Tähtis õiguslik teade

|

52005SC0229

Soovitus: Nõukogu arvamus kooskõlas nõukogu 7 juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 kolmanda lõikega Ungari ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2004–2008  /* SEK/2005/0229 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 16.2.2005SEK(2005) 229 lõplikSoovitus:NÕUKOGU ARVAMUSkooskõlas nõukogu 7 juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 kolmanda lõikega Ungari ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2004–2008(komisjoni esitatud)  SELETUSKIRINõukogu määruses (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta[1] on sätestatud, et liikmesriigid, kes ei ole võtnud kasutusele ühisraha, peavad esitama nõukogule ja komisjonile lähenemisprogrammid. Vastavalt selle määruse artiklile 9 peab nõukogu kontrollima iga lähenemisprogrammi komisjoni ja asutamislepingu artikli 114 alusel moodustatud komitee (majandus- ja rahanduskomitee) koostatud hinnangute alusel. Olles programmi kontrollinud, peab nõukogu esitama arvamuse komisjoni soovituse alusel ja pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega. Selle määruse kohaselt peavad liikmesriigid esitama igal aastal ajakohastatud lähenemisprogrammi, mida võib nõukogu samuti kontrollida sama menetluse kohaselt.ELiga 1. mail 2004. aastal ühinenud liikmesriigid ei osale ühisrahas, kuid eurole üleminekuks nõutakse neilt lähenemiskriteeriumide õigeaegselt täitmist, sealhulgas valitsemissektori finantsseisundi jätkusuutlikkust. Kuna üldine valitsemissektori puudujääk oli 2004. aastal 5,9%[2] SKTst, otsustas nõukogu 5. juulil, et Ungaril on ülemäärane eelarvepuudujääk, ja soovitas ülemäärase puudujäägi likvideerida hiljemalt 2008. aastaks kooskõlas 2004. aasta maikuu lähenemisprogrammiga. Eriti soovitati, et Ungari „astuks tõhusaid samme 2005. aasta puudujäägieesmärgi saavutamisega seotud meetmete rakendamiseks“ ja „rakendaks jõuliselt 2004. aasta maikuu lähenemisprogrammis kavandatud meetmeid, olles valmis vajadusel võtma ka lisameetmeid 2004. aasta valitsemissektori puudujäägieesmärgi saavutamiseks". Tunnistades, et Ungari valitsus oli 2004. aasta juulist novembrini võtnud mitmeid meetmeid, leidis komisjon, et need ei olnud siiski piisavad, et ära hoida märkimisväärset kõrvalekaldumist 2004. ja 2005. aasta eesmärkidest ning laiemas plaanis ka mitmeaastasest kohandamiskavast aastani 2008. Seetõttu andis komisjon 2004. aasta 22. detsembril soovituse, et nõukogu võtaks vastu otsuse asutamislepingu artikli 104 lõike 8 alusel selle kohta, et nõukogu 2004. aasta 5. juuli soovituste alusel ei ole tõhusaid meetmeid võetud. Nõukogu võttis sellekohase otsuse vastu 18. jaanuaril 2005.Ungari esitas esimese lähenemisprogrammi aastateks 2004–2008 13. mail 2004 ja nõukogu andis sellele hinnangu 5. juulil 2004. Ajakohastatud programm esitati 1. detsembril 2004. Komisjoni talitused andsid ajakohastatud programmile tehnilise hinnangu, arvestades komisjoni talituste 2004. aasta sügise majandusprognooside tulemusi ning võttes arvesse tegevusjuhendit[3]. potentsiaalse tootmismahu ühiselt kokkulepitud hindamismetoodikat, 2003.–2005. aasta majanduspoliitika üldsuuniste soovitusi ning põhimõtteid, mis on sätestatud komisjoni 27. novembri 2002. aasta teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile eelarvepoliitika kooskõlastamise tõhustamise kohta[4]. Hinnangu alusel võib tõdeda järgmist:-  Ungari ajakohastatud lähenemisprogramm esitati 1. detsembril 2004 ja see hõlmab ajavahemikku 2004–2008. See vastab enam-vähem andmenõuetele, mis on esitatud tegevusjuhendis stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta. Kuigi see sisaldab kõiki kohustuslikke andmeid, ei ole esmane tasakaal arvutatud kokkulepitud määratluse kohaselt. Puudub ka osa vabatahtlikke andmeid, näiteks pikaajaliste tervishoiukulude kohta.-  Ajakohastatud programmi makromajanduslik stsenaarium on küllalti soodne. Selles nähakse ette majandustegevuse toibumist koos SKT reaalkasvu järkjärgulise suurenemisega 3,9%lt 2004. aastal 4,6%ni 2008. aastal. Aastateks 2005–2006 on ajakohastatud programmi prognoosid pisut soodsamad kui komisjoni talituste 2004. aasta sügisprognoosid, kavandades SKT reaalkasvuks 4,0% 2005. aastal ja 4,2% 2006. aastal, võrreldes komisjoni pakutud 3,7% ja 3,8%ga. Komisjoni ennustused ülejäänud aastate kohta puuduvad, kuid ajakohastatud programmi kasvuprognoosid programmi lõpuaastate jaoks tunduvad samuti pigem optimistlikud. Komisjoni talituste arvutuste kohaselt, mille puhul kohaldati programmis sisalduva teabe suhtes ühiselt kokkulepitud metoodikat, oleks SKT reaalkasv ajavahemikus 2007–2008 mõnevõrra suurem kui potentsiaalne kasv. Vastav toodangumahu tühik, mis on pisut üle –1%, väheneb vahemikus 2004–2006 mõõdukalt, pisut alla –1%ni; aastatel 2007 ja 2008 langeb see järsult peaaegu nulli.-  Prognoositakse, et 2004. aasta teisel poolel alanud deflatsiooniprotsess jätkub kogu programmiperioodi jooksul ja inflatsioon langeb 2008. aastaks 3%ni. Programmi intressimääraprognoosid tunduvad suhteliselt soodsad. Nende saavutamine nõuaks majanduse usaldusväärsuse olulist paranemist, mida iseloomustaks praegusest märkimisväärselt madalam inflatsioon, paranenud fiskaalne ja jooksevkonto jääk ning turuosaliste taastunud usk euro kasutuselevõtu strateegiasse. Ajakohastatud programmis kavandatakse euro kasutuselevõtmise tähtajaks endiselt 2010. aasta.-  Eurostati 23. septembri 2004. aasta otsus lubab 2007. aasta märtsini liigitada teise samba pensionifondid ajutiselt valitsemissektori eelarve alla. Ungari ametiasutused otsustasid seda võimalust kasutada ja esitasid valitsemissektori eelarve puudujääginäitajad ilma 1998. aasta pensionireformist tulenevate teise samba kuludeta. Võrreldes 2004. aasta maikuu programmiga, vähendab ümberliigitamine aastaseid puudujääginäitajaid ajavahemikul 2004–2008 0,8–1 protsendipunkti võrra. Et andmeid saaks võrrelda eelmise lähenemisprogrammiga ja komisjoni talituste 2004. aasta sügisprognoosiga ning eeldades, et ümberliigitamine 2008. aasta lõpliku eesmärgi suhtes enam ei kehti, esitatakse hinnangus nii pensionireformikulusid sisaldavad ja mittesisaldavad näitajad.-  Ajakohastatud programm näeb ette järgmise valitsemissektori puudujäägi: 4,5% SKTst 2004. aastal, 3,8% 2005. aastal, 3,1% 2006. aastal, 2,4% 2007. aastal ja 1,8% SKTst 2008. aastal. (Arvestades ka pensionireformist tulenevaid kulusid, oleks prognoositud valitsemissektori puudujäägikava aastatel 2004–2008 5,3%, 4,7%, 4,1%, 3,4% ja 2,8% SKTst; seega peetakse programmis kinni puudujäägieesmärgi parandamise tähtajast.) See oleks märkimisväärne kõrvalekalle maikuu lähenemisprogrammi eesmärgist 2004. aastaks, milleks oli koos pensionireformikuludega 4,6% SKTst. Ajakohastatud programmis täpsustatud eesmärgi kohaselt on puudujäägiks prognoositud 4,5% SKTst (koos pensionireformikuludega 5,3% SKTst). Nii on 2004. aasta maikuu lähenemisprogrammis programmi algusaastele kavandatud kohandamiskava muudetud käesolevas programmis lineaarsemaks stabiliseerimissuundumuseks kogu programmiperioodi lõpuni. Pärast eeldatud stabiliseerimist 0,9 protsendipunkti võrra SKTst 2004. aastal prognoositakse järelejäänud aastatel algselt kavandatud 0,5 protsendipunktilise iga-aastase kohandamise asemel iga-aastast kohandamist ligikaudu 0,6–0,7 protsendipunkti võrra. Ajakohastatud programmis järgitakse jätkuvalt kulusuhte vähenemisel (44,8%lt SKTst 2004. aastal 43,4%ni 2008. aastal) põhinevat stabiliseerimisstrateegiat, mida eeldatavasti toetavad struktuurireformid ja millega kaasneb tagasihoidlikum tulusuhte vähenemine. Kõige tuntavam kulude vähendamine toimuks 2005. aastal. See põhineb peamiselt siiski intressikoormuse vähenemisel 0,5 protsendipunkti ja riiklike investeerimiskulutuste vähenemisel 1,7 protsendipunkti võrra. Riiklike investeeringute suur vähenemine 2005. aastal kompenseeritaks osaliselt suuremate investeeringutega järgnevatel aastatel ja see viiks riiklike investeeringute suhte vähenemiseni 0,6 protsendipunkti võrra ajavahemikus 2004–2008. Riiklike investeerimiskulude vähenemist kompenseeritaks riigi- ja erasektori ühisprojektide lisandumisega. Pärast esmase puudujäägi paranemist 2004. aastal 1,2 protsendipunkti võrra väheneks see ülejäänud aastatel pensionireformikulusid arvesse võttes igal aastal ligikaudu 0,3–0,4 protsendipunkti. Selleks ajaks on lõppenud ka üleminekuaeg, mille Eurostat andis penisonikulude kajastamiseks raamatupidamises 2007. aasta märtsini, mil esitatakse andmed riigi rahanduse kohta.-  Programmis kirjeldatud kohandamiskava ja eriti uut puudujäägieesmärki 3,8% SKTst aastaks 2005 (4,7% SKTst koos pensionireformikuludega) võib pidada piisavaks, et parandada ülemäärane puudujääk 2008. aastaks, juhul kui seda toetavad piisavad meetmed. Lõppeesmärk 2,8%[5] SKTst jätab siiski vaid väikese kindlusvaru, mis võib stardipositsiooni muutudes veelgi väheneda, sest 2004. aasta eelarve tulemustega on seotud veel mõningane ebakindlus[6]. Lisaks võib ajavahemikus 2005–2008 tulemus eelarve osas olla prognoositust halvem. i) Suhteliselt soodne makromajanduslik stsenaarium näitab, et tulud võivad olla oodatavast väiksemad ja kulud suuremad. Nagu nähtub komisjoni talituste 2004. aasta sügisprognoosist (komisjoni arvestuste kohaselt on näitajad 5,2% SKTst 2005. aastal ja 4,7% SKTst 2006. aastal koos pensionireformikuludega või 4,3% ja 3,7% SKTst ilma nendeta), on 2005. ja 2006. aasta eelarve-eesmärkide saavutamisega seotud teatavad riskid. 2005. aasta osas võetakse arvesse, et valitsus on loonud „hädaabivaru“, mis moodustab 0,5% SKTst ja millega kindlustatakse ennast raskuste korral 2005. aasta eelarve-eesmärgi saavutamisel. Kuigi reservi loomine on tervitatav, tundub eraldatud summa 2005. aasta eelarvega seotud riske arvesse võttes ebapiisav. Lisaks tekitab muret see, et reservid võidakse kasutusele võtta liiga aasta alguses, mis vähendab motiveeritust pidada rangelt kinni 2005. aasta eelarvest. 2005. ja 2006. aasta eelarve-eesmärkide täitmata jätmine nõuaks suuremat kohandamist 2007. ja 2008. aastal. ii) Võimalikud käibemaksumäärade kärped käimasolevate maksureformide raames võivad suurendada tuludega seotud riski isegi siis, kui neid kompenseerida muude määrade suurendamisega; seetõttu vajaks nende ajastamine hoolikat planeerimist ja tuleks viia sõltuvusse puudujäägieesmärkide täielikust saavutamisest. iii) Kavandatud reformimeetmete vastuvõtmine, mis on kulukärbete aluseks tulevikus, ei ole veel tagatud. Lisaks ei toeta enamikku 2005. aasta eelarves sisalduvaid kulude vähendamise meetmeid põhjalikud reformid. iv) Ajakohastatud programmi intressimäära prognooside realiseerumine sõltub usaldusväärsuse taastamisest ning see ei pruugi järgnevatel aastatel nii soodsas ajaraamistikus toimuda. v) Samuti tundus, et 2004. aasta majandustegevusest tulenevaid käibemaksutagastusi ei maksta täies ulatuses õigeaegselt, et vältida 2005. aasta (tekkepõhise) eelarve koormamist, kuid ametiasutused on võtnud endale kohustuseks kiirendada neid tagasimakseid, et vältida 2005. aasta eelarve koormamist. Teisest küljest võib asjaolu, et 2004. aasta lõpus alustati käibemaksutagastuste üle rangemat kontrolli, aidata osaliselt piirata eeldatavat käibemaksutulude vähenemist, ja seda võib lugeda soodsaks arenguks.-  Käesoleva hinnangu alusel on olemas oht, et tulemus eelarve osas võib olla ajakohastatud programmis prognoositust halvem. Kuigi programmi kohandamiskava paistab piisavana, tundub siiski, et programmis kavandatud meetmed ei ole selle kohandamiskavaga kooskõlas ning ei pruugi seetõttu tagada (kaasa arvatud pensionikuludest tuleneva) puudujäägi vähendamist alla 3% SKTst 2008. aastaks. Kohandamiskava täitmiseks on tarvis lisameetmeid. Eriti oluline on 2005. aasta uue eesmärgi saavutamine, mis vastavalt eespool toodud hinnangule näitaks, et on vaja lisameetmeid vähemalt 0,5 protsendipunkti ulatuses.-  Prognoositakse, et võla suhe, mis kasvas 57,3%ni SKTsse 2004. aastal (59,9%ni SKTsse koos pensionireformikuludega), hakkab alates 2005. aastast järk-järgult taas langema tänu valitsemissektori puudujäägi pidevale vähenemisele ja võlaintresside langemisele. Eeldatakse, et võla suhe langeb 2008. aastal alla 50% SKTsse (või saavutab taseme pisut üle 53% SKTst, kui pensionireformikulud kaasa arvata). Kava kohaselt toetab seda langust muutus võlahaldusstrateegias, mis tuleneb intressikulude kokkuhoiust. Võla suhet ümbritsevad riskid on samad mis puudujäägiprognooside puhulgi.-  2004. aasta maikuu lähenemisprogrammis teatati struktuurireformidest (peamiselt avalikus halduses, hariduses ja tervishoius), mille eesmärgiks oli toetada strateegia aluseks olevat kulukontrolli. 2005. aasta eelarve sisaldab mitmeid meetmeid, mille eesmärgiks on keskvalitsemissektori tõhususe parandamine. Need ei ole maikuu ambitsioonika programmiga siiski vastavuses. Kuigi ajakohastatud programmis on kavandatud reforme üksikasjalikumalt kirjeldatud, ei ole nende eeldatav mõju kvantifitseeritud ega esitatud üksikasju nende rakendamise kohta. See viitab sellele, et põhjalikumad reformid tervishoiu ja haridussektoris lükkuvad edasi 2006. aasta valimiste järgsesse aega, nagu valitsus hiljuti mõista andis.-  Ungari riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse osas on mõned ohud, mis johtuvad vananeva elanikkonnaga seotud eelarvekulude prognoosist. Osaliselt tulenevad ohud pikaajaliste eelarvesuundumustega seotud ebamäärasusest, mis on põhjustatud ebapiisavatest andmetest tervishoiukulutuste prognoosides. Reformitud pensionisüsteem, kaasa arvatud teise samba kogumispension, aitavad järjepidevalt vähendada vananeva rahvastiku mõju eelarvele ja riigi rahanduse mittejätkusuutlikkusest tulenevaid ohte. Vajalik on siiski muude reformide jätkamine, eriti tervishoius, ning kavandatud eelarve otsustav stabiliseerimine keskpikal perioodil.-  Ajakohastatud programmis esitatud majanduspoliitika vastab osaliselt riigi majanduspoliitika üldsuunistele riigi rahanduse valdkonnas. Valitsemissektori puudujääki lubati vähendada „mitmeaastases raamistikus usaldusväärselt ja jätkusuutlikult kooskõlas nõukogu poolt eelarvealase järelevalve käigus vastu võetud otsustega“. Nõukogu otsustas 18. jaanuaril 2005 asutamislepingu artikli 104 lõike 8 alusel, et Ungari ei ole siiski järginud asutamislepingu 104 artikli 7 alusel antud nõukogu 5. juuli 2004. aasta soovitusi seoses ülemäärase eelarvepuudujäägiga. Ajakohastatud programmis on säilitatud mitmeaastane raamistik ülemäärase puudujäägi parandamiseks 2008. aastaks, kuigi on olemas oht, et tulemused eelarve osas on prognoositust halvemad.-  Pidades silmas eespool esitatud hinnangut ja arvestades nõukogu asutamislepingu artikli 104 lõike 7 alusel tehtud soovitusi, oleks kohane, kui Ungari i) võtaks meetmeid keskpikal perioodil, et viia (kaasa arvatud pensionireformikuludest tulenev) puudujääk 2008. aastaks usaldusväärsel ja jätkusuutlikul viisil alla 3% SKTst, kasutades selleks eelkõige lisameetmeid uue kohandamiskava rakendamiseks ja uue puudujäägieesmärgi saavutamiseks, milleks on 2005. aastal 3,8% SKTst (4,7% SKTst koos pensionireformikuludega), ning haarates kinni igast võimalusest fiskaalset kohandamist kiirendada; ii) seaks mis tahes maksukärbete ajastamise ja rakendamise sõltuvusse 2004. aasta detsembris esitatud ajakohastatud lähenemisprogrammi puudujäägieesmärkide saavutamisest; iii) jätkaks kavandatud reforme avalikus halduses, tervishoiu- ja haridussüsteemides vastavalt võetud kohustustele ning pidades silmas ka riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse parandamist.Käesoleva hinnangu põhjal on komisjon võtnud vastu lisatud soovituse, et nõukogu võtaks vastu arvamuse Ungari ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta, ja edastab selle nõukogule.Soovitus:NÕUKOGU ARVAMUSkooskõlas nõukogu 7 juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 kolmanda lõikega Ungari ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2004–2008EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,[7] eriti selle artikli 9 lõiget 3,võttes arvesse komisjoni soovitust,pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteegaON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:1.  [8. märtsil 2005] kontrollis nõukogu Ungari ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2004–2008. Programm vastab enam-vähem andmenõuetele, mis on esitatud tegevusjuhendis stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta. Kuigi see sisaldab kõiki kohustuslikke andmeid, ei ole esmane tasakaal arvutatud kokkulepitud määratluse kohaselt. Puudub osa vabatahtlikke andmeid, näiteks pikaajaliste tervishoiukulude kohta. Seepärast palutakse Ungaril viia andmed täielikult nõuetega vastavusse.2.  Ajakohastatud programmi aluseks olev makromajanduslikus stsenaariumis kavandatakse SKT reaalkasvu järkjärgulist suurenemist 3,9%lt 2004. aastal 4,6%ni programmiperioodi lõpuks. Praegu olemasolevate andmete kohaselt kajastab see stsenaarium küllaltki soodsaid kasvuprognoose. Nii prognoositud kasv 2005. ja 2006. aastal kui kavandatud kasvu areng keskpikas perspektiivis tunduvad optimistlikud. Ajakohastatud programmi inflatsiooniprognoos tundub enam-vähem realistlik.3.  Nõukogu tegi 5. juulil 2004. aastal otsuse, et Ungaril on ülemäärane eelarvepuudujääk, ning soovitas selle parandada 2008. aastaks. Ajakohastatud programmis nähakse ette järgmine puudujäägikava: 4,5% SKTst 2004. aastal, 3,8% 2005. aastal, 3,1% 2006. aastal, 2,4% 2007. aastal ja 1,8% SKTst 2008. aastal. Need arvud peegeldavad Eurostati 23. septembri 2004. aasta otsust, mis lubab teise samba pensionifondid ajutiselt liigitada üldvalitsemissektori eelarvesse 2007. aasta märtsini, mil esitatakse andmed riigi rahanduse kohta. Ungari ametiasutused otsustasid seda võimalust kasutada ja esitasid valitsemissektori eelarve puudujääginäitajad ilma 1998. aasta pensionireformist tulenevate teise samba kuludeta. Antud arvude põhjal oleks valitsemissektori puudujäägieesmärgid aastatel 2004–2008 5,3%, 4,7%, 4,1%, 3,4% ja 2,8% SKTst; sellest nähtub, et ajakohastatud programmis peetakse kinni ülemäärase puudujäägi parandamiseks seatud tähtajast. Et andmeid saaks võrrelda maikuu lähenemisprogrammiga ja komisjoni talituste 2004. aasta sügisprognoosiga, viidatakse käesolevas arvamuses lisaks kohandatud arvudele ka pensionireformist tulenevaid kulusid mittearvestavatele arvudele. Pärast eeldatud stabiliseerimist 0,9 protsendipunkti võrra SKTst 2004. aastal prognoositakse ajakohastatud programmis järelejäänud aastatel iga-aastast kohandamist ligikaudu 0,6–0,7 protsendipunkti võrra. Ajakohastatud programmis järgitakse kulusuhte vähenemisel põhinevat stabiliseerimisstrateegiat, mida toetavad struktuurireformid ja millega kaasneb veelgi tagasihoidlikum tulusuhte vähenemine. Suurim kulude vähendamine toimuks 2005. aastal ja tuleneks peamiselt intressikoormuse vähenemisest 0,5 protsendipunkti võrra ja riiklike investeerimiskulude vähenemisest 1,7 protsendipunkti võrra. Riiklike investeerimiskulude vähenemist kompenseeritaks riigi- ja erasektori ühisprojektide lisandumisega. Programmi lõpuaastate kuluvähendamismeetmete ajakava ja kvantifitseeritud andmeid ei ole esitatud. Esmase puudujäägi kohandamiskava oleks sarnane valitsemissektori puudujäägi vähendamise kavaga. Esmane puudujääk muutuks väikeseks ülejäägiks 2008. aastal.4.  Programmis kirjeldatud kohandamiskava ja eriti uut puudujäägieesmärki 3,8% SKTst aastaks 2005 (4,7% SKTst koos pensionireformikuludega) ja 2,8% SKTst koos pensionireformiga aastaks 2008 võib pidada kohaseks, et parandada ülemäärane puudujääk 2008. aastaks, juhul kui seda toetavad piisavad meetmed. Lõplik puudujäägieesmärk 2,8% SKTst (koos pensionireformikuludega) jätab siiski vaid väikese kindlusvaru, mis võib stardipositsiooni muutudes veelgi väheneda, sest 2004. aasta eelarve tulemustega on seotud veel mõningane ebakindlus[8]. Programmi eelarveprognoosid tunduvad optimistlikud: i) Suhteliselt soodne makromajanduslik stsenaarium viitab sellele, et tulud võivad osutuda eeldatavast väiksemaks ja kulud suuremaks. Nagu nähtub komisjoni talituste 2004. aasta sügisprognoosist, on 2005. ja 2006. aasta puudujäägieesmärgid pigem optimistlikud. 2005. aasta osas võetakse arvesse, et valitsus on loonud „hädaabivaru“, mis moodustab 0,5% SKTst ja millega kindlustatakse ennast raskuste korral 2005. aasta eelarve-eesmärgi saavutamisel. Kuigi reservi loomine on tervitatav, tundub eraldatud summa 2005. aasta eelarvega seotud riske arvesse võttes ebapiisav. Lisaks tekitab muret see, et reservid võidakse kasutusele võtta liiga aasta alguses, mis vähendab motiveeritust 2005. aasta eelarvest rangelt kinni pidada. 2005. ja 2006. aasta eelarve-eesmärkide täitmata jätmine suurendaks vajaminevat kohandamist 2007. ja 2008. aastal. ii) Kulukärped 2005. aastal ja hiljem on seotud ohtudega, sest 2005. aasta eelarves sisalduvad reformimeetmed ei pruugi olla täies ulatuses rakendatud ning lisaks ei sisaldu need ka põhjalikus reformistrateegias. iii) Ajakohastatud programmi soodsad intressimäära prognoosid, mis sõltuvad usaldusväärsuse edasisest taastamisest, kujutavad endast eelarvelist lisariski. iv) Muret tekitab ka kulu- ja tulueesmärkide usaldusväärsus, kuna eelnenud aastatel seatud eesmärkidele ei jõutud lähedalegi. Lisaks võivad võimalikud käibemaksumäärade kärped käimasolevate maksureformide raames suurendada riski tuludele isegi siis, kui neid kompenseerida muude määrade suurendamisega; seetõttu vajaks nende ajastamine hoolikat planeerimist ja need tuleb viia sõltuvusse puudujäägieesmärkide täielikust saavutamisest. v) Üks riskidest võib tuleneda ka asjaolust, et 2004. aasta majandustegevusest tulenevaid käibemaksutagastusi ei maksta õigeaegselt, kuid ametiasutused on võtnud endale kohustuseks nende tagasimaksete kiirendamise, et sellega 2005. aasta eelarvet mitte koormata. Teisest küljest võib asjaolu, et 2004. aasta lõpus alustati käibemaksutagastuste üle rangemat kontrolli, aidata osaliselt piirata eeldatavat käibemaksutulude vähenemist, ja seda võib lugeda soodsaks arenguks.5.  Käesoleva hinnangu alusel on olemas oht, et tulemus eelarve osas võib olla ajakohastatud programmis prognoositust halvem. Kuigi programmis kirjeldatud kohandamiskava ja eriti uut puudujäägieesmärki 3,8% SKTst aastaks 2005 (4,7% SKTst koos pensionireformikuludega) võib pidada kohaseks, et parandada ülemäärane puudujääk 2008. aastaks, ei tundu programmi fiskaalpoliitilised põhimõtted kohandamiskava elluviimiseks piisavad ja ei pruugi seetõttu tagada, et puudujääk suudetakse 2008. aastaks viia alla 3% SKTst. Et muuta kohandamiskava usaldusväärseks, on vaja lisameetmeid. Eriti oluline on saavutada uus 2005. aasta eesmärk. Eespool esitatud hinnangu alusel oleks kohased lisameetmed vähemalt 0,5 protsendipunkti ulatuses.6.  Võla suhteks prognoositakse 2004. aastal 57,3% SKTsse (koos pensionireformikuludega oleks see 59,9% SKTsse, mis on pisut alla asutamislepingus sätestatud kontrollväärtuse 60% SKTsse). Programmis prognoositakse, et võla suhe väheneb programmiperioodi jooksul ligikaudu 7 protsendipunkti võrra. Võla suhet ümbritsevad riskid on samad mis puudujäägiprognooside puhulgi.7.  Ungari riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse osas on mõned ohud, mis johtuvad vananeva elanikkonnaga seotud eelarvekulude prognoosist. Osaliselt tulenevad ohud pikaajaliste eelarvesuundumustega seotud ebamäärasusest, mis on põhjustatud puuduvatest andmetest tervishoiukulude prognoosides. Programmis esitatud strateegia põhineb peamiselt eelarve stabiliseerimisel järgmise paari aasta jooksul ning tulevikus rakendatavatel pensioni- ja tervishoiusüsteemide lisareformidel. Reformitud pensionisüsteem, kaasa arvatud teise samba kogumispension, aitab järjepidevalt vähendada vananeva rahvastiku mõju eelarvele ja riigi rahanduse jätkusuutmatusest tulenevaid ohte. Vajalik on ka muude reformide jätkamine, eriti tervishoius, ning kavandatud eelarve otsustav stabiliseerimine keskpikal perioodil.8.  Programmis esitatud majanduspoliitika vastab osaliselt riigi majanduspoliitika üldsuunistele riigi rahanduse valdkonnas. Valitsemissektori puudujääki lubati vähendada „mitmeaastases raamistikus usaldusväärselt ja jätkusuutlikult kooskõlas nõukogu poolt eelarvealase järelevalve käigus vastu võetud otsustega“. Nõukogu otsustas 18. jaanuaril 2005 asutamislepingu artikli 104 lõike 8 alusel, et Ungari ei ole siiski järginud asutamislepingu 104 artikli 7 alusel antud nõukogu 5. juuli 2004. aasta soovitusi seoses ülemäärase eelarvepuudujäägiga. Ajakohastatud programmis on säilitatud mitmeaastane raamistik ülemäärase puudujäägi parandamiseks 2008. aastaks, kuigi on olemas oht, et tulemused eelarve osas on prognoositust halvemad.* * *Pidades silmas eespool esitatud hinnangut ja arvestades asutamislepingu artikli 104 lõike 7 alusel [8. märtsil 2005] tehtud nõukogu soovitusi, peaks Ungari nõukogu arvates:(i) võtma meetmeid keskpikal perioodil, et viia (kaasa arvatud pensionikuludest tulenev) puudujääk 2008. aastaks usaldusväärsel ja jätkusuutlikul viisil alla 3% SKTst, kasutades selleks eelkõige lisameetmeid uue kohandamiskava rakendamiseks ja uue puudujäägieesmärgi saavutamiseks, milleks on 2005. aastal 3,8% SKTst (4,7% SKTst koos pensionireformikuludega) ja 2008. aastal 2,8% SKTst koos pensionireformikuludega, ning haarates kinni igast võimalusest fiskaalset kohandamist kiirendada;(ii) seadma mis tahes maksukärbete ajastamise ja rakendamise sõltuvusse 2004. aasta detsembris esitatud ajakohastatud lähenemisprogrammi puudujäägieesmärkide saavutamisest;(iii) jätkama kavandatud reforme avalikus halduses, tervishoiu- ja haridussüsteemides vastavalt võetud kohustustele ning pidades silmas ka riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse parandamist.Tähtsamate makromajanduslike ja eelarveliste prognooside võrdlus2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |Reaalne SKT (muutus, %) | LP dets 2004 | 3,9 | 4,0 | 4,2 | 4,3 | 4,6 |KOM | 3,9 | 3,7 | 3,8 | puudub | puudub |LP mai 2004 | 3,3-3,5 | 3,5-4,0 | ca 4 | ca 3,5 | ca 3,0 |THHI inflatsioon (%) | LP dets 2004 | 6,8 | 4,5 | 4,0 | 3,5 | 3,0 |KOM | 6,9 | 4,6 | 4,2 | puudub | puudub |LP mai 2004 | ca 6,5 | ca 4,5 | ca 4 | ca 3,5 | ca 3 |Valitsemissektori eelarve tasakaal (% SKTst) | LP dets. 2004 kohandatud 1 | -4,5 | -3,8 | -3,1 | -2,4 | -1,8 |kohandamata | -5,3 | -4,7 | -4,1 | -3,4 | -2,8 |KOM | -5,5 | -5,2 | -4,7 | puudub | puudub |LP mai 2004 | -4,6 | -4,1 | -3,6 | -3,1 | -2,7 |Esmane tasakaal (% SKTst) | LP dets. 2004 kohandatud 1 kohandamata | -0,3 -1,1 | 0,0 -0,9 | 0,3 -0,7 | 0,7 -0,3 | 1,1 0,1 |KOM | -1,1 | -1,2 | -1,1 | puudub | puudub |LP mai 2004 | -0,5 | -0,2 | 0,1 | 0,3 | 0,4 |Valitsemissektori koguvõlg (% SKTsse) | LP dets. 2004 kohandatud 1 | 57,3 | 55,3 | 53,0 | 50,6 | 48,3 |kohandamata | 59,9 | 58,6 | 56,8 | 54,9 | 53,2 |KOM | 59,7 | 59,5 | 58,9 | puudub | puudub |LP mai 2004 | 59,4 | 57,9 | 56,8 | 55,6 | 53,7. |Märkus: Eurostati 23. septembri 2004. aasta otsus lubab 2007. aasta märtsini teise samba pensionifondid ajutiselt liigitada valitsemissektori eelarvesse. Ungari ametivõimud otsustasid seda võimalust kasutada ja esitasid puudujääginäitajad, lahutades valitsemissektori puudujäägist maha 1998. aasta pensionireformist tulenevad teise samba kulud. Võrreldes 2004. aasta maikuu programmiga, vähendab ümberliigitamine puudujääginäitajaid ajavahemikul 2004–2008 aastas 0,8–1 protsendipunkti võrra. Et andmeid saaks võrrelda eelmise lähenemisprogrammiga ja komisjoni talituste 2004. aasta sügisprognoosiga ning eeldades, et ümberliigitamine 2008. aasta lõpliku eesmärgi suhtes enam ei kehti, esitatakse hinnangus nii pensionireformikulusid sisaldavad ja mittesisaldavad näitajad. Allikad: lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2004. aasta sügise majandusprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused. |[1] EÜT L 209, 2.8.1997. Kõik dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] See põhineb komisjoni 2004. aasta kevade majandusprognoosil, mille aluseks olid Ungari poolt 2004. aasta märtsis esitatud andmed. 2004. aasta septembri teatises parandati 2003. aastal üldist valitsemissektori puudujääki 5,9%lt SKTst 6,2%ni.[3] Majandus- ja rahandusministrite nõukogu 10.7.2001 jõustatud majandus- ja rahanduskomitee läbivaadatud arvamus stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta.[4] KOM(2002) 668, 27.11.2002.[5] See arv sisaldab pensionireformi kulusid, kuna pensionikulude väljaarvamine on võimalik vaid riigi rahanduse kohta käivate andmete esitamiseni 2007. aasta märtsis.[6] Kassapõhiste ja tekkepõhiste andmete erinevus ei ole veel teada. ELiga ühinemisega seotud põhjustel, eriti seoses muutustega käibemaksu laekumises ELi siseselt impordilt, eeldati, et see erinevus on 2004. aastal ebaharilikult suur, ulatudes 1,2–1,4 protsendipunktini. Põllumajandustoetuste ja riigiteenistujatele 13. palga maksmisega seoses leidub raamatupidamises siiski ebaselgust. Seetõttu võib kassa- ja tekkepõhise arvestuse erinevus tulla väiksem, suurendades seega tekkepõhist puudujääki 2004. aastal. Kui käibemaksu tagastamine kiireneb, nagu Ungari ametiasutused lubavad oletada, võib see suurendada (tekkepõhist) puudujääki 2004. aastal peaaegu 0,7 protsendipunkti võrra.[7] EÜT L 17, 2.8.1997, lk 1. Dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[8] Põllumajandustoetuste ja riigiteenistujatele 13. palga maksmisega on seotud ebakindlus raamatupidamises, mis võib vähendada kassa- ja tekkepõhise arvestuse erinevust, suurendades seega tekkepõhist puudujääki 2004. aastal. Kui käibemaksu tagastamine kiireneb, nagu Ungari ametivõimud lubavad oletada, võib see suurendada puudujääki 2004. aastal peaaegu 0,7 protsendipunkti võrra.