vastastikuse seose arvessevõtmiseks hinnati lähenemisprogrammi ja reformikava üheaegselt.

               (7)

               Ülemaailmne finantskriis tõi kaasa Poola majandustegevuse aeglustumise, mille käigus SKP reaalkasv langes 2009. aastal 1,6 %-ni, kuid jäi siiski positiivseks. 2010. aastal tõusis SKP reaalkasv taas 3,8 %-le, kuna suur välisnõudlus toetas tootmist ja tõi pöörde laovarude tootmise tsüklisse, samas kui paindlik tööturg soodustas eratarbimist. Töötuse määr suurenes tööhõive kasvule vaatamata 2010. aastal 9,6 %-le võrreldes 7,1 %-ga 2008. aastal. Kriis on tekitanud suurt kahju riigi rahandusele. Valitsemissektori eelarve puudujääk suurenes 3,7 %-lt SKPst 2008. aastal 7,3 %-le SKPst 2009. aastal. 2010. aastal suurenes kõnealune puudujääk tagasihoidlikule konsolideerimismeetmete paketile ja tugevale majanduskasvule vaatamata 7,9 %-le SKPst. Võla suhe SKPsse tõusis 2010. aastal 55,1 %-le (3) võrreldes 50,9 %-ga 2009. aastal, jäädes siiski alla ELi toimimise lepingus sätestatud kontrollväärtust 60 % SKPst ja Poola põhiseaduse kohast võlataseme piirmäära.

               (8)

               Võttes aluseks määruse (EÜ) nr 1466/97 kohase ajakohastatud lähenemisprogrammi hinnangu, on nõukogu arvamusel, et eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik, kuigi põhineb veidi optimistlikel 2012. aasta kasvuprognoosidel. Lähenemisprogrammiga kavandatakse vähendada puudujääk alla kontrollväärtuse 3 % SKPst 2012. aastaks, mis on nõukogu kehtestatud tähtaeg. Iga-aastane keskmine eelarve konsolideerimine ajavahemikul 2010–2012 on täielikult kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames 7. juulil 2009 nõukogu soovitatud 1,25 %-ga SKPst. Lähenemisprogrammi perioodi jooksul ei kavandata keskpika perioodi eesmärgi saavutamist. Pensionireformi muudatus, millega vähendatakse struktuurset eelarvepuudujääki 0,7 % 2011. aastal ja veel 0,5 % SKPst 2012. aastal, ei paranda oluliselt üldist eelarvepositsiooni, kuna samaaegselt algse eelarvepositsiooni paranemisega suurenevad pikaajalised kohustused. Eelarve-eesmärkide täitmist ohustavad rohkem negatiivsed riskitegurid. Eelkõige võib otsene maksutulu osutuda maksubaasiga seonduvat elastsust käsitlevate optimistlikke eelduste tõttu prognoositust väiksemaks; sotsiaalmakseid käsitlevad programmiprognoosid põhinevad tööhõive ja palgakasvuga seotud optimistlikel stsenaariumidel; ning võimalikud viivitused rakendamisel ja muudatused puudujäägi vähendamise meetmetes, ka väljaspool valitsuse otsest kontrolli, võivad kaasa tuua kõrvalekaldeid eelarve konsolideerimisel.

               (9)

               Poola valitsus võttis kohustuse viia nõukogu soovituse kohaselt valitsemissektori eelarve puudujääk 2012. aastaks alla 3 % SKPst ning tagada riigi rahanduse pikaajaline stabiilsus. Sel eesmärgil on tal 2011. aastal plaanis konsolideerida märkimisväärselt riigi rahandust, kasutades nii tulu kui ka kulu mõjutavaid meetmeid, sealhulgas riigi investeerimiskulude ulatuslikud kärped. Valitsus võttis 2012. aasta eelarveprojekt vastu 5. mail 2011. See peaks eelduste kohaselt aitama puudujääki märgatavalt vähendada. Siiski võib osutuda vajalikuks võtta 2012. aasta eelarveprojektis esitatud meetmetele lisaks täiendavaid meetmeid, et kõrvaldada ülemäärane puudujääk määratud tähtajaks (2012. aasta). Paraku võivad majanduskasvu soodustavate kulude jätkuvad kärped ohustada tulevase majanduskasvu potentsiaali.

               (10)

               Poola on aastate jooksul tugevdanud oma eelarveraamistikku. Riigi rahanduse keskpika kuni pika perioodi jätkusuutlikkuse tagamiseks ei tagata olemasolevate eelarve-eeskirjade ja keskpika perioodi programmitöö menetlustega ilmselt siiski eelarveprotsessi piisavat läbipaistvust, stiimuleid valitsussektori eri tasandite koordineerimiseks ega paindlikkust makromajanduslike vapustuste ja makromajanduse tasakaalunihete käsitlemiseks. Eelarve-eeskirjad peaksid põhinema piisavalt ulatuslikel eelarvelistel koondnäitajatel ning olema kooskõlas Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemiga (ESA95). Komisjoni viimase hinnangu kohaselt on riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust ohustavad riskid keskmise suurusega.

               (11)

               Kuigi valitsus tühistas enamiku ennetähtaegseid eripensione, võivad jõu-, korrakaitse- ja päästestruktuuride töötajad ning kaevurid jätkuvalt ennetähtaegselt pensionile jääda ning naiste seadusjärgne pensioniiga on madalam kui meestel. Tegelik pensioniiga on seega endiselt madal. Lisaks, suurt toetust saav põllumajandustootjate sotsiaalkindlustusfond (KRUS) pakub vähe stiimuleid põllumajandustootjate lahkumiseks tootlikumatesse sektoritesse, mida omakorda mõjutavad haridus-, infratsruktuuri ja liikuvusprobleemid, aeglustades majanduse ümberkorraldamist ja pärssides tootlikkuse kasvu.

               (12)

               Haridus- ja koolitussüsteem ei ole täielikult kohandatud tööturu vajadustele. Kuigi kolmanda taseme hariduse omandamine on järsult kasvanud, mõjutab tööalast konkurentsivõimet oskuste ja töökohtade mittevastavus. Kõrgharidussüsteem ei ole adekvaatselt seotud ettevõtlus- ja tööhõivekeskkonnaga. Täiskasvanute osakaal (eelkõige eakamad ja madala kvalifikatsiooniga töötajad) hariduse omandamises ja kutseõppes on endiselt väga väike.

               (13)

               Valitsussektori kulud teadus- ja arendustegevusele on Poolas väikesed (hoolimata mõningasest hiljutisest kasvust) ning erasektori investeeringud teadus- ja arendustegevusse on ühed ELi madalamaid ning on viimastel aastatel vähenenud. On oht, et sellest saab tõsine takistus keskpikale ja pikaajalisele majanduskasvule. Teadus- ja arendustegevuse süsteem ei ole täielikult integreeritud, kuna ülikoolid, uurimisasutused ja tööstussektor on omavahel nõrgalt seotud.

               (14)

               Naiste vähene osalemine tööturul tuleneb osaliselt laste- ja muude ülalpeetavate isikute hoiuasutuste ebapiisavast arvust. Selliste alla kolmeaastaste laste arv, kes käivad lastehoiuasutustes, jääb Poolas tublisti allapoole ELi keskmist. Ka vanemate laste hoiuasutustesse vastuvõtmise määr on madal, kuigi see on viimaste aastate jooksul kasvanud. Paljudel juhtudel saavad väikeste laste vanemad tööturul osaleda üksnes siis, kui nende sugulased hoolitsevad laste eest. Lisaks vähendab hoiuteenuste ebapiisav osutamine eelkõige vanemate naiste tööjõupotentsiaali, kuna nad lahkuvad töölt või jäävad pensionile varakult, et hoolitseda oma lastelaste või muude ülalpeetavate eest.

               (15)

               Vähearenenud võrguinfrastruktuur takistab ettevõtlust ja välisinvesteeringute tegemist ning vähearenenud transpordiinfrastruktuur võimendab piirkondade vahelisi erinevusi. Energiainfrastruktuur vananeb kiiresti ja ei suuda enam piisavalt võimsust pakkuda. Lisaks vajab see märkimisväärset kohandamist, et täita kliimamuutuste leevendamismeetmetega seotud nõudeid. Kuigi Poola raudteesüsteem on Euroopas suuruselt kolmas, ei suuda see vananenud infrastruktuuri ja veeremi tõttu asjakohaselt toetada majandustegevuse laienemist.

               (16)

               Poola ettevõtluskeskkonna kvaliteet ja avaliku halduse tõhusus jätavad soovida. Riikidevahelisest võrdlusest nähtub, et Poolal on erilisi probleeme sellistes valdkondades nagu maksude maksmine, äritegevuse alustamine ja lõpetamine, lepingute täitmise tagamine ning vara registrisse kandmine. Ettevõtjate tegevust pärsivad aeganõudvad litsentsi- ja loamenetlused. Õiguslike meetmete, nagu lepingute täitmise tagamine ja ehitusloa saamine, puhul on vaja läbida palju menetlusi ja kogu protsess on liiga pikk.

               (17)

               Poola on võtnud laiendatud euroala pakti raames mitmeid kohustusi. Eelarvega seoses võtab Poola kohustused, mis hõlmavad olemasolevat võlga, ajutisi kulueeskirju, kohalike omavalitsuste puudujäägisuhete piiramist käsitlevate uute eeskirjade vastuvõtmist ja püsivate kulueeskirjade kehtestamist. Finantsstabiilsuse tugevdamiseks võetavate meetmete eesmärk on tõhustada pangandussektori reguleerimist ja järelevalvet. Tööhõivega seonduvate meetmetega keskendutakse naiste ja eakamate töötajate tööturul osalemisele ning ärisektori ja haridusvaldkonna sidemete tugevdamisele. Konkurentsivõimealased meetmed on suunatud haridusvaldkonnale ja teadussektorile, transpordi- ja lairibainfrastruktuuri arendamisele ning ettevõtluskeskkonna tõhustamisele. Nimetatud kohustused on seotud kõnealuse pakti nelja valdkonnaga ning kajastavad suuresti lähenemisprogrammis ja riiklikes reformikavades esitatud eesmärke. Paljude oluliste poliitiliste küsimustega on vaja täiendavalt tegeleda (nt eakamate töötajate madal osalusmäär) või on neid üksnes pealiskaudselt käsitletud (nt ärijuhtimise tõhustamine). Laiendatud euroala pakti raames võetud kohustusi on hinnatud ja soovitustes arvesse võetud.

               (18)

               Komisjon on hinnanud lähenemisprogrammi ja riiklikku reformikava, sealhulgas laiendatud euroala pakti raames võetud kohustusi. Komisjon on võtnud arvesse mitte üksnes nende asjakohasust Poola fiskaal- ja sotsiaalmajandusliku poliitika jätkusuutlikkuse, vaid ka nende ELi eeskirjadele ja suunistele vastavuse seisukohast, pidades silmas vajadust tugevdada ELi majanduse üldjuhtimist ELi tasandi panuse lisamise kaudu tulevastesse siseriiklikesse otsustesse. Komisjon on seisukohal, et lähenemisprogrammi ja reformikavaga on koostatud põhjalik riigi rahanduse konsolideerimiskava, ja julgustab valitsust nimetatud kava ellu viima, võttes vajaduse korral täiendavaid meetmeid, et vähendada valitsemissektori eelarve puudujääki 2012. aastaks alla 3 % SKPst. Eelmise kümnendi saavutustele tuginedes tuleks võtta meetmed tööhõive edasiseks suurendamiseks, eelkõige pensioni- ja haridussüsteemi reformide rakendamise kaudu, ning edendada laste- ja muude ülalpeetavate isikute hoiuteenuseid. Lisaks tuleks jätkuvalt suurendada hinnavälist konkurentsivõimet, parandades teadus- ja arendustegevuse raamistikku ja ettevõtluskeskkonda ning soodustades investeeringuid infrastruktuuri.

               (19)

               Võttes arvesse kõnealust hinnangut ning samuti Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohast nõukogu 7. juuli 2009. aasta soovitust, on nõukogu läbi vaadanud Poola 2011. aastal ajakohastatud lähenemisprogrammi ja tema arvamus (4) kajastub eelkõige punktides 1 ja 2 esitatud soovitustes. Võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 25. märtsi 2011. aasta järeldusi, on nõukogu läbi vaadanud Poola riiklikku reformikava,

         SOOVITAB Poolal võtta ajavahemikul 2011–2012 järgmisi meetmeid:

               1.

               rakendada 2012. aasta eelarveseaduse eelnõus sätestatud meetmeid ja võtta vajaduse korral täiendavaid püsimeetmeid, et vähendada kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud nõukogu soovitustega valitsemissektori eelarve üldist puudujääki 2012. aastaks alla 3 % SKPst. Minimeerida tulevikus majanduskasvu soodustavate kulude kärpeid, tagades samas asjakohase edenemise keskpika perioodi eesmärgi suunas;

               2.

               kehtestada õigusakte eesmärgiga sätestada 2013. aastaks püsivad kulueeskirjad. Kõnealused eeskirjad peaksid põhinema piisavalt ulatuslikel eelarvelistel koondnäitajatel ja olema kooskõlas Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemiga. Lisaks tuleks võtta meetmed, et tõhustada koordineerimismehhanisme valitsemissektori kõikidel tasanditel keskpika perioodi ja iga-aastastes eelarveprotsessides;

               3.

               tõsta kavakohaselt jõu-, korrakaitse- ja päästestruktuuride töötajate seadusjärgset pensioniiga ja võtta meetmeid tegeliku pensioniea tõstmiseks, nt sidudes selle eeldatava elueaga. Määrata kindlaks ajakava põllumajandustootjate sotsiaalkindlustusfondi (KRUS) tehtavaid osamakseid käsitlevate eeskirjade täiendavaks parandamiseks, et kõnealused osamaksed vastaksid paremini üksikisikute sissetulekule;

               4.

               rakendada kavandatud elukestva õppe strateegiat, tõhustada töö käigus toimuvat väljaõpet, sihtotstarbelist kutseõpet ning eakamate ja madala kvalifikatsiooniga töötajate jaoks ettenähtud koolitusprogramme. Tugevdada sidemeid teadus- ja tööstussektori vahel, rakendades programmi „Toetume teadmistele” („Budujemy na Wiedzy”). Rakendada kõrghariduse reformi kava „Partnerlus teadmiste heaks” („Partnerstwo dla Wiedzy”), et viia haridusteenused paremini vastavusse tööturu vajadustega;

               5.

               suurendada naiste osalust tööturul, võttes meetmeid, et tagada eelkooliealiste laste hoiuasutuste stabiilne rahastamine, suurendada alla 3-aastaste laste vastuvõtmist lastehoiuasutustesse;

               6.

               võtta meetmed, et parandada stiimuleid investeeringuteks energiatootmise võimsusesse eesmärgiga soodustada vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogiate arengut ja arendada edasi piiriülest elektrivõrkude vastastikust sidumist; koostada raudteeinfrastruktuuri investeeringute mitmeaastane kava ja rakendada raudteetranspordi üldkava;

               7.

               võtta meetmeid lepingute täitmise tagamisega seotud õiguslike menetluste lihtsustamiseks; vaadata läbi ehituse ja tsoneerimisega seotud õigusaktid, et lihtsustada edasikaebamise korda ja kiirendada haldusmenetlusi.

      Brüssel, 12. juuli 2011

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

      (2)  Kehtivus 2011. aastal tagatud nõukogu 19. mai 2011. aasta otsusega 2011/308/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 138, 26.5.2011, lk 56).

      (3)  Vastavalt komisjoni talituste AMECO andmebaasile. Vastavalt rahandusministeeriumi 30. mai 2011. aasta teatisele ulatus võlasuhe SKPsse 31. detsembril 2010. aastal 54,9 %-ni.

      (4)  Ette nähtud määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikega 3.


title: Nõukogu soovitus, 11. juuli 2017, milles käsitletakse Bulgaaria 2017. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Bulgaaria 2017. aasta lähenemisprogrammi kohta

text:
               9.8.2017

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 261/7

         NÕUKOGU SOOVITUS,
   11. juuli 2017,
   milles käsitletakse Bulgaaria 2017. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Bulgaaria 2017. aasta lähenemisprogrammi kohta
   (2017/C 261/02)
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,
   võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,
   võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,
   võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,
   võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,
   võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,
   võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjon võttis 16. novembril 2016 vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2017) algust. Euroopa Ülemkogu kiitis 9.–10. märtsil 2017 heaks iga-aastases majanduskasvu analüüsis esitatud prioriteedid. 16. novembril 2016 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles nimetati Bulgaariat ühena nendest liikmesriikidest, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

               (2)

               2017. aasta aruanne Bulgaaria kohta avaldati 22. veebruaril 2017. Selles hinnati Bulgaaria edusamme nõukogu poolt 12. juulil 2016 vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmete võtmisel ja strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi, mille tulemused avaldati samuti 22. veebruaril 2017. Komisjoni analüüsi põhjal võis järeldada, et Bulgaarial esineb ülemäärane makromajanduslik tasakaalustamatus. Ennekõike esineb Bulgaarias jätkuvalt tasakaalustamatus, mis on seotud veel säilinud nõrkustega finantssektoris ja ettevõtete suure võlakoormusega suure pikaajalise tööpuuduse tingimustes.

               (3)

               Bulgaaria esitas pärast tähtaega, 17. mail 2017, oma 2017. aasta riikliku reformikava ja 2017. aasta lähenemisprogrammi.

               (4)

               Asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi võeti arvesse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 2014.–2020. aasta programmide koostamisel. Nagu on nähtud ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 (3) artikliga 23, võib komisjon juhul, kui on vaja toetada asjaomaste nõukogu soovituste rakendamist, nõuda, et liikmesriik vaataks läbi oma partnerluslepingu ja asjaomased programmid ning teeks nende muutmise ettepanekud. Suunistes, milles käsitletakse seda, kuidas rakendada meetmeid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhususe sidumiseks usaldusväärse majandusjuhtimisega, esitas komisjon täiendavad üksikasjad selle kohta, kuidas ta kõnealust sätet kavatseb kasutada.

               (5)

               Bulgaaria suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa. Oma 2017. aasta lähenemisprogrammis on valitsus 2016. aasta tasakaalus eelarvepositsioonist lähtudes kavandatud valitsemissektori eelarve puudujäägiks 2017. aastal 0,6 % SKPst. Prognoositakse, et 2018. aastal valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk pisut paraneb 0,5 %-ni SKPst ja muutub järgnevatel aastatel väikeseks ülejäägiks. Keskpika perioodi eelarve-eesmärk, milleks on struktuurne eelarvepuudujääk 1 % SKPst, kavatsetakse kogu programmiperioodi kestel täita varuga. 2017. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse järk-järgult langema 2020. aastaks 23,8 %-le SKPst (29,5 %-lt SKPst 2016. aastal). Eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on usutav.

               (6)

               12. juulil 2016 esitas nõukogu Bulgaariale soovituse saavutada 2017. aastal eelarve kohandamine 0,5 % ulatuses SKPst keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suhtes. Arvandmete põhjal tundub, et Bulgaaria on 2016. aastal oma keskpika perioodi eelarve-eesmärgi juba ületanud. Komisjoni 2017. aasta kevadprognoosist lähtuvalt prognoositakse, et poliitika muutmata jätmise korral muutub struktuurne eelarvepositsioon 2016. aasta ülejäägist (0,1 % SKPst) 2017. ja 2018. aastal puudujäägiks, vastavalt 0,4 % SKPst ja 0,3 % SKPst. Sellest halvenemisest hoolimata prognoositakse, et struktuurne eelarvepositsioon on mõlemal aastal keskpika perioodi eelarve-eesmärgist parem. Üldiselt on nõukogu prognooside põhjal seisukohal, et Bulgaaria täidab 2017. ja 2018. aastal stabiilsuse ja kasvu pakti nõuded.

               (7)

               Jätkuvad jõupingutused maksukogumise parandamiseks. Olukord on küll paranenud, ent maksukuulekusega on ikka veel probleeme. Endiselt on palju varimajandust ja deklareerimata tööd. Maksudega seotud halduskoormust on vähendatud, kuid see on ikka veel suur. Tundub, et bürokraatia vähendamiseks võetud meetmetel on seni olnud piiratud tulemused ja puuduvad tõendid märgatavate edusammude kohta maksukohustuste vabatahtliku täitmise valdkonnas. Neil asjaoludel näib, et niihästi järelevalve rakendamise kui ka maksukuulekuse parandamise pandiks on kehtivate õigusnormide täitmise tagamine. Tundub, et 2015.–2017. aasta ühtse riikliku strateegia juurde kuuluv tegevuskava maksukogumise parandamiseks, varimajandusega võitlemiseks ja nõuete täitmise kulude vähendamiseks on tulus vahend, millest on eriti palju kasu maksude valdkonnas töötavate erinevate haldusorganite omavahelise koordinatsiooni ja tõhususe hindamisel ja parandamisel. Erimeetmete mõju järelanalüüs võib aidata kaasa tulevaste maksukuulekuse meetmete nõuetekohasele hindamisele, kavandamisele ja suunamisele. Need meetmed lisatakse laiapõhjalisse ühtsesse riiklikku strateegiasse, millega asendatakse 2017. aasta lõpus aeguv praegune strateegia.

               (8)

               Bulgaaris asjaomaste asutustega konsulteerides ja nendega koostöös korraldasid ametiasutused pangandus- ja kindlustussektori varade kvaliteedi läbivaatamise ja stressitestid ning erapensionifondide varade ülevaatuse. Ehkki tulemused kinnitasid nende sektorite usaldusväärsust tervikuna, leiti siin-seal haavatavaid kohti, sealhulgas mõnedes süsteemselt olulistes institutsioonides. Kuna järelmeetmeid ei ole veel täies ulatuses rakendatud, ei ole haavatavuse põhjuseid kõrvaldatud. Lisaks sellele ei käsitlenud need kolm hindamist täies mahus selliseid probleeme nagu näiteks mittelikviidsete finantsinstrumentide ja varade hindamine või siis seotud osapoolte riskipositsioonid. Nende probleemide lahendamiseks võiksid järelevalveasutused võtta konservatiivsema hoiaku. Kindlustussektori lahendamata probleemide hulka kuuluvad samuti teatavate edasikindlustuslepingute haldamine, mõningad kindlustuslepingutest tulenevad nõuded ja grupitasandi järelevalve.

               (9)

               Selleks et vältida sarnase tasakaalustamatuse taastekkimise võimalust tulevikus, tuleb lõpule viia pangandusjärelevalvemeetmed ja teha täiendavaid jõupingutusi järelevalveks muudes sektorites kui pangandus. Ametiasutuste jaoks on jätkuvalt kõige suuremaks probleemiks tegelemine raskesti hinnatavate varade ja ebaseadusliku äritegevusega, sealhulgas laenud seotud osapooltele. Bulgaaria keskpank on algatanud pangandusjärelevalve reformimise ja arendamise kava, mis põhineb ka Maailmapanga ja Rahvusvahelise Valuutafondi järeldustel. Kava on praegu rakendamisel, ent on võimalus, et finantssektori hindamisprogrammi järeldusi arvestades tuleb seda muuta. Kindlustussektori ja pensionifondide hindamisel tuvastatud järelevalvealased vajakajäämised annavad märku sellest, et finantsjärelevalvekomisjon peab välja töötama ja rakendama tervikliku kava järelevalve tugevdamiseks, sealhulgas omaenese seesmise juhtimise ja töö parandamisega. Täieliku usaldatavuse tagamiseks peaks kava tuginema kõnealuse valdkonna parimatele rahvusvahelistele tavadele ning see tuleks ette valmistada ja rakendada tihedas koostöös asjaomaste Euroopa asutustega, võttes vajadust mööda arvesse kolmandatest isikutest teenuseosutajate tagasisidet.

               (10)

               Ettevõtlussektori võlakoormus on jätkuvalt suur (muude riikide omast oluliselt suurem) ja see koormab ettevõtete bilanssi ning võib keskpikas perspektiivis piirata krediidinõudlust ja investeerimist. Äriühingute viivislaenude jätkuvalt suure hulga vähendamiseks peaksid Bulgaaria ametiasutused tegema realiseerimisprotsessi pankade jaoks hõlpsamaks, tuginedes ulatuslikule vahendite kogumile. Näiteks maksejõuetusraamistiku reformi kiirendamine looks parema õiguskeskkonna nn halbade laenudega tegelemiseks ja annaks võimalused kohustuste kohtuväliseks restruktureerimiseks. Lisaks maksejõuetusraamistikule võiksid vahendite hulka kuuluda järelevalvejuhised eriti suure hulga viivislaenudega pankadele. See võiks hõlmata ka meetmeid, millega muudetakse varade kvaliteedi kohta käivad andmed läbipaistvamaks, et aidata süvendada viivislaenude järelturgu.

               (11)

               Hiljutised arengud tööturul on olnud positiivsed, ent struktuursed probleemid püsivad. Tööjõud üha kahaneb, kuna elanikkond vananeb ja toimub väljaränne. Majanduses toimuvatest struktuursetest muutustest tulenevalt peab ilmtingimata ära kasutama jõude seisva tööjõupotentsiaali. Praegusel hetkel iseloomustab tööturgu pikaajalise töötuse suur osakaal üldise töötuse suhtes, kõrge mitteaktiivsuse määr, noorte piiratud kaasatus tööturule ning oskuste nappus ja tööturule mittevastavus. Ehkki töötuse määr langes 2015. aastal tunduvalt allapoole liidu keskmist, on pikaajalise töötuse ning mittetöötavate ja mitteõppivate noorte osakaal ja madala kvalifikatsiooniga inimeste madal tööhõive määr endiselt suur probleem. Nende probleemidega tegeledes ei pühendata aktiivses tööturupoliitikas piisavalt tähelepanu ebasoodsas olukorras rühmadele ja nende vajadustele ning see pärsib nende tööalast konkurentsivõimet. Lisaks sellele võib puudulik lõimitus tööhõive- ja sotsiaalteenuste vahel piirata sotsiaaltoetuse saajate osalemist tööturul.

               (12)

               Endiselt tuleb lahendada õpitulemuste parandamise ning kvaliteetse ja kaasava tavahariduse andmise tõhustamise probleem, mis võib mõjutada vaesumist. Laste vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse risk on küll veidi vähenenud, ent see püsib liidu suurimate hulgas ning on tihedalt seotud vanemate haridustasemega. OECD rahvusvahelise õpilaste hindamise programmi (PISA) 2015. aasta põhioskuste mõõtmistulemuste põhjal on kehvade matemaatika ja loodusteaduste alaste teadmiste ning halva lugemisoskusega õpilaste osakaal üks kõrgemaid liidus. Kavas olevat metoodikat koolide paremaks rahastamiseks ei ole veel välja töötatud. Selle eesmärk on jõuda halvema õppeedukusega koole toetades võrdsemate tulemusteni. Madalama sotsiaal-majandusliku seisundiga perede, eriti roma perede lastel ei ole de facto teistega samu võimalusi hariduse saamiseks juba varasest lapsepõlvest peale. Reformimisel on kutseharidus ja -õpe, ent selle kvaliteet ning koostöö ärivaldkonna ja sotsiaalsete partneritega pole küllaldane. Endiselt on juurutamisel duaalne haridussüsteem. Kõrghariduse vallas üritatakse tulemustepõhise rahastamise kaudu tõsta kvaliteeti ja suurendada vastavust tööturu vajadustele.

               (13)

               Jätkuvalt on tervishoiusüsteemi peamisteks probleemideks piiratud kättesaadavus, tervishoiutöötajate väljaränne ja kehvad tervisenäitajad. Vähene kaetus tervisekindlustusega, sealhulgas ambulatoorsete raviteenuste vähene riiklik kaetus ja suured summad, mis tuleb maksta omast taskust, raskendavad mõnede inimeste jaoks juurdepääsu tervishoiuteenusele. Hiljuti võetud meetmed, nagu riiklikul tervisekaval põhinev valikuline haiglateenuste lepingute sõlmimine, võivad nende täieliku rakendamise korral parandada tervishoiuteenuste kättesaadavust ja võrdsust.

               (14)

               Ehkki Bulgaaria miinimumpalk on endiselt liidu madalaim, on see 2011. aastast märkimisväärselt tõusnud. Objektiivse mehhanismi loomisel tehtud edusammud on piiratud hoolimata sellest, et tööandjad ja ametiühingud on kriteeriumides kokku leppinud. Majanduslike ja sotsiaalsete kriteeriumide, tööturul valitsevate tingimuste ja nende rakendamise institutsionaalsete asjaoludega arvestava läbipaistva mehhanismi puudumine võib ohtu seada õige tasakaalu tööhõive toetamise, konkurentsivõime ja töötajate sissetuleku säilitamise vahel. 2017. aastal minimaalsete sotsiaalkindlustuslävendite üle peetud ja nurjunud läbirääkimistel valitsesid sotsiaalpartnerite vahel teatavad pinged, ent sellest hoolimata jätkub riigis sotsiaaldialoog.

               (15)

               Suureks majanduslikuks ja sotsiaalseks probleemiks on jätkuvalt vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate inimeste suur osakaal. Bulgaaria on endiselt liidu kõige vaesem liikmesriik. Vaesus avaldab ebaproportsionaalselt suurt mõju ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele, nagu romad, lapsed, eakad ja maapiirkondade elanikud. Pärast aastatepikkusi pidevaid edusamme on vaesusriskiga eakate määr märkimisväärselt vähenenud. Eriti kõrge on vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse risk vanemaealiste naiste puhul, kuna reeglina on nad teinud sissemakseid pensioniskeemi lühema aja jooksul. Ehkki laste suhteline vaesusolukord on paranenud, esineb vaesust selles grupis endiselt palju. Uue tegevuskava vastuvõtmise varal jätkub endises tempos laste deinstitutsionaliseerimine. Ent sellealane edasiminek on endiselt kesine täiskasvanute ja puuetega isikute osas. Suur ja üha kasvav probleem on sissetulekute ebavõrdsus. Kõige rikkama ja kõige vaesema 20 % hulka kuuluvate leibkondade sissetulekute suhe kasvas 6,1-lt 2012. aastal 7,1-le 2015. aastal ja on nüüd liidu kõige kõrgemate hulgas. Bulgaarias on erinevus sissetuleku ebavõrdsuses enne ja pärast maksude ja sotsiaalsete siirete mahaarvamist üks väiksemaid liidus. Sotsiaalkaitsesüsteem, sealhulgas üldise miinimumsissetuleku kava, ei taga asjakohasel tasemel toetust. Tulenevalt väga rangetest taotlemisnõuetest on sotsiaaltoetust saavate inimeste arv väike. Miinimumsissetulek on jätkuvalt madal, seda pole pärast 2009. aastat ajakohastatud ja sellel puudub läbipaistev kohandamismehhanism.

               (16)

               Kehtestatud on meetmed riigihangete süsteemi parandamiseks, ent pole veel selge, milline on nende konkreetne lisandväärtus. Tagada tuleb uue riskipõhise eelkontrollisüsteemi asjakohane ja tõhus rakendamine. Endiselt tuleb tegeleda kaebuste esitamise süsteemi läbivaatamise raames tehtud soovituste jõustamisega, kuna tõhusad õiguskaitsevahendid on oluliste projektide elluviimise pant. Riigihangete ameti haldussuutlikkus tuleb selle hindamise järel viia vastavusse ameti täidetavate ülesannetega. Samuti tuleks suurendada hankijate haldussuutlikkust, sealhulgas riigihangete ameti poolt pakutavale metoodilisele toetusele tuginedes ning kasutades kesksete hankijate poolt kesksetele valitsusasutustele, omavalitsusüksustele ja tervishoiusektorile osutatavaid keskseid teenuseid ja/või tugiteenuseid. Lõpule tuleb viia töö e-riigihangete süsteemi juurutamisel, et suurendada riigihangete läbipaistvust. Jätkuvalt on oluliseks probleemiks avalike pakkumiste erapooletuse kindlustamine ja huvide võimalike konfliktide vältimine. Hoolimata hiljutistest reformidest avaliku halduse ajakohastamiseks on avalike asutuste töö tõhusus ja tulemuslikkus endiselt piiratud. Õigusraamistiku loomise eesmärgil viidi 2016. aastal lõpule mitu õigusaktide muudatust, ent nende tõhus ja süstemaatiline jõustamine ja rakendamine on problemaatiline.

               (17)

               2016. aastal viis Bulgaaria läbi olulisi reforme, et lahendada kohtusüsteemi sõltumatuse ja kvaliteediga seotud jätkuvaid probleeme. Aga kuna need reformid on hiljutised, on liiga vara nende mõju hinnata. Mitmes valdkonnas tuleb astuda edasisi samme. Jätkuvalt on Bulgaarias oluliseks probleemiks korruptsioon, mis mõjutab investeeringuid nii üleriigilisel kui ka kohalikul tasandil. 2015. aastal esitles valitsus julget korruptsioonivastase võitluse strateegiat, ent selle rakendamine on veel algfaasis. Bulgaaria korruptsioonivastast poliitikat õõnestavad jätkuvalt ametiasutuste nõrkus ja killustatus, vähene edu süüdistuse esitamisel kõrgetasemeliste juhtumite puhul ja parlamendi kõhklev toetus reformidele. Soovitused kohtureformi ning korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse valdkonnas esitatakse Bulgaariale koostöö- ja jälgimiskorra (4) raames. Seepärast Bulgaaria riigipõhised soovitused neid valdkondi ei hõlma.

               (18)

               Komisjon on Euroopa poolaasta (2017) raames Bulgaaria majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2017. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka varasematel aastatel Bulgaariale esitatud soovituste järelmeetmeid.

               (19)

               Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu seisukohal, et Bulgaaria täidab stabiilsuse ja kasvu pakti.

               (20)

               Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja hindamist, kajastuvad nõukogu poolt määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel antud soovitused allpool esitatud soovitustes 2 ja 3,

         SOOVITAB Bulgaarial võtta 2017. ja 2018. aastal järgmisi meetmeid:

               1.

               Parandada veelgi maksukogumist ja maksukuulekust, sealhulgas ulatuslike meetmetega, mis võetakse pärast 2017. aastat. Rakendada tõhusamalt meetmeid varimajanduse, ennekõike ebaseadusliku töötamise vähendamiseks.

               2.

               Võtta finantssektori hindamise järelmeetmeid, ennekõike seoses edasikindlustuslepingute, raskesti hinnatavate varade ja seotud osapoolte riskipositsioonidega. Parandada tihendas koostöös Euroopa asutustega järelevalvet pankade ja muude kui pankade üle. Hõlbustada äriühingute viivislaenude (mida on jätkuvalt palju) hulga vähendamist, tuginedes ulatuslikule vahendite kogumile, mis hõlmaks maksejõuetusraamistiku reformi kiirendamist ja viivislaenude toimiva järelturu edendamist.

               3.

               Muuta aktiivne tööturupoliitika sihipärasemaks ning lõimida omavahel paremini ebasoodsas olukorras rühmade tööhõive- ja sotsiaalteenused. Laiendada kvaliteetse hariduse pakkumist, eriti romade seas. Laiendada kaetust tervisekindlustusega, vähendada inimeste endi kanda jäävaid makseid ja tegeleda tervishoiutöötajate nappusega. Töötada koostöös sotsiaalpartneritega välja läbipaistev mehhanism miinimumpalga kehtestamiseks. Suurendada miinimumsissetuleku katvust ja piisavust.

               4.

               Tagada 2014.–2020. aasta riikliku riigihangete strateegia tõhus rakendamine.

      Brüssel, 11. juuli 2017

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         T. TÕNISTE

      (1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

      (2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

      (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).

      (4)  Komisjoni 13. detsembri 2006. aasta otsus 2006/929/EÜ, millega nähakse ette kord, mille abil teha Bulgaariaga koostööd ja jälgida tema edusamme konkreetsete eesmärkide täitmisel kohtureformi alal ning korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses (ELT L 354, 14.12.2006, lk 58).