Tähtis õiguslik teade

|

52004SC1067

Soovitus nõukogu otsus millega antakse komisjonile volitused pidada läbirääkimisi ühenduse ühinemiseks 13. novembril 1997. aastal Viinis sõlmitud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni kokkuleppega, mis käsitleb ratassõidukite korrapäraste tehnoülevaatuste ühtsete nõuete vastuvõtmist ja kõnealuste ülevaatuste vastastikust tunnustamist {SEC(2004)1056}  /* SEK/2004/1067 lõplik */

	Brüssel, 08.09.2004SEC(2004) 1067 lõplikSoovitusNÕUKOGU OTSUSmillega antakse komisjonile volitused pidada läbirääkimisi ühenduse ühinemiseks 13. novembril 1997. aastal Viinis sõlmitud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni kokkuleppega, mis käsitleb ratassõidukite korrapäraste tehnoülevaatuste ühtsete nõuete vastuvõtmist ja kõnealuste ülevaatuste vastastikust tunnustamist{SEC(2004)1056}(komisjoni esitatud)1. TaustteaveÜRO Euroopa Majanduskomisjoni 1958. aasta ratassõidukite tehnilisi nõudeid käsitleva kokkuleppe (millega ühendus ühines 24. märtsil 1998) eesmärk on arendada edasi uute sõidukite ehitamise ja tüübikinnituse ühtseid tehnonõudeid. ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni 1997. aasta sõidukite ülevaatuse kokkuleppe eesmärk on kehtestada eeskirjad kokkuleppega ühinenud riikide territooriumil registreeritud või kasutusele võetud ratassõidukite korrapäraste tehniliste ülevaatuste jaoks.Ühenduse meetmete kohaldatakse kõigis sõidukite ülevaatuse kokkuleppe pädevusvaldkondades. Need kuuluvad nõukogu direktiivi 96/96/EÜ (mootorsõidukite ja nende haagiste tehnoülevaatust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta; muudetud direktiividega 2001/11/EÜ, milles käsitletakse kommertsveokite kiiruspiirikute toimivust, ja 2003/27/EÜ, milles käsitletakse mootorsõidukite testimist heitgaaside suhtes) reguleerimisalasse. Nendes direktiivides määratletakse miinimumnõuded ja mõnede liikmesriikide nõuded on ulatuslikumad.Siiani on sõidukite ülevaatuse kokkuleppega ühinenud seitse riiki: Eesti, Madalmaad, Soome, Ungari, Rumeenia, Vene Föderatsioon ja Bulgaaria. 1997. aasta kokkuleppe artiklis 4 on sätestatud, et sõidukite ülevaatuse kokkuleppega saavad ühineda piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonid, kellele nende liikmesriigid on andnud üle volitused kokkuleppega hõlmatud valdkondades, sh õigus võtta vastu liikmesriikidele siduvaid otsuseid, mis on selge viide ühendusele. Kõigi muude asjaolude võrdsuse korral annab Euroopa Ühenduse ühinemine sõidukite ülevaatuse kokkuleppega ühendusele 25 häält kokku 28 häälest.2. Volituste kasutamine sõidukite tehnoülevaatuse alal1997. aasta sõidukite ülevaatuse kokkulepe kuulub ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni töörühma 29 töövaldkonda, mis on ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni sisetranspordi komitee abistav organ ja vastutab ka 1958. aasta sõidukite ehituse kokkuleppe haldamise eest.3. LÄBIRÄÄKIMISEDSõidukite ülevaatuse kokkuleppe mõned sätted vajavad Euroopa õigusaktidega vastavusse viimiseks kohandamist või selgitamist.Eelkõige vajavad kohandamist või selgitamist kaks aspekti: artikleid 1 ja 12 tuleks muuta, et selgitada tehnoülevaatuse tunnistuse vastastikuse tunnustamise mõistet, et piirata selle reguleerimisala sõidukite vaba liikumise sätestamisega läbi ELi territooriumi. Sõidukite ülevaatuse kokkulepe ei tohiks võimaldada sõidukile tehnoülevaatuse tunnistuse andmist mujal kui selles osalisriigis, kus sõiduk on registreeritud, välja arvatud juhul, kui nende osalisriikide vahel, kus sõiduk on registreeritud ja kus teostatakse tehnoülevaatust, on sõlmitud kahepoolne kokkulepe.Kokkuleppe reeglis nr 1 on ka üksikasjalikud tehnilised punktid, mis vajaksid muutmist, st kliima- ja külmutusseadmeid puudutavate tehnoülevaatuse nõuete väljajätmist vähemalt seni, kuni töötatakse välja ja kiidetakse heaks vastuvõetavad testimismeetodid.Tegelikult on mõned muudatused, mida on vaja teha selleks, et sõidukite ülevaatuse kokkulepe vastaks täielikult Euroopa õigusaktidele, juba rakendamisjärgus. Läbirääkimiste käigus ja ühinemisel teatab komisjon, et ei rakenda kokkuleppe sätteid, mis ei vasta täielikult Euroopa õigusaktidele (vt lisas esitatud läbirääkimisdirektiivid). Vajadusel saab teha väiksemaid muudatusi pärast ühenduse ühinemist kokkuleppega. Hääled, mis ühendusel on töörühmas 29, annavad ühendusele võimaluse tulevikuarenguid tugevalt mõjutada.Ühenduse ühinemine sõidukite ülevaatuse kokkuleppega on oluline selleks, et tagada ühenduse seisukohalt kooskõla tehnoülevaatuse standardite ja tüübikinnituse vahel, mis mõlemad kuuluvad ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni töörühma 29 töövaldkonda.Eeltoodu põhjal soovitab komisjon nõukogul anda komisjonile volitused:-  läbirääkimiste pidamiseks ühenduse ühinemise üle sõidukite ülevaatuse kokkuleppega niipea kui võimalik,-  läbirääkimiste pidamiseks kooskõlas lisas esitatud läbirääkimisdirektiividega, konsulteerides nõukogu määratud erinõuandekomiteega.LISALäbirääkimisdirektiivid1. Läbirääkimiste eesmärk on võimaldada Euroopa Ühendusel ühineda ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni sõidukite ülevaatuse kokkuleppega niipea kui võimalik.2. Läbirääkimiste ajal peab komisjon eriti:-  kindlustama, et ühenduse pädevuse valdkondades hääletab ühendus sõidukite ülevaatuse kokkuleppe artikli 4 lõike 1 kohaldamiseks sellise arvu oma liikmesriikide häältega nagu kuulub Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni,-  teatama vastavalt sõidukite ülevaatuse kokkuleppe artikli 2 lõikele 4, et ühendus ei kohalda-  artikli 1 sätet vastastikuse tunnustamise ( reciprocal recognition ) kohta (ühenduse õigusaktides kasutatakse terminit mutual recognition ) ELi liikmesriikide teostatud ülevaatuste osas,-  sõidukite ülevaatuse kokkuleppe artiklit 12 kahepoolse kokkuleppe kui teise liikmesriigi tehnoülevaatuse organi teostatud tehnoülevaatuste eeltingimuse kohta ning-  reeglit nr 1 ratassõidukite korrapäraste tehniliste ülevaatuste ühtsete sätete kohta keskkonnakaitse osas,seni, kuni need ei ole täielikult kooskõlas ühenduse õigusaktidega.-  määratlema, et ühendus jätab enesele õiguse teatada igal ajal vastavalt sõidukite ülevaatuse kokkuleppe artikli 2 lõikele 2, et ühendus ei kohalda teatavat reeglit (teatavaid reegleid), mis on lisatud kõnealusele kokkuleppele,-  teatama, et ei pea enda jaoks siduvaks sõidukite ülevaatuse kokkuleppe artiklit 8 kahe või enama osalisriigi vaheliste vaidluste vahekohtumenetluse kohta.


Tähtis õiguslik teade

|

52007SC0620

Soovitus: Nõukogu otsus, millega tühistatakse otsus 2004/917/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Kreekas  /* SEK/2007/0620 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 16.5.2007SEK(2007) 620 lõplikSoovitus:NÕUKOGU OTSUS,millega tühistatakse otsus 2004/917/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Kreekas(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. SissejuhatusAsutamislepingu artiklis 104 on sätestatud, et liikmesriigid peavad hoiduma ülemäärasest riigieelarve puudujäägist, ning on kehtestatud selle väljaselgitamise ja parandamise menetlus. Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust on üksikasjalikumalt kirjeldatud nõukogu määruses (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta)[1], mis on osa stabiilsuse ja kasvu paktist. Asutamislepingu artikli 104 lõike 2 kohaselt peab komisjon kontrollima eelarvedistsipliini järgmist kahe kriteeriumi alusel: a) kas kavandatud või tegeliku eelarvepuudujäägi suhe sisemajanduse kogutoodangusse ületab kontrollväärtuse 3% SKTst (välja arvatud juhul, kui see suhe on oluliselt ja pidevalt langenud ning jõudnud kontrollväärtuse lähedasele tasemele; või kontrollväärtuse ületamine on ainult erandlik ja ajutine ning suhe on kontrollväärtuse lähedane); ning b) kas riigivõla suhe sisemajanduse kogutoodangusse ületab kontrollväärtuse 60% SKTst (välja arvatud juhul, kui see suhe väheneb piisavalt ning läheneb kontrollväärtusele rahuldava kiirusega).Vastavalt asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevale protokollile esitab komisjon andmed ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamiseks. Kõnealuse protokolli kohaldamise osana peavad liikmesriigid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 3605/93[2] artiklile 4 esitama andmed valitsemissektori eelarve puudujäägi ja võla kohta ning muud seotud muutujad kaks korda aastas, enne 1. aprilli ja 1. oktoobrit[3].19. mail 2004 algatas komisjon artikli 104 lõikes 3 sätestatud aruande vastuvõtmisega Kreeka suhtes ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse, mis põhines üldisel kavandataval valitsemissektori eelravepuudujäägil 3,2% SKTst ja riigivõlal 103% SKTst 2003. aastal[4]. Komisjoni soovituse alusel otsustas nõukogu, et vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 6 on Kreekal ülemäärane eelarvepuudujääk[5]. Samal ajal ning komisjoni soovitusele tuginedes võttis nõukogu vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 7 vastu Kreekale adresseeritud soovituse lõpetada hiljemalt 2005. aastaks ülemäärasest valitsemissektori eelarvepuudujäägist tingitud olukord[6].18. jaanuaril 2005 otsustas nõukogu kooskõlas artikli 104 lõikega 8 ja komisjoni soovituse põhjal, et artikli 104 lõike 7 kohaselt esitatud soovituse arvesse võtmiseks ei ole ettenähtud aja jooksul võetud tõhusaid meetmeid[7]. 17. veebruaril 2005 otsustas nõukogu komisjoni soovitusel teatada vastavalt artikli 104 lõikele 9[8] Kreekale, et tal tuleb võtta eelarvepuudujäägi vähendamiseks meetmeid, mida nõukogu peab valitsemissektori eelarvepuudujäägi lõpetamiseks vajalikuks, ning pikendas olukorra parandamiseks tähtaega aasta võrra kuni 2006. aastani.Nõukogu nägi artikli 104 lõike 9 kohaselt vastu võetud otsusega ette, et „Kreeka lõpetab praeguse ülemäärase eelarvepuudujäägist tingitud olukorra võimalikult kiiresti ja hiljemalt 2006. aastaks: i) rakendades rangelt oma parlamendi heaks kiidetud 2005. aasta eelarvet, ja ii) rakendades 2006. aastal püsivaid kohandusmeetmeid, mis viiksid eelarvepuudujäägi parandamiseni vähemalt 0,6 protsendipunkti võrra SKTst”. Ühtlasi nõudis nõukogu, et Kreeka jätkaks jõupingutusi, et „määrata kindlaks ja kontrollida muid võla taseme muutumisele kaasa aitavaid tegureid peale netolaenude, et tagada valitsemissektori koguvõla piisav vähenemine ja selle kontrollväärtusele rahuldava kiirusega lähenemine kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi parandamisega“ ja „parandada valitsemissektori andmete kogumist ja töötlemist” . Nõukogu palus Kreekal hiljemalt 21. märtsiks 2005 esitada aruande meetmetest, mida ta on võtnud nõukogu soovituse täitmiseks, ja seejärel korrapärased eduaruanded.Lisaks kutsus nõukogu „Kreekat tungivalt üles võtma vajalikke meetmeid, et tagada eelarve tasakaalustamine sellise riigi rahanduse keskpika perioodi seisundi suunas, mis on tasakaalus või ülejäägiga ja mis on saavutatud, vähendades tsükliliselt parandatud puudujääki vähemalt 0,5% võrra SKTst aastas pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi parandamist ” .Tabel 1. 17. veebruaril 2005 nõukogu poolt kinnitatud kohandused% SKTst, kui ei ole osutatud teisiti | 2004 | 2005 | 2006 |Valitsemissektori eelarvetasakaal tsükliliselt kohandatud tasakaalu muutus struktuurse tasakaalu muutus Valitsemissektorikoguvõlg Pm: tegelik SKT kasv (%) | –5,5 ca 112 3,8 | –3,6 +1,7 ca 112 3,3 | puudujääk <3 vähemalt +0,6 ca 110 3,3 |Märkus : struktuurne tasakaal = tsükliliselt kohandatud tasakaal, välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed.Allikas : artikli 104 lõike 9 kohane nõukogu teatis Kreekale, milles tsiteeritakse komisjoni talituste 2004. aasta sügise prognoose.Komisjon võttis 6. aprillil 2005. aastal Kreeka 2005. aasta märtsi stabiilsusprogrammi läbivaadatud ja ajakohastatud versiooni alusel koos Kreeka ametiasutuste 29. märtsi avaliku kohustumisega vähendada puudujääki alla 3% tasemeni SKTst 2006. aasta eelarveprojektis, mida käsitati nõukogu otsuses nõutud rakendusaruandena, vastu teatise nõukogule[9], milles ta järeldas, et Kreeka valitsus on võtnud vastu nõukogu teatisega kooskõlas olevad otsused ning täiendavaid samme Kreeka ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlemiseks vaja ei ole. Nõukogu toetas seda hinnangut oma 12. aprilli 2005. aasta istungil.Kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 12 tuleb nõukogu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta komisjoni soovituse põhjal tühistada, kui ülemäärane eelarvepuudujääk asjaomases liikmesriigis on nõukogu arvates parandatud.2. Eelarvepuudujäägi hiljutised arengudPärast Kreeka aprillis 2007 vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 3605/93[10] esitatud aruannet oli komisjoni (Eurostat) esitatud tegelike andmete ning komisjoni talituste 2007. aasta kevade prognooside põhjal prognoositavaks valitsemissektori nominaalpuudujäägiks 2006. aastal 2,6% SKTst[11]. Puudujääk sisaldab ajutisi tulusid 0,6% SKTst, nimelt pankade makseid ja edasilükkunud makseid vastutasuks selle eest, et sotsiaalkindlustus võttis pensionimaksed enda peale. Saavutatud tulemus on kooskõlas artikli 104 lõike9 alusel tehtud nõukogu otsusega nominaalpuudujäägi vähendamise kohta alla 3% kontrollväärtuse aastaks 2006 ja vastab 2005. aasta detsembris läbivaadatud Kreeka stabiilsusprogrammiga kehtestatud eesmärgile.Peamised 2006. aastal rakendatud meetmed tulude poolel olid maksudest kõrvalehoidumise vastu võitlemine, omandimaksureform ning kütuse- ja tubakaaktsiiside tõstmine. Samuti rakendati aasta teisel poolel rida täiendavaid tulude suurendamise meetmeid 2006. aasta eelarve täitmise tagamiseks, nimelt: tulumaksu avansiliste maksete määra tõus ettevõtjatele ja pankadele, täiendavad kütuse- ja tubakaaktsiisi tõusud ning mobiilsideteenuste maksu tõus. Kulude poolel olid peamised meetmed nii palgafondi kui ka tegevuskulude piiramine, uus raamistik avalik-õiguslike ettevõtete ja asutuste jaoks (DEKO) riiklike kulutuste ratsionaliseerimiseks ja tõhusam vahendite eraldamine ning uus õigusakt avaliku ja erasektori partnerluse kohta, mis hõlbustas investeerimist väikese-, aga ka suuremastaabilistesse infrastruktuuriprojektidesse, avaldamata survet eelarvele. Esialgseid ajutisi eelarvetulusid 0,4% SKTst käsitati puudujäägi vähendamisena. Kuid need osutusid Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemile ESA 95 mittevastavateks ning neid ei võetud arvesse 2007. aasta aprilli Eurostati esitatud andmetes puudujäägi kohta. See oleks pidanud suurendama puudujääki sama summa võrra. Sellegipoolest kompenseeris madalamaid ajutisi tulusid täielikult vahetuslepingute taseme suuremaks parandamine[12],[13].Tulud ja kulud aitasid peaaegu võrdsel määral parandada nominaalväärtust ligikaudu 3 protsendipunkti võrra SKTst võrreldes 2005. aasta 5½%lise puudujäägiga. SKTs väljendatuna kasvasid kogutulud 1½ protsendipunkti võrra, kusjuures kaudsed maksud moodustasid ½% SKTst. Ülejäänud 1 protsendipunkti moodustas sotsiaalmaksude ja muude tulude, sealhulgas kapitalisiirete (ELi ülekanded) tõus. Kogukulusid vähendati 1¼ protsendipunkti võrra SKTst, peamiselt esmaste kulude (½% SKTst) ja intressikulude (¼% SKTst) vähendamise teel. Kapitalikulusid vähendati samuti ligi ½ protsendipunkti võrra SKTst. Struktuurne tasakaal (s.t tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed) paranes 2¼ protsendipunkti võrra SKTst kooskõlas nõukogu otsusega.Kokkuvõttes on 2006. aasta puudujääk 3½ protsendipunkti SKTst madalam kui 2003. aastal, mis oli ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse alustamise aluseks, ning 5¼ protsendipunkti madalam kui 2004. aastal, mil puudujääk oli kõige suurem – 7,9% SKTst. Esmane eelarvetasakaal paranes vastavalt 2¾ ja peaaegu 4½ protsendipunkti võrra SKTst. Vaatamata eelarve kohandamisele sellel perioodil oli SKT tegelik kasv jõuline. Struktuurse tasakaalu hinnangulise muutuse alusel eeldas valitsussektori tasakaalu paranemine eelarve täitmise muutust vähemalt 4½ protsendipunkti ulatuses SKTst aastatel 2004–2006. Kui intressikoormuse vähenemise mõju mitte arvestada, langeb eelarve täitmise muut 3¾ protsendipunktile SKTst. Need arvud ületavad selgelt artikli 104 lõike 9 kohaselt tehtud nõukogu otsuses soovitatud kohandamise, mis võimaldaks otsuse tegemisest alates puudujääkide jada suuremaks parandada.Eelarvepuudujääki SKT suhtes parandatakse tavaliselt suuremaks või väiksemaks pärast esimeste tulemuste avaldamist kevadises teatises. ELi liikmesriikide puhul tervikuna on parandused normaalsed, tavaliselt suhteliselt väikeses ulatuses ja keskmiselt ei erine suurt nullist. Kreeka puhul tulenesid valitsemissektori arvepidamises alates 2004. aastast (vt lahter) teostatud ulatuslikud parandused, mis tehti pärast Eurostati väljendatud kahtlusi esitatud andmete suhtes, valitsemissektori finantsstatistika kogumise ja töötlemise parandamiseks võetud meetmetest, mida on nõutud nõukogu 5. juuli 2004. aasta soovituses ja 17. veebruari 2005. aasta otsuses. Nende meetmete tulemusel kinnitas Eurostat Kreeka valitsemissektori puudujäägi ja võla summad, mis esitati 2006. aasta oktoobri ja 2007. aasta aprilli aruannetes. Kuigi ei saa välistada Kreeka valitsemissektori eelarvepuudujäägi suuremaks parandamist tulevikus, aruandes esitatud eelarvepuudujäägi ja eelarvepuudujäägi kontrollväärtuse vahelist erinevust, on suhteliselt vähe tõenäoline, et valitsemissektori arvepidamise tulevasel läbivaatamisel tõstetakse 2006. aasta eelarvepuudujääki üle 3% SKTst. Selline tõenäosus on isegi väiksem juhul, kui Eurostat kinnitab hiljem aasta jooksul Kreeka 2006. aasta oktoobri ja 2007. aasta aprilli aruannetes läbivaadatud SKT jada.3. PUUDUJÄÄGIPROGNOOSID AASTAKS 2007 JA EDASPIDISEKSVastavalt komisjoni talituste 2007. aasta kevadprognoosidele peaks valitsemissektori 2007. aasta eelarvepuudujääk olema 2,4% SKTst[14], kusjuures SKT reaalkasv on 3¾%. See sisaldab täiendavaid alalist laadi kulude kokkuhoiu meetmeid, mis moodustavad ligi ¼% SKTst, ning täiendavaid ühekordseid tulusid samas summas, millest mõlemast teatas rahandusminister komisjoni talituste 2007. aasta kevadprognoosi tähtajaks[15]. Vastavalt Kreeka stabiilsusprogrammi 2006. aasta detsembri ajakohastamisele oli 2007. aastaks seatud ametlik puudujäägi eesmärk samuti 2,4% SKTst. Selles ametlikus puudujäägis aga ei võetud arvesse eespool nimetatud meetmeid. Kokku moodustasid 2007. aasta kevadprognoosis arvesse võetud ühekordsed tulud ligi ½% SKTst, võrreldes stabiilsusprogrammiga, kus selliseid tulusid ei olnud ette nähtud. Ilma ühekordsete tuludeta oleks 2007. aasta eelarvepuudujääk kevadprognoosi kohaselt ikkagi alla kontrollväärtuse, 2,9% tasemel SKTst. Lähtuvalt puudujäägi prognoosist, mis on tehtud eeldusel, et strateegiaid ei muudeta, peaks 2008. aastal puudujääk mõnevõrra suurenema 2¾%ni SKTst, kuid ilma et kasutataks ühekordseid tulusid. Puudujäägi prognooside kohaselt peaks ülemäärase puudujäägi olukord usaldusväärselt ja jätkusuutlikult paranema.Vaatamata aprillis teatavaks tehtud täiendavatele alalistele ja ühekordsetele meetmetele on kevadprognooside kohaselt 2007. aastaks eeldatav eelarvepuudujääk pigem stabiilsusprogrammis seatud eesmärgiga samal tasemel kui sellest parem. Eeldatakse, et nimetatud uute meetmete kasuliku mõju neutraliseerivad i) kevadprognoosis esitatud ettevaatlikumad kasvuprognoosid ja ii) asjaolu, et stabiilsusprogrammi alalised meetmed on komisjoni arvates ebapiisavad, et täielikult kompenseerida ühekordsete tulude langust 0,6% tasemelt SKTst 2006. aastal (v.a aprillis teatavaks tehtud tulud) ½% tasemele 2007. aastal.2007. aasta eelarves ette nähtud peamised meetmed on tulude poolel füüsilise isiku tulumaksu reform ja kütuseaktsiiside edasine tõstmine 2007. aastal, samas kui ametiasutustel tuleb jätkata ja tugevdada võitlust maksudest kõrvalehoidumise vastu. Kulude poolel prognoositakse, et esmaste kulude aastane kasv jääb SKT nominaalkasvule alla ja koos intressikulude edasise vähendamisega peaks selle tulemusel vähenema kogukulude osakaal, väljendatuna protsendina SKTst. Vähendamist hõlbustab kogu avaliku sektori palgafondi aeglasem kasv (ligikaudu 25% esmaste kulude kogumahust), mis eelarve kohaselt ei ületa 6%, ning valitsemissektori kulude (peamiselt halduskulud ja hanked) märkimisväärne kärpimine keskpikas perspektiivis.Puudujäägiprognoosis aastaks 2007 nähakse võrreldes 2006. aastaga ette nominaalpuudujäägi vähenemine ¼ protsendipunkti võrra SKTst.. Eeldatakse, et see muutus tuleneb peaaegu täielikult alalistest meetmetest, mis olid teatavaks tehtud komisjoni talituste 2007. aasta kevadprognooside tähtajaks. Kogutulud peaksid vähenema vähem kui ¼ protsendipunkti võrra; kõrgemad kaudsed maksud kompenseeriksid vaid osaliselt tulude vähenemist seoses pensionifondide ülevõtmisega, ning vähemal määral, otseste maksutulude vähenemist, mis kajastavad füüsilise isiku tulumaksu vähendamist. Kogukulud peaksid vähenema ½ protsendipunkti võrra SKTst, peamiselt väiksemate intressikulude, avaliku sektori tarbimise ja põhivarasse tehtavate kapitalikulude tõttu. Struktuurne paranemine on hinnanguliselt ¼% SKTst ja viib struktuurse eelarvepuudujäägi 2007. aastal 3¾% lähedale.Komisjoni talituste 2007. aasta kevadprognoosi kohaselt ei kindlusta kohandamise tempo 2007. aastal minimaalset struktuurse tasakaalu parandamist tasemele 0,5% SKTst, mis on määratud kindlaks artikli 104 lõike 9 kohaselt vastu võetud nõukogu otsuses parandamisele järgnevaks perioodiks, ning ei ole kooskõlas stabiilsus- ja kasvupaktiga. Nõukogu märkis oma arvamuses stabiilsusprogrammi ajakohastamise kohta 2006. aasta detsembris[16], et programmis ei ole ette nähtud eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärgi saavutamist (Kreeka puhul struktuurne tasakaal) programmiperioodi jooksul (lõpeb 2009. aastal)[17]. Ta lisas, et ülemäärase eelarvepuudujäägi parandamisele järgnevatel aastatel tuleks kohandamise tempot programmi keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks kiirendada, eriti pärast 2007. aastat, et see oleks kookõlas stabiilsus- ja kasvupaktiga.4. Võla areng ja prognoosidAastatel 2003–2006 ei ole koguvõla suhte areng täielikult kajastanud valitsemissektori tasakaalus toimunud üldisi arenguid ja üldiseid majandustulemusi. Seoses jõudsa SKT nominaalkasvuga (keskmiselt üle 7½% aastas, ületades seega mitmel aastal ELi keskmise), intressikulude vähenemisega ja esmase tasakaalu parandamisega on võla suhet vähendatud 3¾ protsendipunkti võrra aastatel 2003–2006.Võla vähendamises oli määrav SKT nominaalkasv, mis enam kui korvas intressikulude võlga suurendava mõju. SKT nominaalkasvu ja intressikulude koostoime („lumepalliefekt”) aitas võlga vähendada 8¾ protsendipunkti võrra SKTst. Esmane tasakaal aitas kaasa võla suurenemisele kuni 2005. aastani (3 protsendipunkti võrra SKTst), samas kui 2006. aastal ja esimest korda alates 2003. aastast muutus eelarveseisund ülejäägiliseks, mis aitas võla suhet vähendada ligikaudu 2 punkti võrra.Sellegipoolest takistasid võlga suurendavad märkimisväärsed varude muutuste kohandamised kokku ligikaudu 4¼ protsendipunkti võrra aastatel 2004–2006 võla kiiremat vähendamist, vaatamata sellele, et erastamistulud ulatusid ligi 1½%ni SKTst. Igatahes on varude kohandamine olnud viimastel aastatel palju väiksem kui mõned aastad tagasi. Pealegi on nüüd varude muutuste kohandamise iga komponendi kohta palju üksikasjalikumat teavet ja statistilised lahknevused on väiksemad, mis aitab kindlustada aruannetes esitatud andmete usaldusväärsust. 2004. aastal põhjustas võlga suurendavat varude muutuse kohandamist 1% võrra SKTst peamiselt keskvalitsuse hoiuste akumuleerimine pankades; 2005. aastal toimus võlakirjade emiteerimine puudujääki ületaval määral peamiselt seoses tervishoiukulude hilisema tasumisega. 2006. aastal tuleneb varude muutuste kohandamine 2,3% ulatuses SKTst eelkõige hoiuste jätkuvast akumuleerimisest pankades (0,6% SKTst), asjaolust, et suur osa tulust seoses eespool nimetatud pensionimaksete ülekandmisega sotsiaalkindlustusele ei ole veel laekunud (0,5% SKTst)[18], ELi eelarvest laekumata maksetest (0,6% SKTst), maksetest seoses sõjavarustuse ostmisega, mis suurendab puudujääki selle varustuse üleandmisel (0,4% SKTst), omakapitali müügist (–1,4% SKTst), statistika lahknevustest (0,6% SKTst) ning mitmetest väiksematest muutujatest[19].Kreeka stabiilsusprogrammi 2006. aasta detsembril ajakohastatud versioonis seatakse eesmärgiks järk-järgult ja märkimisväärselt kiirendada võla suhte SKTsse vähendamist alates 2006. aastast 12¾ protsendipunkti võrra aastaks 2009. Esmaste ülejääkide suurendamine (7¼ protsendipunkti võrra) ja võlga vähendav „lumepalliefekt” (sama suures summas, tänu jõudsale SKT nominaalkasvule) oleksid koostoimes peamised edasiviivad jõud. Ajakohastatud versioonis prognoositakse ka võlga suurendavate varude muutuste kohandamiste märkimisväärset vähendamist, mis peaks ulatuma 1¾ protsendipunktini SKTst aastatel 2007–2009. Nõukogu märkis oma arvamuses programmi kohta, et arvestades soodsaid kasvuprognoose ja eespool kirjeldatud ohte eelarvepuudujäägi eesmärkidele, ei vähene valitsemissektori koguvõla suhtarv pärast 2007. aastat tõenäoliselt nii soodsalt kui programmis prognoositud. Ta lisas, et sellegipoolest näib, et valitsemissektori võlasuhe on programmiperioodi jooksul kontrollväärtuse suunas piisavalt vähenemas.Komisjoni talituste 2007. aasta kevadprognoosi kohaselt väheneb võlg pisut aeglasemalt kui stabiilsusprogrammis kavandatud, ja eeldusel, et strateegiaid ei muudeta, jõuab ligikaudu 97½% tasemele 2008. aastal. Neid võla osas toimuvaid arengusuundumusi arvestades näib, et võla suhe väheneb piisavalt kontrollväärtuse suunas.5. KAALUTLUSED SEOSES KREEKA ANDMETE STATISTILISE KINDLUSEGAVastavalt nõukogu 5. juuli 2004. aasta soovitusele ja 17. veebruari 2005. aasta otsusele peab Kreeka „parandama riigi rahandust käsitlevate andmete kogumist ja töötlust”.Kreeka statistikaamet (NSSG) võttis rea meetmeid komisjonile aruannetes esitatavate puudujäägi- ja võlaandmete kvaliteedi parandamiseks. Need hõlmasid nimelt uut uuringut, mis käsitles andmete kvartalipõhist ja õigeaegset kogumist sotsiaalkindlustuselt, omavalitsustelt ja keskvalitsusorganitelt, välja arvatud riik; eelmine uuring hõlmas aastat ja tulemused olid sageli kättesaadavad kaks või kolm aastat hiljem.. Peale selle võrreldi selle uuringu finantsosa tulemusi süstemaatiliselt Kreeka Panga kogutud pangandusstatistika kohta kättesaadavate andmetega. Ühtlasi analüüsis NSSG üksikasjalikumalt avalik-õiguslikesse ettevõtetesse tehtavaid kapitalipaigutusi, et neid õigesti kirjendada puudujäägis või finantstehingutena vastavalt Eurostati kriteeriumidele. Tervishoiukulude kirjendamine kanti senise kassapõhise arvestuse asemel üle viitlaekumistesse. Samuti olid valdkonnad, milles NSSG muutis kirjendamismenetlust kooskõlas Eurostati soovitustega, sõjalised kulutused, ülekanded ELi eelarvest, maksud ja valitsusesisesed ülekanded. Peale selle rakendasid Kreeka statistikaameti asutused mitmeid teisi Eurostati tehnilisi soovitusi, mis on loetletud metodoloogiliste kontrollkäikude aruandes. Nende täienduste tulemusel vähenesid märkimisväärselt statistilised lahknevused aastate 2002–2005 kohta. Sellest tulenevalt võttis Eurostat 23. oktoobril 2006 tagasi kahtlused Kreeka aruannetes valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla kohta esitatud andmete kvaliteedi suhtes ning kinnitas need arvnäitajad. Seda andmete valideerimist kinnitati 2007. aasta aprillis. Kuigi põhjendamatuid lahknevusi veel on, peetakse neid vähemaks kui varem.Taustteave: Kreeka fiskaalarvepidamise läbivaatamised alates 2004. aastast2004. aasta septembris, kaks kuud pärast seda, kui nõukogu oli otsustanud, et Kreekal on ülemäärane eelarvepuudujääk, esitasid Kreeka ametiasutused uues teatises läbivaadatud andmed, mis näitasid, et valitsemissektori eelarvepuudujääk oli olnud üle 3% SKTst alates 2000. aastast. Nimelt oli 2000.–2003. aastate puudujääke igal aastal suuremaks parandatud enam kui kahe protsendipunkti võrra SKTst (vt tabel). Võla arvnäitajaid parandati samuti suuremaks enam kui 7 protsendipunkti võrra SKTst. 2004. aastaks kavandatud arvnäitajad eeldasid eelarvepuudujäägi ja võla suuremaks parandamist vastavalt 2,3% ja 14% võrra SKTst[20].Andmed vaadati läbi 2000.–2003. aastate kohta Kreeka ametiasutuste esitatud uue teabe põhjal Eurostati nõudmisel ning see tugines ESA 95 arvepidamistava täpsemale kohaldamisele. Eurostat kinnitas pärast Eesitatud andmete kontrollimist 2000.–2003. aasta arvnäitajad 23. septembril 2004.[21]2005. aasta teatises vaadati andmeid veel üle, eelkõige 2002.–2003. aasta eelarvepuudujääkide osas. Peamised põhjused olid: (i) asjaolu, et tasumisele kuuluvad tervishoiukulud ei olnud kulude tekkimise ajal õigesti kirjendatud, ja (ii) sotsiaalkindlustuse ülejäägi 0,1% võrra väiksemaks parandamine 2002. aastal ja 0,2% võrra 2003. aastal. 2002. ja 2003. aastate võlanäitajad parandati samuti veidi väiksemaks, peamiselt avatud investeerimisfondi ümberklassifitseerimise tõttu sotsiaalkindlustussektoris. Eurostat ei kinnitanud 2005. aasta märtsis ja septembris ning 2006. aasta aprillis esitatud andmeid, vaatamata esitatud eelarvepuudujäägi- ja võlaandmete järjestikustele läbivaatamistele[22].2006. aasta 29. maist 2. juunini ja 27.–29. septembrini tegi Eurostat metodoloogilise kontrollkäigu[23] Kreekasse. Kontrollkäigu ajal sõlmisid Eurostat ja Kreeka ametiasutused kokkuleppe, milles selgitatakse Eurostati 26. septembri 2005. aasta ja 24. aprilli 2006. aasta pressiteadetes nimetatud lahtiseid küsimusi seoses ELi eelarvega seotud tehingute kirjendamise, sotsiaalkindlustuse ning kreditoorsete ja debitoorsete võlgnevuste kirjendamisega aastate 2002–2005 kohta. 29. septembril 2006 leppis Eurostat Kreeka ametiasutustega kokku teiste keskvalitsusorganite ja sotsiaalkindlustusfondide ülejääkide vähendamises (korrektuurid tavalise eelarve ülekannete osas aastatel 2002–2005 ja andmeallika muutus 2005. aastal). Läbivaatamised ulatusid ¾ protsendipunktini SKTst 2004. ja 2005. aastal. Konkreetselt moodustas sotsiaalkindlustuse ülejääkide väiksemaks parandamine ligikaudu ¼% SKTst aastas. Selle tulemusel vaadati eelarvepuudujäägi- ja võlaandmed täiendavalt läbi; Eurostat võttis tagasi kahtlusavaldused Kreeka valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla suhtes ning kinnitas esitatud andmed[24].2007. aasta teatises parandati 2004. aasta ja eriti 2005. aasta eelarvepuudujääki veel suuremaks. 2004. aastal tulenes puudujäägi kasv peamiselt uuest teabest ELi eelarvega seotud tehingute ajalise kirjendamise kohta, mida osaliselt tasakaalustas saadaolevate maksude summa suuremaks parandamine. 2005. aastal suurenes puudujääk peamiselt teiste keskvalitsusorganite ülejääkide vähendamise tõttu.Tabel 2. Kreeka andmete läbivaatamine 2004. aasta märtsi ja 2007. aasta aprilli ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlustes esitatud arvnäitajate osasValitsemissektori tasakaal | –6,2 | –7,9 | –5,5 | –2,6 | –2,4 | –2,4 | –2,7 | –1,8 |– Kogutulu | 43,0 | 42,1 | 41,6 | 43,2 | 43,0 | 43,2 | 42,5 | 43,6 |– Kogukulu | 49.5 | 49,8 | 47,3 | 4,1 | 45,5 | 45,6 | 45,3 | 45,4 |Millest: | – intressikulud | 5,5 | 5,5 | 4,9 | 4,6 | 4,4 | 4,4 | 4,2 | 4,2 |– kapitali kogumahutus põhivarasse | 4,0 | 4,2 | 3,5 | 3,6 | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 |Esmane tasakaal | –0,7 | –2,4 | –0,6 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 1,5 | 2,4 |Ühekordsed ja ajutised meetmed | 0,0 | 0.0 | 0.0 | 0,6 | 0,5 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |Struktuurne tasakaal(1) | –6.5 | –8,5 | –6.1 | –3.9 | –3.6 | –2,8 | –3.5 | –2.3 |Struktuurne esmane tasakaal(1) | –1.0 | –3.0 | –1.2 | 0.7 | 0,8 | 1,6 | 0,7 | 1,9 |Valitsemissektori koguvõlg(4) | 107,8 | 108,5 | 107,5 | 104,6 | 100,9 | 100,1 | 97,6 | 95,9 |Võla suhte muutus (a) = (b) + (c) + (d) | –2,9 | 0,7 | –1 | –2,9 | –3,7 | –4,0 | –3,3 | –4,2 |Sissemaksed: | – esmane tasakaal (b) | 0,7 | 2,4 | 0,6 | –2,0 | –2,0 | –2,0 | –1,5 | –2,4 |– „lumepalliefekt” (c) | –3,1 | –2,8 | –2,7 | –3,2 | –2,4 | – | –2,6 | – |– varude muutuse kohandamine (d) | –0.5 | 1,0 | 1,1 | 2,3 | 0,7 | 0,6 | 0,7 | 0,6 |Pm SKT reaalkasv (%) | 4,8 | 4,7 | 3,7 | 4,3 | 3,7 | 3,9 | 3,7 | 4,0 |Pm SKT lõhe | 0,6 | 1,5 | 1,4 | 1,7 | 1,5 | 0,9 | 1,6 | 1,1 |(1) Tsükliliselt kohandatud tasakaal, v.a ühekordsed ja ajutised meetmed (2) Programmi raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste arvutatud tsükliliselt kohandatud ja struktuurne tasakaal ning SKT lõhed. Programm ei sisaldanud 2007. aasta kohta ühekordseid meetmeid ¼ protsendipunkti ulatuses SKTst ja alalisi meetmeid samuti ¼ protsendipunkti ulatuses SKTst, mis tehti teatavaks 2007. aasta aprillis. Kogutulu ja kogukulu kohandati kooskõlas ESA 95 ühtlustatud määratlustega. (3) Eeldusel, et poliitikat ei muudeta (4) Koguvõla suhte muutust saab osadeks lahutada järgmiselt: [pic] kus t on aja alaindeks; D, PD, Y ja SF on vastavalt valitsemissektori võlg, esmane eelarvepuudujääk, nominaalne SKT ja varude muutuse kohandamine, ning i ja y kujutavad keskmist võla maksumust ja SKT nominaalkasvu. Sulgudes olev liige kujutab „lumepalliefekti”. Allikad: Komisjoni talituste 2007. aasta kevadprognoos (KOM) ja stabiilsusprogrammi 2006. aasta detsembri ajakohastatud versioon. |Soovitus:NÕUKOGU OTSUS,millega tühistatakse otsus 2004/917/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta KreekasEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 104 lõiget 12,võttes arvesse komisjoni soovitustning arvestades järgmist:(1) Nõukogu otsusega 2004/917/EÜ,[25] millega järgiti komisjoni soovitust vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 6, otsustati, et Kreekas on ülemäärane eelarvepuudujääk. Nõukogu märkis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk oli 2003. aastal 3,2% SKTst, mis on suurem kui asutamislepingus sätestatud kontrollväärtus 3% SKTst, samas kui valitsemissektori koguvõlg oli 103% SKTst, mis on selgelt üle asutamislepingus sätestatud kontrollväärtuse 60% SKTst[26].(2) Asutamislepingu artikli 104 lõike 7 ning nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta)[27] artikli 3 lõike 4 kohaselt tegi nõukogu komisjoni soovituse põhjal 6. juulil 2004 Kreekale adresseeritud soovituse, mille eesmärgiks oli lõpetada ülemäärase eelarvepuudujäägi olukord hiljemalt 2005. aastaks. Soovitus avalikustati.(3) Nõukogu otsustas 19. jaanuaril 2005 kooskõlas artikli 104 lõikega 8 ja komisjoni soovituse põhjal, et Kreeka ei ole artikli 104 lõike 7[28] alusel talle adresseeritud soovitusele vastanud tõhusate meetmetega. 17. veebruaril 2005 otsustas nõukogu[29] komisjoni soovitusel teatada vastavalt artikli 104 lõikele 9 Kreekale, et tal tuleb võtta eelarvepuudujäägi vähendamiseks meetmeid, mida nõukogu peab valitsemissektori eelarvepuudujäägi lõpetamiseks vajalikuks, ning pikendas olukorra parandamiseks tähtaega aasta võrra kuni 2006. aastani.(4) Kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 12 tuleb nõukogu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta tühistada, kui ülemäärane eelarvepuudujääk asjaomases liikmesriigis on nõukogu arvates parandatud.(5) Vastavalt asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevale protokollile esitab komisjon andmed menetluse rakendamiseks. Kõnealuse protokolli kohaldamise osana peavad liikmesriigid vastavalt nõukogu 22. novembri 1993. aasta määruse (EÜ) nr 3605/93 (Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta)[30] artiklile 4 esitama andmed valitsemissektori eelarve puudujäägi ja võla kohta ning muud seotud muutujad kaks korda aastas, enne 1. aprilli ja 1. oktoobrit.(6) Nende andmete alusel, mis komisjon (Eurostat) esitas vastavalt määruse (EÜ) nr 3605/93 artikli 8g lõikele 1 pärast Kreeka poolt 1. aprillil 2007 esitatud teatist , ning komisjoni talituste 2007. aasta kevadprognoosi alusel on võimalik teha järgmised järeldused:-  Valitsemissektori eelarvepuudujääki vähendati 7,9%lt SKTst[31] 2004. aastal 2,6%ni SKTst 2006. aastal, mis on alla kontrollväärtuse: 3% SKTst. See tulemus vastab täpselt 2005. aasta detsembri ajakohastatud stabiilsusprogrammis seatud eesmärgile;-  Tulud ja kulud aitasid peaaegu võrdsel määral kohandada nominaalväärtust ligi 3 protsendipunkti võrra SKTst võrreldes 2005. aasta 5½%lise puudujäägiga. SKTs väljendatuna kasvasid kogutulud 1½ protsendipunkti võrra, kusjuures kaudsed maksud moodustasid ½ protsendipunkti SKTst. Ülejäänud 1 protsendipunkti moodustas sotsiaalmaksude ja muude tulude, sealhulgas kapitalisiirete (ELi ülekanded) tõus. Kogukulusid vähendati 1¼ protsendipunkti võrra SKTst, peamiselt esmaste kulude (½% SKTst) ja intressikulude (¼% SKTst) vähendamise teel. Kapitalikulusid vähendati samuti ligi ½ protsendipunkti võrra SKTst. Ühekordsed tulud moodustasid kokku 0,6% SKTst. Struktuurne tasakaal (s.t tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed) paranes 2006. aastal 2¼ % võrra SKTst;-  Komisjoni talituste 2007. aasta kevadprognoosis ennustatakse 2007. aastaks puudujäägi edasist vähenemist 2,4%ni SKTst. See on kooskõlas stabiilsusprogrammi 2006. aasta detsembri ajakohastatud versioonis seatud ametliku eesmärgiga, mis on 2,4% SKTst. Komisjoni talituste prognoos sisaldab siiski täiendavaid ühekordseid tulusid, mis ulatuvad ¼%ni SKTst ning alalist laadi kulude kokkuhoiu meetmeid, mis moodustavad ligi ¼% SKTst, nagu teatati komisjoni talituste 2007. aasta kevadprognoosi tähtajaks, ja mis seega ei kajastunud 2006. aasta detsembris seatud ametlikus eesmärgis. Sellele vaatamata ei ole 2007. aasta kevadprognoos eelarve kohta parem kui seatud eesmärk, kuna nende uute meetmete kasuliku mõju neutraliseerivad i) ettevaatlikumad kasvueeldused kevadprognoosis ja ii) asjaolu, et 2007. aastaks kavandatud alalised meetmed on komisjoni arvates ebapiisavad, et täielikult kompenseerida ühekordsete tulude langust. Ühekordsete tuludeta oleks eelarvepuudujääk ikkagi alla kontrollväärtuse 2,9% tasemel SKTst. 2008. aastaks nähakse kevadprognoosis ette – eeldusel, et poliitikat ei muudeta – eelarvepuudujäägi 2,7% SKTst (aastaks 2008 ei kavandata ühekordseid meetmeid). See näitab, et eelarvepuudujääk on usaldusväärsel ja jätkusuutlikul viisil viidud alla ülemmäära, milleks on 3% SKTst. Struktuurne tasakaal peaks 2007. aastal paranema ligi ¼ protsendipunkti võrra SKTst ja – eeldusel, et strateegiaid ei muudeta – vaid vähesel määral aastal 2008. Seda tuleb vaadelda tähenduses, et vaja on teha edusamme eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärgi suunas, mis on Kreeka puhul struktuurne tasakaal;-  Valitsemissektori võlg, mis 2004. aastal ulatus 108½%ni SKTst, vähenes 2006. aastal 104½%ni. Komisjoni talituste 2007. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks võla osakaal SKTst 2008. aasta lõpuks veelgi vähenema, jõudes 97½%ni, mis on siiski selgelt suurem kontrollväärtusest 60% SKTst. Võla osakaalu vähenemise kiirust kontrollväärtuse suunas, milleks on 60% SKTst, saab pidada piisavaks.(7) Kreeka statistikaamet parandas oma menetlusi, mille tulemusel on märkimisväärselt vähendatud statistika lahknevusi ja andmed on üldiselt parema kvaliteediga. Selle tulemusel võttis Eurostat tagasi oma kahtlused tegelikult aruannetes esitatud andmete suhtes.(8) Nõukogu on seisukohal, et ülemäärane eelarvepuudujääk Kreekas on parandatud ja otsus 2004/917/EÜ tuleks seetõttu tühistada,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Üldhinnangust järeldub, et ülemäärane eelarvepuudujääk Kreekas on parandatud.Artikkel 2Otsus 2004/917/EÜ tühistatakse.Artikkel 3Käesolev otsus on adresseeritud Kreeka Vabariigile.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja [1] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1056/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 5).[2] EÜT L 332, 31.12.1993, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2103/2005 (ELT L 337, 22.12.2005, lk 1).[3] Kõige uuem teatis Kreekale on saadaval:http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal.[4] SEK(2004) 623. Arvnäitajad 2003. aasta valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja valitsemissektori koguvõla kohta vaadati läbi mitmel korral (vt lahter). Kõige uuemate andmete kohaselt moodustasid puudujääk ja võlg 2003. aastal vastavalt 6,2% ja 107,8% SKTst.[5] ELT L 389, 30.12.2004, lk 25.[6] Kõik dokumendid Kreeka ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohta on saadaval järgmisel veebilehel: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/edp_list_en.htm.[7] ELT L 107, 28.4.2005, lk 24.[8] ELT L 153, 16.6.2005, lk 29.[9] SEK(2005) 443.[10] Eurostati 23. aprilli 2007. aasta pressiteade nr 55/2007[11] SKT viitab käesolevas dokumendis vanale SKT jadale, mille Kreeka ametiasutused esitasid 2007. aasta aprilli ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teate lisana, ja mitte „läbivaadatud” SKT andmetele, mille Kreeka ametiasutused esitasid 2006. aasta oktoobris, millest tulenevalt võib nominaalset SKTd ligikaudu 26% võrra aastas suuremaks parandada alates 2000. aastast. Arvestades läbivaatamise suurt ulatust ja keerukust, uurib Eurostat seda veel.[12] ESA 95s on vahetuslepingud määratletud kui kahe osalise vahelised lepingud, mille alusel vahetatakse teatava aja jooksul ja ettemääratud reeglite järgi samadest võlasummadest tulenevaid maksevoogusid. Kõige levinumad liigid on intressimäära vahetuslepingud, välisvaluuta vahetuslepingud ja valuutavahetuslepingud (mida nimetatakse ka valuuta- ja kursivahetuslepinguteks). Ühtki eespool kirjeldatust tulenevat makset ei käsitata süsteemis omandituluna ja kõik arveldused tuleb märkida finantskontole.[13] Vastavalt määrusele nr 2558/2001 (EÜT L 344, 28.12.2001, lk 1), millega muudeti ESA 95, on vahetuslepingutega seotud maksevood finantstehingud ning seega ei võeta neid valitsemissektori puudujääkide arvutamisel arvesse. Sellegipoolest kirjendatakse vastavalt samale määrusele need vood ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames ikkagi intressidena. Kreeka puhul on vahetuslepingutest tulenevad maksete vood aidanud vähendada valitsemissektori 2006. aasta puudujääki, mis on ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse seisukohalt oluline, 0,29% võrra SKTst.[14] 2006. aasta septembris teatasid Kreeka ametiasutused SKT nominaalväärtuse 26% võrra suuremaks korrigeerimisest. See läbivaatamine võib tähendada, et seoes SKT suurenemisega võib puudujääk väheneda, jäädes veidi alla 2% SKTst. Esialgsetel hinnangutel aga võidakse sellega kaasnevalt rahvamajanduse kogutulu läbivaatamise tulemusel alaliselt suurendada Kreeka osamakset ELi eelarvesse vähem kui ¼% võrra SKTst ning ühtlasi suurendada selle sissemakse õigeaegselt tasumata jätmise korral ühekordsete maksete summasid ligikaudu ¾% võrra SKTst, mis võib lisanduda 2007. aasta bilanssi. Selle tagajärjel võib puudujääk küündida ligi 3%ni SKTst, jäädes sellest siiski madalamaks. Sellegipoolest tuleks rõhutada, et need prognoosid põhinevad üksnes Kreeka teatisel. 2006. aasta oktoobris lükkas rahvamajanduse kogutulu komitee edasi oma arvamuse esitamise Kreeka esitatud uute arvandmete kohta ja avaldab arvamuse hiljem 2007. aastal, kui Eurostat on Kreeka andmeid põhjalikult analüüsinud. Alles pärast seda saab Euroopa Komisjon kindlaks määrata aluseks võetava SKT taseme ja selle tegelikud tagajärjed Kreeka panusele ELi eelarvesse.[15] Need meetmed kinnitati 30. aprilli 2007. aasta ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse aruandes, mille Kreeka esitas vastavalt artikli 104 lõike 9 alusel tehtud nõukogu soovitusele.[16] ELT C 70, 27.3.2007, lk 9.[17] Kreeka rahandusminister tegi 24. aprillil ametlikult teatavaks, et Kreeka valitsus oli otsustanud nihutada keskpika perioodi eesmärgi – eelarve tasakaalu või ülejäägilise eelarve – saavutamise tähtaega aastatele 2012–2010, seega stabiilsus- ja kasvuprogrammi 2006. aasta detsembri ajakohastamise dokumendis planeeritust kaks aastat varasemaks. Kreeka . Seda kohustusevõttu kinnitati 30. aprilli 2007. aasta ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse aruandes, mille Kreeka esitas artikli 104 lõike 9 kohasele nõukogu soovitusele.[18] See summa tuleb tasuda kümne aastase osamaksega.[19] Vt Eurostati märkust, mis käsitleb varude muutuste kohandamise teavet liikmesriikide, euroala ja EL 27 kohta aastatel 2003–2006, vastavalt 2007. aasta aprillis ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teates esitatud aruandele, saadav veebilehel: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_PUBLIC/STOCK_FLOW_2007/EN/STOCK_FLOW_2007-EN.PDF.[20] Vt ka Euroopa Komisjon, „Majandus- ja rahaliidu riikide rahandus 2005. aastal”, Euroopa majandus, 3 , eelkõige selle lahter I.1.[21] Eurostati pressiteade nr 117/2004.[22] Eurostati pressiteated nr 39/2005, 120/2005 ja 48/2006.[23] Metodoloogilised kontrollkäigud kehtestati nõukogu määruse nr 3605/93 artiklitega 8d ja 8e. Need kontrollkäigud „on ette nähtud selleks, et kontrollida protsesse ja valitsemissektori arvepidamist, mis on tegelike esitatud andmete aluseks, ning selleks, et teha üksikasjalikke järeldusi esitatud andmete kvaliteedi kohta”; neid korraldatakse „ainult siis, kui on tuvastatud olulised ohud või võimalikud probleemid seoses andmete kvaliteediga, eelkõige seoses meetodite, põhimõtete ja liigitussüsteemidega, mida kohaldatakse andmete puhul, millest liikmesriigid on kohustatud teatama”. Metodoloogiliste kontrollkäikude aruanne on saadaval veebilehel http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,47631456&_dad=portal&_schema=portal.[24] Eurostati pressiteade nr 139/2006.[25] ELT L 389, 30.12.2004, lk 25.[26] Arvnäitajad 2003. aasta valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja valitsemissektori koguvõla kohta vaadati läbi mitmel korral (vt lahter). Kõige uuemate andmete kohaselt moodustasid puudujääk ja võlg 2003. aastal vastavalt 6,2% SKTst ja 107,8%.[27] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1056/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 5).[28] ELT L 107, 28.4.2005, lk 24.[29] ELT L 153, 16.6.2005, lk 29.[30] EÜT L 332, 31.12.1993, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2103/2005 (ELT L 337, 22.12.2005, lk 1).[31] SKT viitab käesolevas otsuses vanale SKT jadale, mille Kreeka ametiasutused esitasid 2006. aasta oktoobris ja 2007. aasta aprillis.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,3.8.2017
            COM(2017) 414 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega kiidetakse heaks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Kirgiisi Vabariigi vahel partnerluse loomiseks sõlmitud partnerlus- ja koostöölepingule Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud protokolli sõlmimine Euroopa Komisjoni poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel

               SELETUSKIRI

               Partnerlus- ja koostööleping, millega sõlmiti partnerlus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Kirgiisi Vabariigi vahel (edaspidi „leping“), kirjutati alla Brüsselis 9. veebruaril 1995 ja see jõustus 1. juulil 1999.

               Vastavalt oma ühinemisaktile kohustub Horvaatia Vabariik ühinema rahvusvaheliste lepingutega, mille Euroopa Liit ja selle liikmesriigid on alla kirjutanud või sõlminud, asjaomastele lepingutele lisatavate protokollide kaudu.

               Nõukogu 14. septembri 2012. aasta otsusega
                  1
                volitati komisjoni alustama asjaomaste ELi mittekuuluvate riikidega läbirääkimisi, et sõlmida kõnealused protokollid. Läbirääkimised Kirgiisi Vabariigiga lõppesid edukalt verbaalnootide vahetusega.

               Kavandatava protokolliga inkorporeeritakse Horvaatia Vabariik lepingu osaliseks ja tehakse ELile kohustuseks esitada lepingu autentne versioon horvaadi keeles.

               Komisjon leiab, et läbirääkimiste tulemused on rahuldavad, ja teeb ettepaneku protokoll allkirjastada ja sõlmida.  Lisatud soovituses soovitab komisjon nõukogul kiita heaks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Kirgiisi Vabariigi vahel partnerluse loomiseks sõlmitud partnerlus- ja koostöölepingule Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud protokolli sõlmimine Euroopa Komisjoni poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel.

               Lisatud soovitus esitatakse koos järgmiste dokumentidega:

               ii)ettepanek: nõukogu otsus protokolli allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel;

               iii)ettepanek: nõukogu otsus protokolli sõlmimise kohta Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel.

               Soovitus:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega kiidetakse heaks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Kirgiisi Vabariigi vahel partnerluse loomiseks sõlmitud partnerlus- ja koostöölepingule Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud protokolli sõlmimine Euroopa Komisjoni poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 101 teist lõiku,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

               ning arvestades järgmist:

               (1)Vastavalt Horvaatia Vabariigi ühinemisakti artikli 6 lõikele 2 tuleb Horvaatia Vabariigi ühinemine ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Kirgiisi Vabariigi vahel partnerluse loomiseks sõlmitud partnerlus- ja koostöölepinguga (edaspidi „leping“)
                  2
                leppida kokku asjaomasele lepingule lisatava protokolli kaudu.

               (2)14. septembril 2012 andis nõukogu komisjonile loa alustada läbirääkimisi asjaomaste ELi mittekuuluvate kolmandate riikidega
                  3
               . Läbirääkimised Kirgiisi Vabariigiga lõppesid edukalt verbaalnootide vahetusega.

               (3)Protokolli sõlmimine komisjoni poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse pädevusse kuuluvates küsimustes tuleks heaks kiita.

               (4)Protokolli allkirjastamine ja sõlmimine Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Liidu toimimise lepingu kohaldamisalasse kuuluvates küsimustes toimub eraldi menetluse korras,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Ainus artikkel

               Käesolevaga kiidetakse heaks  ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Kirgiisi Vabariigi vahel partnerluse loomiseks sõlmitud partnerlus- ja koostöölepingule Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud protokolli sõlmimine Euroopa Komisjoni poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel
                  4
               .

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  Nõukogu otsus, millega antakse luba alustada läbirääkimisi, et teha lepingutes, mis on allkirjastatud või sõlmitud kas Euroopa Liidu või Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning ühe või mitme kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni vahel, kohandusi seoses Horvaatia Vabariigi ühinemisega Euroopa Liiduga (nõukogu dokument 13351/12 LIMITED).

                     (2)
                  Nõukogu ja komisjoni 12. mai 1999. aasta otsus 1999/491/EÜ, ESTÜ, Euratom partnerlus- ja koostöölepingu sõlmimise kohta ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Kirgiisi Vabariigi vahel (EÜT L 196, 28.7.1999, lk 48).

                     (3)
                  Nõukogu otsus, millega antakse luba alustada läbirääkimisi, et teha lepingutes, mis on allkirjastatud või sõlmitud kas Euroopa Liidu või Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning ühe või mitme kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni vahel, kohandusi seoses Horvaatia Vabariigi ühinemisega Euroopa Liiduga (nõukogu dokument 13351/12 LIMITED).

                     (4)
                  Protokolli tekst on avaldatud ... [lisada ELT viide] koos otsusega selle allkirjastamise kohta liidu ja liikmesriikide nimel.


				|

		52013PC0586

			Soovitus: NÕUKOGU OTSUS, milles käsitletakse Horvaatia ühinemist seotud ettevõtjate kasumi korrigeerimisel tekkiva topeltmaksustamise kõrvaldamise 23. juuli 1990. aasta konventsiooniga /* COM/2013/0586 final - 2013/ () */

			   	SELETUSKIRI
Horvaatia Euroopa Liiduga ühinemise akti
(2011) artikli 3 lõikes 4 on sätestatud, et Horvaatia ühineb ühinemisakti I
lisas loetletud konventsioonide ja protokollidega ning et kõnealused
konventsioonid ja protokollid jõustuvad Horvaatia suhtes nõukogu poolt
kindlaksmääratud kuupäeval. Ühinemisakti artikli 3 lõike 5 kohaselt otsustab
nõukogu komisjoni soovitusel ja pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga
ühehäälselt kõigi kohanduste tegemise, mis on vajalikud seoses konventsioonide
ja protokollidega ühinemisega Horvaatia poolt ning avaldab kohandatud tekstid Euroopa
Liidu Teatajas.
Ühinemisakti I lisas loetletud konventsioonid
ja protokollid hõlmavad järgmisi: seotud ettevõtjate kasumi korrigeerimisel
tekkiva topeltmaksustamise kõrvaldamise 23. juuli 1990. aasta konventsioon
90/436/EMÜ (vahekohtu konventsioon), 21. detsembri 1995. aasta konventsioon
Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi ühinemise kohta
vahekohtu konventsiooniga, vahekohtu konventsiooni muutmise 25. mai 1999. aasta
protokoll ning 8. detsembri 2004. aasta konventsioon Tšehhi Vabariigi, Eesti,
Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemise
kohta vahekohtu konventsiooniga. Vahekohtu konventsiooni muudeti 25. mai 1999.
aasta protokolliga ning 21. detsembri 1995. aasta ja 8. detsembri 2004. aasta
konventsioonidega.
Bulgaaria ja Rumeenia ühinesid vahekohtu
konventsiooniga vastavalt 2005. aasta ühinemisaktile. 23. juuni 2008. aasta
otsusega 2008/492/EÜ tehti seoses Bulgaaria ja Rumeenia vahekohtu
konventsiooniga ühinemisega nõutavad kohandused ning määrati kindlaks muudetud
vahekohtu konventsiooni jõustumise kuupäev Bulgaaria ja Rumeenia puhul.
Käesoleva nõukogu otsust käsitleva komisjoni
soovituse eesmärk on teha vastavalt 2011. aasta ühinemisakti artikli 3
lõigetele 4 ja 5 Horvaatia vahekohtu konventsiooniga ühinemisega nõutavad
kohandused ning määrata kindlaks muudetud vahekohtu konventsiooni jõustumise
kuupäev Horvaatia puhul.
Soovitus:
NÕUKOGU OTSUS,
milles käsitletakse Horvaatia ühinemist
seotud ettevõtjate kasumi korrigeerimisel tekkiva topeltmaksustamise
kõrvaldamise 23. juuli 1990. aasta konventsiooniga
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut,
võttes arvesse Horvaatia ühinemisakti, eriti
selle artikli 3 lõikeid 4 ja 5,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust[1],
võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[2]
ning arvestades järgmist:
(1)       Konventsioon 90/436/EMÜ[3] (edaspidi „vahekohtu
konventsioon”) allkirjastati Brüsselis 23. juulil 1990 ning see jõustus 1.
jaanuaril 1995.
(2)       Vahekohtu konventsiooni
muudeti 25. mail 1999. aastal allkirjastatud protokolliga,[4] 21. detsembril 1995. aastal
allkirjastatud konventsiooniga,[5]
8. detsembril 2004. aastal allkirjastatud konventsiooniga[6] ning 23. juuni 2008. aasta
otsusega 2008/492/EÜ[7].
(3)       2011. aasta ühinemisakti[8] artikli 3 lõikes 4 on
sätestatud, et Horvaatia ühineb liikmesriikide vahel sõlmitud konventsioonide
ja protokollidega, mis on loetletud ühinemisakti I lisas. Need jõustuvad
Horvaatia puhul nõukogu määratud kuupäeval.
(4)       2011. aasta ühinemisakti
artikli 3 lõike 5 kohaselt teeb nõukogu kõik asjakohased kohandused, mis on
vajalikud seoses konventsioonide ja protokollidega ühinemisega ning avaldab
kohandatud tekstid Euroopa Liidu Teatajas,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Vahekohtu
konventsiooni muudetakse järgmiselt:
1) Artikli 2 lõike 2 punktid i–xxvii asendatakse
järgmistega:
„i) Belgias:
a) impôt des personnes
physiques/personenbelasting
b) impôt des sociétés/vennootschapsbelasting
c) impôt des personnes
morales/rechtspersonenbelasting
d) impôt des non-résidents/belasting der
niet-verblijfhouders
e) taxe
communale et la taxe d'agglomération additionnelles à l'impôt des personnes
physiques/aanvullende gemeentebelasting en agglomeratiebelasting op de
personenbelasting
ii) Bulgaarias:
a) данък
върху
доходите на
физическите
лица
b)
корпоративен
данък
iii) Tšehhi Vabariigis:
a) daň z přijmů fyzických osob
b) daň z přijmů právnických osob
iv) Taanis:
a) indkomstskat til staten
b) den kommunale indkomstskat
c) den amtskommunale indkomstskat
v) Saksamaal:
a) Einkommensteuer
b) Koerperschaftsteuer
c) Gewerbesteuer, kui kõnealune maks põhineb
ettevõttekasumil
vi) Eestis:
a) tulumaks
vii) Iirimaal:
a) Cáin Ioncaim
b) Cáin Chorparáide
viii) Kreekas:
a) φόρος
εισοδήματος
φυσικών
προσώπων
b) φόρος εισοδήματος
νομικών
προσώπων
c) εισφορά
υπέρ των
επιχειρήσεων
ύδρευσης και
αποχέτευσης
ix) Hispaanias:
a) Impuesto sobre la Renta de las Personas
Fisicas
b) Impuesto sobre Sociedades
c) Impuesto sobre la Renta de no Residentes
x) Prantsusmaal:
a) impôt sur le revenu
b) impôt sur les sociétés
xi) Horvaatias:
a) porez na dohodak
b) porez na dobit
xii) Itaalias:
a) imposta sul reddito delle persone fisiche
b) imposta sul reddito delle società
c) imposta regionale sulle attività produttive
xiii) Küprosel:
a) Φόρος
Εισοδήματος
b) Έκτακτη
Εισφορά για
την Άμυνα της
yημοκρατίας
xiv) Lätis:
a) uzħēmumu ienākuma nodoklis
b) iedzīvotāju ienākuma nodoklis
xv) Leedus:
a) Gyventojų pajamų mokestis
b) Pelno mokestis
xvi) Luksemburgis:
a) impôt sur le revenu des personnes physiques
b) impôt sur le revenu des collectivités
c) impôt commercial, kui kõnealune maks põhineb ettevõtte
kasumil
xvii) Ungaris:
a) személyi jövedelemadó
b) társasági adó
c) osztalékadó
xviii) Maltal:
a) taxxa fuq l-income
xix) Madalmaades:
a) inkomstenbelasting
b) vennootschapsbelasting
xx) Austrias:
a) Einkommensteuer
b) Körperschaftsteuer
xxi) Poolas:
a) podatek dochodowy od osób fizycznych
b) podatek dochodowy od osób prawnych
xxii) Portugalis:
a) imposto sobre o rendimento das pessoas
singulares
b) imposto sobre o rendimento das pessoas
colectivas
c) derrama para os municípios sobre o imposto
sobre o rendimento das pessoas colectivas
xxiii) Rumeenias:
a) impozitul pe venit
b) impozitul pe profit
c) impozitul pe veniturile obținute din
România de nerezidenți
xxiv) Sloveenias:
a) dohodnina
b) davek od dobička pravnih oseb
xxv) Slovakkias:
a) daň z príjmov právnických osôb
b) daň z príjmov fyzických osôb
xxvi) Soomes:
a) valtion tuloverot/de statliga inkomstskatterna
b) yhteisöjen tulovero/inkomstskatten för samfund
c) kunnallisvero/kommunalskatten
d) kirkollisvero/kyrkoskatten
e) korkotulon lähdevero/källskatten å
ränteinkomst
f) rajoitetusti verovelvollisen
lähdevero/källskatten för begränsat skattskyldig
xxvii) Rootsis:
a) statlig inkomstskatt
b) kupongskatt
c) kommunal inkomstskatt
xxviii) Ühendkuningriigis:
a) Income Tax
b) Corporation Tax.”
2) Artikli 3 lõikes 1 olev loetelu asendatakse
järgmisega:
„– Belgias:
De Minister van Financiën või volitatud esindaja,
Le Ministre des Finances või volitatud esindaja,
– Bulgaarias:
Министъра
на финансите
или негов
упълномощен
представител,
– Tšehhi Vabariigis:
Ministr financí või volitatud esindaja,
– Taanis:
Skatteministeren või volitatud esindaja,
– Saksamaal:
Der Bundesminister der Finanzen või volitatud esindaja,
– Eestis:
Rahandusminister või volitatud esindaja,
– Iirimaal:
The Revenue Commissioners või volitatud esindaja,
– Kreekas:
Ο
Υπουργός των
Οικονομικών või
volitatud esindaja,
– Hispaanias:
El Ministro de Economía y Hacienda või volitatud
esindaja,
– Prantsusmaal:
Le Ministre chargé du budget või volitatud
esindaja,
– Horvaatias:
Ministar financija või volitatud esindaja,
– Itaalias:
Il Capo del Dipartimento per le Politiche Fiscali
või volitatud esindaja,
– Küprosel:
Ο
Υπουργός
Οικονομικών või volitatud
esindaja,
– Lätis:
Valsts ieņēmumu dienests,
– Leedus:
Finansu ministras või volitatud esindaja,
– Luksemburgis:
Le Ministre des Finances või volitatud esindaja,
– Ungaris:
a pénzügyminiszter või volitatud esindaja,
– Maltal:
il-Ministru responsabbli għall-finanzi või
volitatud esindaja,
– Madalmaades:
De Minister van Financiën või volitatud esindaja,
– Austrias:
Der Bundesminister für Finanzen või volitatud
esindaja,
– Poolas:
Minister Finansów või volitatud esindaja,
– Portugalis:
O Ministro das Finanças või volitatud esindaja,
– Rumeenias:
Preşedintele Agenţiei Naţionale de
Administrare Fiscală või volitatud esindaja,
– Sloveenias:
Ministrstvo za finance või volitatud esindaja,
– Slovakkias:
Minister financií või volitatud esindaja,
– Soomes:
Valtiovarainministeriö või volitatud esindaja,
Finansministeriet või volitatud esindaja,
– Rootsis:
Finansministern või volitatud esindaja,
– Ühendkuningriigis:
The Commissioners of Inland Revenue või volitatud
esindaja.”
Artikkel 2
Vahekohtu konventsiooni ja 25. mai 1999.
aasta protokolli tekstid, samuti 21. detsembri 1995. aasta ja
8. detsembri 2004. aasta konventsioonide ning otsuse 2008/492/EÜ tekstid,
mis on koostatud horvaatia keeles,[9]
on autentsed samadel tingimustel kui nende tekstid teistes keeltes.
Artikkel 3
Vahekohtu konventsioon, mida on muudetud 25.
mai 1999. aasta protokolli, 21. detsembri 1995. aasta ja 8. detsembri 2004.
aasta konventsioonidega, otsusega 2008/492/EÜ ning käesoleva otsusega, jõustub XXX[kuupäev] Horvaatia ja kõigi teiste
Euroopa Liidu liikmesriikide vahel.
Artikkel 4
Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu
Teatajas avaldamisele järgneval päeval.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
[1]               ELT L […], […], lk […].
[2]               ELT L […], […], lk […].
[3]               Seotud ettevõtjate kasumi korrigeerimisel tekkiva
topeltmaksustamise kõrvaldamise konventsioon, EÜT L 225, 20.8.1990, lk 10.
[4]               Seotud ettevõtjate kasumi korrigeerimisel tekkiva
topeltmaksustamise kõrvaldamise 23. juuli 1990. aasta konventsiooni
muutmise 25. mai 1999. aasta protokoll, EÜT C 202, 16.7.1999,
lk 1.
[5]               Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi
seotud ettevõtjate kasumi korrigeerimisel tekkiva topeltmaksustamise
kõrvaldamise konventsiooniga ühinemise konventsioon, EÜT C 26, 31.1.1996,
lk 1.
[6]               Konventsioon Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose
Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi,
Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemise kohta
seotud ettevõtjate kasumi korrigeerimisel tekkiva topeltmaksustamise
kõrvaldamise konventsiooniga, ELT C 160, 30.6.2005, lk 1.
[7]               Nõukogu otsus, 23. juuni 2008, milles käsitletakse
Bulgaaria ja Rumeenia ühinemist seotud ettevõtjate kasumi korrigeerimisel
tekkiva topeltmaksustamise kõrvaldamise 23. juuli 1990. aasta
konventsiooniga, ELT L 174, 3.7.2008, lk 1.
[8]               Horvaatia Vabariigi ühinemistingimusi ning Euroopa Liidu
lepingus, Euroopa Liidu toimimise lepingus ja Euroopa Aatomienergiaühenduse
asutamislepingus tehtavaid muudatusi käsitlev akt, ELT L 112, 24.4.2012, lk 21.
[9]               Konventsioonide ja protokolli ning otsuse 2008/492/EÜ
tekstid horvaatia keeles avaldatakse Euroopa Liidu Teataja eriväljaandes
hilisemal kuupäeval.


Tähtis õiguslik teade

|

52006SC0787

Soovitus: Nõukogu otsus, millega tühistatakse otsus 2005/184/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Küprosel  /* SEK/2006/0787 lõplik */

	ECFIN/2006/53327[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 21.6.2006SEK(2006) 787 lõplikSoovitus:NÕUKOGU OTSUS,millega tühistatakse otsus 2005/184/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Küprosel(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. SissejuhatusAsutamislepingu artiklis 104 on sätestatud, et liikmesriigid peavad hoiduma ülemäärasest riigieelarve puudujäägist, ning on kehtestatud selle väljaselgitamise ja korrigeerimise menetlus. Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust on üksikasjalikumalt kirjeldatud nõukogu määruses (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta),[1] mis on stabiilsuse ja kasvu pakti osa.Asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevale protokollile vastavalt esitab komisjon andmed ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamiseks. Kõnealuse protokolli kohaldamise osana peavad liikmesriigid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 3605/93[2] artiklile 4 esitama andmed valitsemissektori eelarve puudujäägi ja võla kohta ning muud seotud muutujad kaks korda aastas, enne 1. aprilli ja 1. oktoobrit.7. aprillil 2004 avaldas komisjon oma 2004. aasta kevadise prognoosi.[3] Vastavalt nimetatud prognoosile, mille koostamisel võeti arvesse Küprose valitsuse 2004. aasta märtsis esitatud andmeid, kasvas Küprose valitsemissektori eelarve puudujääk 4,5%lt SKTst 2002. aastal 6,25%ni SKTst 2003. aastal, ületades seega asutamislepingus sätestatud kontrollväärtuse 3% SKTst. Komisjoni aruandes jõuti ka järeldusele, et võla suhe SKTsse, mis oli 2003. aastal tõusnud 72,25%ni SKTst, ületab 2004. aastal asutamislepingus sätestatud kontrollväärtuse 60% SKTst veelgi suuremas ulatuses, jõudes rohkem kui 74,5%ni SKTst. Nende tõendite põhjal alustas komisjon 12. mail 2004 Küprose suhtes ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust, võttes vastu asutamislepingu artikli 104 lõikega 3 ettenähtud aruande[4]. 24. mail 2004 esitasid Küprose ametiasutused lähenemisprogrammi aastateks 2004–2007, milles kinnitati 2003. aasta eelarve puudujäägiks ligikaudu 6,25% SKTst ning milles prognoositi, et 2004. aastal on võla suhe SKTsse 75,25%. Olles võtnud arvesse kõiki aruandes sisalduvaid asjakohaseid tegureid ning majandus- ja rahanduskomitee arvamust vastavalt artikli 104 lõikele 4, võttis komisjon 24. juunil 2004. aastal (kooskõlas artikli 104 lõikega 5) vastu arvamuse, milles kinnitatakse, et Küprosel on ülemäärane eelarvepuudujääk. 5. juulil 2004 võttis nõukogu kooskõlas artikli 104 lõikega 6 vastu sellekohase otsuse.[5]Samal ajal võttis nõukogu kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrusega (EÜ) nr 1466/97[6] vastu arvamuse Küprose poolt 24. mail esitatud lähenemisprogrammi kohta ning samuti võttis asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohaselt vastu Küprosele adresseeritud soovituse, mille eesmärk oli ülemäärase eelarvepuudujäägi olukord lõpetada.2. Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud soovitusedNõukogu soovitas Küprose valitsusel „ lõpetada võimalikult kiiresti praegune ülemäärase eelarvepuudujäägi olukord “. Täpsemalt soovitati „ rakendada jõuliselt 2004. aasta mai lähenemisprogrammis ettenähtud meetmeid, eelkõige võtta 5. novembriks 2004 tõhusad meetmed, et saavutada oma eesmärk viia puudujääk 2005. aastaks usaldusväärsel ja jätkusuutlikul viisil alla 3% SKTst, nagu on märgitud nõukogu 5. juuli 2004. aasta arvamuses 2004. aasta mais esitatud lähenemisprogrammi kohta “ . Samuti soovitas nõukogu „ Küprose ametiasutustel tagada võla suhte kasvu peatumine 2004. aastal ning seejärel langemine vastavalt nõukogu soovitusele lähenemisprogrammi kohta”.Oma soovitustes ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks kutsus nõukogu Küprose ametiasutusi üles „ tagama, et eelarve konsolideerimine tasakaalulähedase või ülejäägilise eelarveseisundi keskpika perioodi suunas jätkuks ka pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimist“ .2004. aasta 22. detsembril jõudis komisjon järeldusele,[7] et Küprose valitsus on nõukogu soovituse kohaselt võtnud tõhusad meetmed selleks, et saavutada 5. novembriks 2005. aasta eelarve puudujäägi osas seatud eesmärk, ning nõukogu võttis selle teadmiseks 18. jaanuaril 2005.Kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 12 tuleb nõukogu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta komisjoni soovituse põhjal tühistada, kui ülemäärane eelarvepuudujääk asjaomases liikmesriigis on nõukogu arvates korrigeeritud.3. eelarvepuudujäägi areng aastani 2005Vastavalt 2006. aasta aprilli ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teatisele (mis esitati 22. märtsil 2006 ja mille Eurostat avaldas 24. aprillil 2006) ulatus valitsemissektori eelarvepuudujääk 2005. aastal hinnanguliselt 2,4%ni SKTst (tabel 1). See tulemus on võrreldav 2004. aasta mai lähenemisprogrammis eesmärgiks seatud 2,9%ga SKTst, mida kinnitas parlamendi poolt 2004. aasta detsembris vastuvõetud 2005. aasta eelarveseadus, ning samuti 14. detsembril 2005 esitatud viimases ajakohastatud lähenemisprogrammis eesmärgiks seatud 2,5%ga SKTst. Vastavalt 2005. aasta eelarvele pidi kohandamine saavutatama nii tulude suurendamise kui ka kulude piiramise teel. Tulude suurendamiseks võetavad meetmed hõlmasid nii struktuurimeetmeid (2004. aasta mais suurendati kooskõlas ühenduse acquis ’ga käibemaksumäärasid, mille mõju pidi avalduma terve 2005. aasta jooksul) kui ka ühekordseid meetmeid (maksuamnestia, tänu millele laekus 2004. aastal eelarvesse 0,75 protsendipunkti rohkem tulusid ja 2005. aastal ligi 1%). Kulutuste nominaalkasvu piirati jooksvate ja kapitalikulude nominaalkasvu ülemmäära kehtestamisega, jooksvate siirete ja subsiidiumide ohjeldamisega vastavalt inflatsioonile ning avaliku sektori töötajate pensioniea tõstmisega. Oodatust parem tulemus saavutati tänu suurele maksude osakaalule kasvus, mis põhines peaaegu täielikult omamaisel tarbimisel ning millega kaasnes jätkuv tööhõive kasv. Ka maksuamnestiast laekunud tulud olid oodatust suuremad. Lisaks oli 2004. aasta eelarve puudujääk (veidi üle 4% SKTst ) 2005. aasta eelarve kinnitamise ajal väiksem 2004. aasta lõpuks prognoositust (ligikaudu 4,75% SKTst). Puudujääk oleks võinud veelgi väiksem olla, kui selliseid baasaasta mõjusid ja lisatulusid ei oleks osaliselt üles kaalunud ülekulud. Kuigi palga ülempiirist peeti üldjoontes kinni ning kapitali nominaalkulud tegelikult vähenesid, kasvasid sotsiaalsiirded 13%ni.Tabel 1. Eelarve areng aastatel 2003–2005 (% SKTst) |Tulemus | 2003 | 2004 | 2005 |Valitsemissektori eelarve tasakaal | -6,3 | -4,1 | -2,4 |- Kogutulu | 39,1 | 39,7 | 42,3 |Millest: jooksvad maksud | 26,2 | 25,6 | 26,9 |sotsiaalmaksed | 7,1 | 7,8 | 8,4 |- Kogukulu | 45,3 | 43,8 | 44,7 |Millest: ühistarbimine | 10,9 | 9,9 | 10,0 |mitterahalised siirded | 9,0 | 8,2 | 8,3 |rahalised siirded | 11,4 | 12,2 | 12,9 |intressikulud | 3,4 | 3,2 | 3,4 |kapitali kogumahutus põhivarasse | 3,4 | 4,1 | 3,2 |Esmane tasakaal | -2,8 | -0,9 | 1,0 |Pm Maksukoormus | 33,2 | 33,4 | 35,3 |Pm Tsükliliselt korrigeeritud tasakaal (1) 1 | -6,1 | -3,9 | -2,1 |Pm Ühekordsed tulud (2) | 1,8 | 1,0 | 0,9 |Pm Struktuurne tasakaal (1-2)1 | -7,9 | -4,9 | -3,0 |Pm Struktuurne esmane tasakaal 1 | -4,4 | -1,7 | 0,4 |Pm Reaalne SKT1 (aastane protsendimäära muutus) | 1,9 | 3,9 | 3,8 |Intressikulu ja tasakaalu näitajate sisse on ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluses kasutatavate määratluste kohaselt arvestatud ka vahetuslepingud. Mõisteid „kogutulu” ja „kogukulu” kasutatakse kooskõlas ESA95 ühtlustatud määratlustega. 1 Komisjoni talituste 2006. aasta kevadprognoos. Allikas: komisjoni talitused. |Kokkuvõttes vähenes puudujääk 2005. aastal peaaegu 4 protsendipunkti SKTst 2003. aastaga võrreldes ja 1,75 protsendipunkti SKTst 2004. aastaga võrreldes. Ajutised tulud moodustasid ligikaudu 1% SKTst nii 2004. kui ka 2005. aastal. Esmane tasakaal oli esimest korda pärast 2002. aastat positiivne. Nimelt oli 2005. aastal esmane ülejääk 1% SKTst, võrreldes vastavalt 3% ja 1% esmase puudujäägiga 2003. ja 2004. aastal. Valitsemissektori eelarve tasakaalu paranemine, mida mõõdetakse struktuurse tasakaalu (tsükliliselt korrigeeritud eelarvetasakaal, võtmata arvesse ühekordseid ja ajutisi meetmeid) hinnangulise muutuse alusel, eeldas eelarve täitmise muutu vähemalt 5 protsendipunkti võrra SKTst aastatel 2003–2005, mil struktuurne puudujääk küündis vastavalt 8% ja 3%ni SKTst.4. EELARVEPROGNOOSID 2006. AASTAKS JA EDASPIDISEKSKomisjoni talituste 2006. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks 2006. aastal valitsemissektori eelarve puudujääk ulatuma veidi üle 2% SKTst (tabel 2) või ületama ametliku eesmärgi ligikaudu 0,25 protsendipunkti võrra SKTst. Erinevuse peamiseks põhjuseks on Küprose ametlikes prognoosides esitatud optimistlikum kasvustsenaarium. 2005. aasta ajakohastatud lähenemisprogrammi kohaselt peaks SKT sel aastal kasvama 4,2%, samas kui komisjoni talituste 2006. aasta kevadprognoosis ennustati SKT kasvuks 3,8%. Esmane ülejääk peaks prognooside kohaselt jääma 1% piiresse SKTst, kuna valitsemissektori eelarve puudujäägi vähenemine võrreldes 2005. aasta näitajaga (veidi üle 0,25% SKTst) peegeldaks vaid prognoositud intressimaksete vähenemist.Tabel 2: Valitsemissektori eelarve prognoosid (% SKTst) |2005 | 2006 | 2007 |LP | KOM | LP | KOM (1) |Valitsemissektori eelarve tasakaal | -2,4 | -1,9 | -2,1 | -1,8 | -2,0 |- Kogutulu | 42,3 | 41,9 | 41,8 | 41,9 | 41,8 |Millest: jooksvad maksud | 26,9 | 26,9 | 26,9 | 27,0 | 26,8 |sotsiaalmaksed | 8,4 | 8,1 | 8,1 | 8,1 | 8,1 |- Kogukulu | 44,7 | 43,8 | 43,9 | 43,7 | 43,8 |Millest: - ühistarbimine | 10,0 | 9,5 | 9,8 | 9,0 | 9,8 |- rahalised siirded | 12,9 | 11,4 | 11,4 | 11,5 | 11,4 |- intressikulud | 3,4 | 3,1 | 3,1 | 3,0 | 3,0 |- kapitali kogumahutus põhivarasse | 3,2 | 3,4 | 3,4 | 3,4 | 3,4 |Esmane tasakaal | 1,0 | 1,2 | 1,0 | 1,2 | 1,0 |Pm Tsükliliselt korrigeeritud tasakaal (1) | -2,1 | -1,8 | -1,9 | -1,8 | -2,0 |Pm Ühekordsed tulud (2) | 0,9 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 0,3 |Pm Struktuurne tasakaal (1-2) | -3,0 | -2,1 | -2,2 | -2,1 | -2,3 |Pm Struktuurne esmane tasakaal | 0,4 | 1,0 | 0,9 | 0,9 | 0,7 |Pm Reaalne SKT (aastane protsendimäära muutus) | 3,8 | 4,2 | 3,8 | 4,2 | 3,8 |Allikad: 2006. aasta aprillis avaldatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teatis 2005. aasta kohta, 2005. aasta detsembri ajakohastatud lähenemisprogramm (LP) ja komisjoni talituste (KOM) 2006. aasta kevadprognoos. Lähenemisprogrammi tsükliliselt korrigeeritud ja struktuurne tasakaal arvutati komisjoni talituste poolt programmis esitatud andmete alusel (erinevused võrreldes komisjoni prognoosiga tulenevad erinevatest makromajanduslikest stsenaariumidest). Lähenemisprogrammi kogutulu ja kogukulu on suurendatud 1,9 protsendipunkti võrra SKTst kooskõlas ESA95 ühtlustatud määratlustega. (1) Tavapärase stsenaariumi korral, kui strateegiaid ei muudeta. |Kui arvata tsükliliselt korrigeeritud tasakaalust maha ühekordsed ja muud ajutised meetmed, ulatuks 2006. aastal struktuurne paranemine ligikaudu 0,75 protsendipunktini SKTst ning struktuurseks puudujäägiks kujuneks umbes 2,25%. Struktuurse puudujäägi prognoositud tase saavutab stabiilsuse ja kasvu paktis sätestatud minimaalse paranemise, milleks on vähemalt 0,5% SKTst aastas, ning osutab ülemäärase puudujäägi usaldusväärsele ja jätkusuutlikule korrigeerimisele, mida kinnitavad ka komisjoni 2006. aasta kevadprognoosis esitatud 2007. aasta eelarveprognoosid. Tavapärase stsenaariumi korral, s.t juhul, kui strateegiaid ei muudeta, ning võttes arvesse ühekordseid tulusid, mis ulatusid veidi üle 0,25 protsendipunktini SKTst, prognoositakse struktuurilise tasakaalu jäämist üldjoontes praegusele tasemele, milleks on umbes 2,25% SKTst. Struktuurse tasakaalu mitteparanemine 2007. aastal peegeldab Küprose netopositsiooni eeldatavat halvenemist ELi eelarve suhtes, sest ELiga liitumisega kaasnevad ajutised hüved lõppevad 2006. aastal.Vastavalt nõukogu arvamusele[8] Küprose ajakohastatud lähenemisprogrammi 2005–2009 kohta tagavad Küprose valitsuse poolt programmiperioodi jooksul kavandatavad meetmed riigi rahanduse jätkuva tasakaalustamise kuni aastani 2009, mil puudujääk läheneks 0,5%le SKTst. Pärast jõudmist 0,75%ni SKTst 2005. aastal peaks esmane ülejääk prognooside kohaselt järk-järgult kasvama 1,75%ni SKTst 2009. aastal. Struktuurne tasakaal peaks paranema keskmiselt üle 0,5% SKTst aastas, vähenedes puudujäägilt ligikaudu 3% SKTst 2005. aastal puudujäägini ligikaudu 0,5% SKTst 2009. aastal[9]. Arvestades 2005. aasta hinnangulist tulemust ja eelarvealaste eesmärkide täitmist ohustavate riskide tasakaalustamist, on programmi eelarveseisund piisav selleks, et tagada Küprose ametivõimude poolt määratletud keskpika perioodi eesmärgi saavutamine peaaegu täies ulatuses 2009. aastaks nagu programmis kavandatud. Aastatel, mis järgnevad ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimisele, paistab kohandamine programmi keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks tegevat edusamme tasakaalulähedase eelarveseisundi suunas, mis omakorda oleks asjakohane,[10] sest see asub stabiilsuse ja kasvu pakti ja tegevusjuhendiga[11] euroala ja vahetuskursimehhanismi ERM II liikmesriikidele ettenähtud vahemikus. Lisaks leiab nõukogu, et programmis kirjeldatud eelarvestrateegia annab piisava kindlusvaru, et ei ületataks puudujäägiläve 3% SKTst tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral alates aastast 2008.5. Valitsemissektori võlg2005. aastal vähenes valitsemissektori koguvõla suhe SKTsse, mis 2004. aastal oli 71,75%, 70,25%ni, seda tänu esmasele ülejäägile ja kiirele kasvule, mille võlga vähendavat mõju tasakaalustas osaliselt finantsvarade akumuleerimine keskpanga amortisatsioonifondi hoiustena (tabel 3).2006. aasta eelarveseaduse kohaselt prognoositakse võla suhte SKTsse edasist langust 67%ni 2006. aastal. Komisjoni talituste 2006. aasta kevadprognoosid näevad samuti ette võla suhte SKTsse vähenemist, kuigi väiksemat – 70,25%lt SKTst 2005. aastal 69%ni 2006. aastal. Komisjoni prognoosi ja eelarveseaduse erinevust võib seletada erinevate esmase tasakaalu ja SKT nominaalkasvu prognoosidega (erinevad nn lumepalliefekti prognoosid) ning sellega, et komisjoni prognoosides ei ole arvestatud amortisatsioonifondide vähenemise võlga vähendava mõjuga (kui sellega oleks arvestatud, vähendaks see prognoosi umbes 68%ni SKTst). Teadaolevate strateegiate alusel prognoosivad komisjoni talitused võla suhte SKTsse edasist langemist ning jõudmist 67,75% tasemele SKTst 2007. aastal. Peamiselt ettenähtud amortisatsioonifondide vähenemisele toetudes prognoositakse 2005. aasta ajakohastatud lähenemisprogrammis võla suhte SKTsse edasist vähenemist 2007. aasta 64%lt 57%ni 2008. aastal ja 53,5%ni 2009. aastal. Eespool nimetatud nõukogu arvamuses lähenemisprogrammi kohta jõutakse järeldusele, et arvestades programmi riskide tasakaalustamist, läheneb võla suhe kontrollväärtusele 60% SKTst piisava kiirusega.Tabel 3: Võladünaamika |2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |LP | KOM | LP | KOM (1) |Valitsemissektori koguvõla suhe(2) | 69,7 | 71,7 | 70,3 | 67,0 | 69.1 | 64,0 | 67,8 |Võla suhte muutus | 4,5 | 1,9 | -1,3 | -3,5 | -1.2 | -3,0 | -1,3 |Koguvõla suhte muutusele kaasaaidanud tegurid: |- Esmane tasakaal | 2,8 | 0,9 | -1,0 | -1,2 | -1.0 | -1,2 | -1,0 |- Nn lumepalliefekt | -0,8 | -1,0 | -1,1 | -1,6 | -1.0 | -1,2 | -1,0 |- Intressikulud | 3,4 | 3,2 | 3,4 | 3,1 | 3.1 | 3,0 | 3,0 |- Varude muutuste kohandamine | 2,5 | 2,0 | 0,8 | -0,8 | 0.8 | -0,6 | 0,7 |Millest: |- Kassa- ja tekkepõhise arvestamise erinevus | 0,6 | 0,3 | 0,3 | 0,0 | 0,0 |- Finantsvarade netoakumuleerimine | 1,8 | 1,6 | 0,3 | -0,6 | -0,4 |millest: erastamistulud | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |- Hindamise mõju & jäägi korrigeerimine | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,0 | 0,0 |Allikad: 2006. aasta aprillis avaldatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teatis 2005. aasta kohta, 2005. aasta detsembri ajakohastatud lähenemisprogramm (LP) ja komisjoni talituste (KOM) 2006. aasta kevadine prognoos. (1) Tavapärase stsenaariumi korral, kui strateegiaid ei muudeta (2) Koguvõla suhte muutust kujutab järgmine valem: [pic], kus t on aega tähistav alaindeks; D, PD, Y ja SF tähistavad vastavalt valitsemissektori võlga, esmast puudujääki, nominaalset SKTd ja varude muutuste korrigeerimist ning i ja y tähistavad võla keskmist maksumust ja SKT nominaalkasvu. Sulgudes olev osa tähistab nn lumepalliefekti Sources: |6. JÄRELDUSEDValitsemissektori eelarve puudujääk vähenes 4,1%lt SKTst 2004. aastal 2,4%ni SKTst 2005. aastal, jõudes alla kontrollväärtuse, milleks on 3% SKTst. Puudujäägi vähendamise meetmed on peamiselt püsivat laadi. Struktuurne tasakaal, s.t eelarve tsükliliselt korrigeeritud tasakaal ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta, on hinnanguliselt paranenud peaaegu 2 protsendipunkti võrra SKTst. Komisjoni talituste 2006. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks põhipuudujääk 2006. aastal vähenema 2,25%ni SKTst ning eeldusel, et strateegiaid ei muudeta, 2%ni 2007. aastal. Selle põhjal võib väita, et puudujääk on usaldusväärsel ja jätkusuutlikul viisil viidud alla ülemmäära, milleks on 3% SKTst.Valitsemissektori koguvõla osakaal SKTst, mis 2004. aastal ulatus 71,75%ni, vähenes 2005. aastal 70,25%ni, ning läheneb piisava kiirusega kontrollväärtusele 60% SKTst. Komisjoni talituste 2006. aasta kevadprognoosi kohaselt on ette näha, et võla suhe, mis hetkel küll veel ületab kontrollväärtust 60% SKTst, langeb 2006. ja 2007. aastal vastavalt ligikaudu 69% ja 68%ni SKTst (eeldusel, et strateegiaid ei muudeta).Eeltoodud üldhinnangust järeldub, et ülemäärase eelarvepuudujäägiga seonduv olukord Küprosel on korrigeeritud. Sellega seoses soovitab komisjon nõukogul tühistada oma otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Küprosel.Soovitus:NÕUKOGU OTSUS,millega tühistatakse otsus 2005/184/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Küprosel(2006/.../EÜ)EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 104 lõiget 12,võttes arvesse komisjoni soovitust,ning arvestades järgmist:1.  Nõukogu otsusega 2005/184/EÜ,[12] järgides komisjoni soovitust vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 6, otsustati, et Küprosel on ülemäärane eelarvepuudujääk.2.  Asutamislepingu artikli 104 lõike 7 ning määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõike 4 kohaselt tegi nõukogu 5. juulil 2004 Küprosele adresseeritud soovituse, mille eesmärgiks oli lõpetada ülemäärasest eelarvepuudujäägist tingitud olukord hiljemalt 2005. aasta lõpuks. Soovitus avalikustati. Küprosel soovitati rakendada jõuliselt 2004. aasta mai lähenemisprogrammis ettenähtud meetmeid, eelkõige rakendada 5. novembriks 2004 tõhusaid meetmeid, et saavutada oma eesmärk viia puudujääk 2005. aastaks usaldusväärsel ja jätkusuutlikul viisil alla 3% SKTst. Samuti soovitas nõukogu tagada, et võla suhte kasv 2004. aastal peatuks ning seejärel langema hakkaks. Nõukogu kutsus Küprose ametivõime üles tagama, et eelarve tugevdamine keskpika perioodi eesmärgi saavutamise suunas jätkuks ka pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimist.3.  Asutamislepingu artikli 104 lõike 12 kohaselt tuleb nõukogu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta tühistada, kui ülemäärane eelarvepuudujääk asjassepuutuvas liikmesriigis on nõukogu arvates korrigeeritud.4.  Asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaselt esitab komisjon andmed menetluse rakendamiseks. Nimetatud protokolli kohaldamise osana peavad liikmesriigid vastavalt nõukogu 22. novembri 1993. aasta määruse (EÜ) nr 3605/93 (Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta)[13] artiklile 4 esitama andmed valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla kohta ning muud seotud muutujad kaks korda aastas, enne 1. aprilli ja 1. oktoobrit.5.  Nende andmete alusel, mis komisjon (Eurostat) esitas pärast Küprose poolt enne 1. aprilli 2006 esitatud teatist vastavalt määruse (EÜ) nr 3605/93 artiklile 8g, ning komisjoni talituste 2006. aasta kevadprognoosi alusel on võimalik teha järgmised järeldused.6.  Valitsemissektori eelarvepuudujääk vähenes 4,1%lt SKTst 2004. aastal 2,4%ni SKTst 2005. aastal, jõudes alla kontrollväärtuse, mis on 3% SKTst. See tulemus on võrreldav 2004. aasta mai ajakohastatud lähenemisprogrammis eesmärgiks seatud 2,9%ga SKTst ning samuti 2005. aasta detsembri viimases ajakohastatud lähenemisprogrammis eesmärgiks seatud 2,5%ga. Eelarvepuudujäägi vähendamine alla kontrollväärtuse 2005. aastal on kooskõlas nõukogu soovitusega, mis on välja antud vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 7. Fiskaalset kohandamist jätkati ka 2005. aastal nii tulude suurendamise kui ka kulude kärpimise teel. Kuigi puudujäägi vähendamisele aitasid kaasa ka mõned ühekordsed meetmed, saavutati Küprosel eelarve stabiliseerimine peamiselt struktuurimeetmete abil. Struktuurne puudujääk (eelarve tsükliliselt korrigeeritud puudujääk ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) vähenes 3%ni SKTst, võrreldes vastavalt ligi 5% ja 8%ga SKTst 2004. ja 2003. aastal.7.  Komisjoni talituste 2006. aasta kevadprognoosis ennustatakse 2006. aastaks puudujäägi edasist vähenemist 2,25%ni SKTst, seda peamiselt struktuurimeetmete abil. See ületab veidi 2005. aasta detsembri ajakohastatud lähenemisprogrammis seatud ametlikku eesmärki, mis on 1,9% SKTst. 2007. aastaks ennustatakse kevadprognoosis edasist puudujäägi vähenemist 2%ni SKTst, seda eeldusel, et strateegiaid ei muudeta. Selle põhjal võib väita, et puudujääk on usaldusväärsel ja jätkusuutlikul viisil viidud alla ülemmäära (3% SKTst) nagu asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohaselt antud soovituses ette nähtud.8.  Valitsemissektori võlg, mis 2004. aastal ulatus 71,75%ni, vähenes 2005. aastal 70,25%ni. Komisjoni talituste 2006. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks võla osakaal SKTst veelgi vähenema, jõudes 2006. ja 2007. aastal vastavalt 69% ja 68%ni. Võla vähenemise kiirus kontrollväärtuse 60% SKTst suunas on kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohase soovitusega.9.  Vastavalt nõukogu 14. märtsi 2006. aasta arvamusele Küprose ajakohastatud lähenemisprogrammi 2005–2009 kohta tagavad Küprose valitsuse poolt programmiperioodi jooksul kavandatavad meetmed puudujäägi vähendamise 0,5%ni SKTst 2009. aastal, mida loetakse Küprose ametivõimude poolt valitud keskpika perioodi eesmärgiks. Arvestades 2005. aasta hinnangulist tulemust ja eelarvealaste eesmärkide täitmist ohustavate riskide tasakaalustamist, on programmi eelarveseisund piisav selleks, et tagada keskpika perioodi eesmärgi saavutamine peaaegu täies ulatuses 2009. aastaks nagu programmis kavandatud. Aastatel, mis järgnevad ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimisele, on kohandamine programmi keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks üldjoontes kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga.10.  Otsus 2005/184/EÜ tuleks seetõttu tühistada,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Üldhinnangust järeldub, et ülemäärase eelarvepuudujäägiga seonduv olukord Küprosel on korrigeeritud.Artikkel 2Otsus 2005/184/EÜ tühistatakse.Artikkel 3Käesolev otsus on adresseeritud Küprose Vabariigile.Brüssel, 11. juuli 2006Nõukogu nimeleesistuja [1] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1056/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 5).[2] EÜT L 332, 31.12.1993, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2103/2005 (ELT L 337, 22.12.2005, lk 1).[3] Komisjoni 2004. aasta kevadine prognoos on saadaval järgmisel veebilehel: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/publications/european_economy/2004/ee204en.pdf.[4] Aruande terviktekst on saadaval järgmisel veebilehel: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/country/edp/edprep2004_cy.pdf[5] Nõukogu otsus 2005/184/EÜ avaldati Euroopa Liidu Teatajas 9.3.2005: ELT L062, lk 19[6] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1)[7] http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/edp/comm_comm_22_dec_en.pdf[8] Nõukogu arvamus: http://register.consilium.eu.int/pdf/en/06/st07/st07380.en06.pdf. Tehniline hinnang: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/country/commwd/cy/com_cy20052006.pdf[9] Nõukogu arvamus: http://register.consilium.eu.int/pdf/en/06/st07/st07380.en06.pdf.Tehniline hinnang: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/country/commwd/cy/com_cy20052006.pdf[10] Eelarve keskpika perioodi eesmärk võib teatud liikmesriikide puhul mitte olla tasakaalulähedase või ülejäägilise eelarveseisundi saavutamine. Eurotsooni ja ERM2 liikmesriikide puhul jääb eesmärk seega vahemikku 1% SKTst kuni tasakaalu või ülejäägini, mida on tsükliliselt korrigeeritud ja millest on maha arvatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed.[11] Nõukogu määrus (EÜ) nr 1466/97 - EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrustega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1) ja (EÜ) nr 1467/97 – EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1056/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 5) ning Euroopa Ülemkogu 7. juuli 1997. aasta resolutsiooniga stabiilsuse ja kasvu pakti kohta. Tegevusjuhend on kättesaadav aadressil http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/codeofconduct_en.pdf[12] ELT L 62, 9.3.2005, lk 19.[13] ELT L 332, 31.12.1993, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2103/2005 (ELT L 337, 22.12.2005, lk 1).