title: 2004/741/EÜ: Nõukogu soovitus, 14. oktoober 2004, liikmesriikide tööhõivepoliitika elluviimise kohta

text:
               29.10.2004

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 326/47

      NÕUKOGU SOOVITUS,
   14. oktoober 2004,
   liikmesriikide tööhõivepoliitika elluviimise kohta
   (2004/741/EÜ)
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 128 lõiget 4,
   võttes arvesse komisjoni soovitust,
   võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Euroopa tööhõivestrateegial on Lissaboni strateegia tööhõive- ja tööturueesmärkide saavutamisel juhtiv roll. Et Lissaboni agenda elluviimine oleks edukas, peavad liikmesriikide tööhõivepoliitikad edendama tasakaalustatult kõiki kolme üksteist vastastikku täiendavat ja toetavat eesmärki, nimelt täielikku tööhõivet, töö kvaliteeti ja produktiivust ning sotsiaalset ühtekuuluvust ja hõlvamist. Nende eesmärkide saavutamiseks tuleb struktuurireforme jätkata, keskendudes seejuures kümnele võtmeprioriteedile ja paremale halduskorraldusele.

               (2)

               Euroopa tööhõivestrateegia 2003. aasta reformi käigus suunati raskuspunkt keskpikale orientatsioonile ja rõhutati, et kõik tööhõivesuunistes antud soovitused tuleb ellu viia. Tööhõivesuunised tuleks seepärast läbi vaadata ainult iga kolme aasta järel, vahepealsete aastate jooksul tuleks nende ajakohastamine viia miinimumini.

               (3)

               Nõukogu võttis 2004. aasta otsusega 2004/740/EÜ (1) muudatusteta vastu suunised liikmesriikide tööhõivepoliitika kohta.

               (4)

               Nõukogu võttis 22. juulil 2003. aastal vastu soovituse liikmesriikide tööhõivepoliitika elluviimise kohta. (2) Ühises tööhõivet käsitlevas aruandes 2003–2004 läbi viidud siseriiklike tööhõivealaste tegevuskavade ülevaatamine näitas, et liikmesriigid ja sotsiaalpartnerid on nõukogu soovitusi järginud piiratud määral.

               (5)

               Euroopa tööhõive töörühm soovitas, et EL peaks adresseerima liikmesriikidele jõulisemaid soovitusi. Prioriteetseks tuleks pidada töötajate ja ettevõtete kohanemisvõime suurendamist; suurema hulga inimeste motiveerimist tööturule minema ja jääma, töö muutmist kõigile kättesaadavaks; rohkem ja tõhusamalt inimkapitali ja elukestvasse õppesse investeerimist ning reformide efektiivse läbiviimise tagamist parema halduskorralduse kaudu. Nõukogu ja komisjon jagavad seda hinnangut ja on integreerinud tööhõive töörühma aruande poliitilised sõnumid ühisesse tööhõivet käsitlevasse aruandesse.

               (6)

               Ühises tööhõivet käsitlevas aruandes läbi viidud tööhõivesuuniste ja nõukogu 2003. aasta soovituste ellurakendamise analüüs ning tööhõive töörühma aruande üldised ja riigispetsiifilised poliitilised sõnumid on aluseks EL soovituste sõnastamisel siseriiklike tööhõivepoliitika meetmete võtmiseks 2004. aastal.

               (7)

               Tööhõivesuuniseid kohaldatakse uute liikmesriikide suhtes alates Euroopa Liiduga liitumise hetkest. Kõik uued liikmesriigid on viimastel aastatel andnud aru Tööhõive Ühishinnangus (JAP) väljatoodud tööhõivesuuniseid puudutavate prioriteetide elluviimisest. Et edukalt jätkata oma majandussüsteemide ümberkorraldamist, peab enamik uusi liikmesriike koos sotsiaalpartneritega intensiivistama jõupingutusi tööhõivepoliitika ajakohastamiseks. Uus tasakaal paindlikkuse ja turvalisuse vahel, tööhõives osalemise kasv ja investeeringud inimkapitali elukestva õppe kaudu on olulise tähtsusega nagu ka vajadus tugevdada tööjõu tervislikku seisundit. Et tagada Euroopa Sotsiaalfondi, mis annab olulise panuse inimkapitali investeerimisse ja elukestvasse õppesse, vahendite optimaalne ja täielik ärakasutamine, tuleb enamikus uutes liikmesriikides mobiliseerida sotsiaalpartnerlust ja parandada oluliselt riigiasutuste haldussuutlikkust.

               (8)

               Euroopa tööhõive töörühma aruandes välja toodud riigispetsiifilised soovitused vastavad täielikult Tööhõive Ühishinnangu (JAP) ellurakendamise aruannete analüüsi tulemustele ja võivad olla orientiiriks tööhõivesuuniste elluviimisel uutes liikmesriikides,

         SOOVITAB KÄESOLEVAGA võtta liikmesriikidel meetmed, mis on iga riigi kohta eraldi välja toodud lisas, millega asendatakse komisjoni 22. juuli 2003 aasta soovitus.

      Luksemburg, 14. oktoober 2004

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         P. VAN GEEL

      (1)  Vt käesoleva ELT lk 45.

      (2)  ELT L 197, 5.8.2003, lk 22.

      LISA
      RIIGISPETSIIFILISED SOOVITUSED JA PRIORITEEDID
      Kõige hädavajalikum ülesanne on suurema hulga ja paremate töökohtade loomine. Kevadine Euroopa Ülemkogu rõhutas, et üldise tööhõivestrateegia raames tuleks liikmesriikidel pöörata eriti suurt tähelepanu neljale eraldi väljakutsele: kohanemisvõime, suurema hulga inimeste motiveerimine tööturule minemiseks, tööhõive kvaliteedi parandamine ja investeerimine inimkapitali. Euroopa Ülemkogu rõhutas ka, et toetus eestkoste muutuste elluviimiseks peab ulatuma väljapoole valitsussektorit. Et seda toetust saavutada, kutsus Euroopa Ülemkogu liikmesriike üles looma partnerlust reformide elluviimiseks, milles osalevad vastavalt siseriiklikele kokkulepetele ja traditsioonidele sotsiaalpartnerid, kodanikuühiskond ja riigiasutused.
      EL tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervishoiu ja tarbijakaitse nõukogu (EPSCO) võtmesõnumid toetavad tööhõive töörühma hinnangut ja ühises tööhõivet käsitlevas aruandes läbi viidud tööhõivesuuniste ja nõukogu 2003. aasta soovituste ellurakendamise analüüsi ning kutsuvad kõiki liikmesriike ja sotsiaalpartnereid viivitamatult üles pidama prioriteetseks järgmisi meetmeid:

                  —

                  suurendada töötajate ja ettevõtete kohanemisvõimet, edendades muuhulgas paindlikkuse ja turvalisuse kombinatsiooni tööturul; ajakohastades ja laiendades töökoha kaitstuse kontseptsiooni; luues võimalikult palju uusi töökohti ning suurendades tootlikkust,

                  —

                  motiveerida rohkem inimesi tööturule minema ja sinna jääma, muuta töö kättesaadavaks kõigile, arendades muuhulgas ulatuslikke aktiivse vananemise strateegiaid; arendades välja meetmeid tööturul osalemise suurendamiseks; tõhustades aktiivseid tööturumeetmeid, pakkudes tööotsijatele individuaalseid teenuseid töö leidmiseks; tehes jõupingutusi “töötamise tasuvaks muutmiseks” nii rahaliste kui mitterahaliste stiimulite abil,

                  —

                  investeerida rohkem ja tõhusamalt inimkapitali ning elukestvasse õppesse, jagades muuhulgas kulusid ja vastutust avaliku sektori, ettevõtete ja üksikisikute vahel; suurendades koolituse pakkumist, eriti vähekvalifitseeritud ja vanematele töötajatele, kes seda kõige rohkem vajavad, ning

                  —

                  tagada reformide efektiivne elluviimine parema halduskorralduse abil, kutsudes muuhulgas ellu partnerluse sotsiaalpartnerite ja erinevate huvirühmade vahel, et mobiliseerida nende toetus ja osalus reformide elluviimisel; määrates vajaduse korral kindlaks eesmärgid, mis vastavad Euroopa tasandil ette antud eesmärkidele, ja tagades riiklike fondide efektiivse kasutamise; suurendades siseriiklike tegevuskavade tähtsust ja nende väljapaistvust; tõhustades riigispetsiifiliste soovituste rolli ja arendades efektiivsemalt vastastikust õppimist.

            Selles raamistikus antakse järgmised riigispetsiifilised soovitused ja määratakse kindlaks järgmised prioriteedid:
      RIIKIDELE SUUNATUD SOOVITUSED
      BELGIA
      Vaatamata 1997. aastast valitsenud positiivsetele trendidele on Belgia tööhõive määr tunduvalt madalam EL keskmisest ja jääb seega kaugelt alla Lissaboni strateegia eesmärkidele. Vanemate inimeste tööhõive määr on üks madalamaid EL 25 liikmesriigi hulgas. Silmatorkavalt madal on välismaalaste tööhõive määr. Töötus, mis on mitu aastat pidevalt vähenenud, on viimasel ajal taas kasvama hakanud. Koolituses osalevate täiskasvanute arv on stagneeruv.
      Tööhõive töörühma hinnang ja ühises tööhõivet käsitlevas aruandes läbi viidud EL tööhõivesuuniste ja nõukogu 2003. aasta soovituste ellurakendamise analüüs näitasid, et Belgia peab viivitamatult võtma järgmised meetmed:

                  Suurendada töötajate ja ettevõtete kohanemisvõimet

                              —

                              Paremini ennetada ja korraldada ettevõtete ümberstruktureerimist, eelkõige kollektiivsete koondamiste korral,

                              —

                              vähendada jätkuvalt tööjõu mitte-palga kulu, eelkõige madalapalgaliste töötajate osas, tagades samal ajal eelarve konsolideerimise,

                              —

                              parandada piirkondlike tööturutalituste vahelist koostööd, et soodustada tööjõu liikuvust piirkondade vahel.

                  Motiveerida rohkem inimesi tööturule minema ja muuta töö kõigile kättesaadavaks

                              —

                              Vaadata läbi maksu- ja sotsiaalhüvitiste süsteemid, et kõrvaldada neis esinevad töötuse ohud, ning hüvitiste saamise tingimused, et luua küllaldased ajendid aktiivseks tööotsimiseks,

                              —

                              suurendada täiskasvanud töötute, ebasoodsamas olukorras olevate noorte ja välismaalaste hõlmamist tööhõivetalituste poolt pakutavate tööturumeetmetega,

                              —

                              koostada ulatuslik aktiivse vananemise strateegia, võimaldada juurdepääs pidevale koolitusele, soodustada paindlikke töötingimusi ja vanemate töötute efektiivset tööotsimist, vähendades sealhulgas ennetähtaegselt pensionile jäämise ajendeid.

                  Investeerida rohkem ja tõhusamalt inimkapitali ning elukestvasse õppesse

                              —

                              Võtta meetmeid, et vähendada kooli poolelijätmist,

                              —

                              jälgida, kas hiljuti sõlmitud kutsealaülesed kokkulepped soodustavad töötajate, eelkõige vähekvalifitseeritud töötajate osavõttu koolitusest.

            TAANI
      Taani tööhõive määrad, sealhulgas naiste ja vanemate inimeste tööhõive määrad ületavad tunduvalt Lissaboni strateegia tööhõiveeesmärke. Vaatamata hiljuti toimunud tööpuuduse kasvule, mis puudutas eelkõige kõrgharidusega inimesi ja suurendas pikaajalist töötust, on töötuse määr endiselt suhteliselt madal. Arvestades kõrgeid tööhõivemäärasid, on Taani jaoks esmatähtis kindlustada küllaldane tööjõupakkumine pikaajalises perspektiivis.
      Tööhõive töörühma hinnang ja ühises tööhõivet käsitlevas aruandes läbi viidud EL tööhõivesuuniste ja nõukogu 2003. aasta soovituste ellurakendamise analüüs näitasid, et Taani peab viivitamatult võtma järgmised meetmed:

                  Suurendada töötajate ja ettevõtete kohanemisvõimet

                              —

                              Vähendada jätkuvalt tööjõu fiskaalsurvet, tagades samal ajal eelarve konsolideerimise.

                  Motiveerida rohkem inimesi tööturule minema ja muuta töö kõigile kättesaadavaks

                              —

                              Järgida aktiivse vananemise strateegiat, vajaduse korral kõrvaldada ennetähtaegselt pensionile jäämise ajendid,

                              —

                              vaadata üle maksu- ja sotsiaalhüvitiste süsteemid, et alandada maksu piirmäärasid ning luua madalalt tasustatud töötajatele, sealhulgas töötutele ja tööturult kõrvalejäänud isikutele mõjusamad ajendid tööleasumiseks,

                              —

                              jälgida välismaalaste tööturule integreerimiseks hiljuti läbi viidud reformide mõju, eelkõige nende jõupingutuste mõju, mille eesmärk on tööturu nõudlusele vastavate baasoskuste arendamine.

                  Investeerida rohkem ja tõhusamalt inimkapitali ning elukestvasse õppesse

                              —

                              Hiljutist koolituskulude tõusu arvestades jälgida kutsehariduse suundumusi.

            SAKSAMAA
      Tööhõive määr Saksamaal ületab küll EL keskmist, kuid on siiski tunduvalt madalam Lissaboni strateegia eesmärkidest. Madal on eelkõige vanemate töötajate tööhõive määr. Naiste tööhõive määr ületab EL keskmist, on aga stagneeruv. Majandusnäitajad on piirkonniti erinevad, siiski sai kogu Saksamaa tööturg kasu EL majanduskasvu aastatest 1997 kuni 2000. Järgnevatel aastatel on tööhõive vähenenud ja töötus kasvanud. Töötus ja eriti pikaajaline töötus on üks kõrgemaid ELis. Ikka veel püsivad olulised piirkondlikud erinevused riigi ida- ja lääneosa vahel.
      Tööhõive töörühma hinnang ja ühises tööhõivet käsitlevas aruandes läbi viidud EL tööhõivesuuniste ja nõukogu 2003. aasta soovituste ellurakendamise analüüs näitasid, et Saksamaa peab viivitamatult võtma järgmised meetmed:

                  Suurendada töötajate ja ettevõtete kohanemisvõimet

                              —

                              Vaadata üle sotsiaalkaitsesüsteemide rahastamine, et vähendada tööjõu mitte-palga kulu, tagades samal ajal eelarve konsolideerimise,

                              —

                              julgustada sotsiaalpartnereid võtma vastutust töötasusüsteemide kujundamise eest, nii et need kajastaksid kohalikke, piirkondlikke ja majandussektorite vahelisi erinevusi tootlikkuses ja tööturul valitsevates tingimustes, püüda jätkata edusamme tööaja paindlikumaks muutmisel ja koolitusvõimaluste pakkumisel, näiteks koolituskontode abil (vt Liikmesriikide ja ühenduse majanduspoliitika üldsuunised, suunis 5),

                              —

                              soodustada väike- ja keskmise suurusega ettevõtete arengut, eelkõige lihtsama regulatsiooni ja rahastamisele lihtsama juurdepääsu abil; parandada ettevõtluskultuuri, eelkõige riigi idaosas.

                  Motiveerida rohkem inimesi tööturule minema ja muuta töö kõigile kättesaadavaks

                              —

                              Jätkata maksu- ja sotsiaalhüvitiste süsteemi reformi, tagades seejuures küllaldased ajendid tööle asumiseks; jälgida ja hinnata täpselt Hartzi reformi ja teisi tööturureforme, et tagada riiklike tööhõivetalituste suurem efektiivsus tööotsijate toetamisel,

                              —

                              vaadata üle, kas ja mil määral hoiavad maksustamisreeglid naisi tagasi tööturul osalemast; suurendada lasteasutuste arvu, eelkõige läänepoolsetes liidumaades, ja parandada vastavust koolipäeva kestuse ja tööaja vahel; õhutada sotsiaalpartnereid võtma enda peale vastutust meeste ja naiste palgavahede tunduva vähendamise eest,

                              —

                              arendada edasi ulatuslikku aktiivse vananemise strateegiat, et tagada eelkõige üle 60aastaste inimeste pikemaks ajaks tööhõivesse jäämine; julgustada mehi osalise tööajaga töötama ja soodustada vanemate töötajate juurdepääsu koolitusele,

                              —

                              tõhustada jõupingutusi immigrantide integreerimiseks.

                  Investeerida rohkem ja tõhusamalt inimkapitali ning elukestvasse õppesse

                              —

                              Tõsta tööjõu haridustaset ja luua mõjusamad ajendid, et suurendada eelkõige vähekvalifitseeritud töötajate, väike- ja keskmise suurusega ettevõtete töötajate ning vanemate töötajate osalemist elukestvas õppes,

                              —

                              jätkata duaalse õpipoisikoolituse süsteemi ajakohastamist; vähendada kooli poolelijätmist.

            KREEKA
      Vaatamata sellele, et töökohtade loomine on viimasel ajal suurenenud, on Kreeka tööhõive määr, eriti naiste tööhõive määr, üks madalamaid ELis. Töötuse määr küll väheneb, kuid on siiski endiselt kõrge. Suur on ebaseadusliku töö osakaal. Tööjõu tootlikkus on oluliselt tõusnud, kuid on siiski võrdlemisi madal. Väga väike on koolitusel osalevate täiskasvanute arv, eriti arvestades tööealise elanikkonna suhteliselt madalat haridustaset. Viimastel aastatel on suurenenud sisseränne aidanud kaasa tööjõupakkumise kasvule.
      Tööhõive töörühma hinnang ja ühises tööhõivet käsitlevas aruandes läbi viidud EL tööhõivesuuniste ja nõukogu 2003. aasta soovituste ellurakendamise analüüs näitasid, et Kreeka peab viivitamatult võtma järgmised meetmed:

                  Suurendada töötajate ja ettevõtete kohanemisvõimet

                              —

                              Rakendada täies mahus ellu kokkulepitud tööturu reformipakett; suurendada veelgi osalise tööajaga töötamise atraktiivsust ja soodustada renditööjõudu kasutavate ettevõtete loomist, et suurendada töötamise vormide mitmekesisust,

                              —

                              vähendada tööjõu mitte-palga kulu, tagades samal ajal eelarve konsolideerimise; soodustada tõhusamalt ebaseadusliku töö kujundamist seaduslikuks tööks, suurendades standardsete ja mittestandardsete töölepingute atraktiivsust tööandjate ja töövõtjate jaoks ning tõhustades suutlikkust õiguse jõustamisel,

                              —

                              kujundada tööhõivet soosivam ärikeskkond.

                  Motiveerida rohkem inimesi tööturule minema ja muuta töö kõigile kättesaadavaks

                              —

                              Tõsta tõhusamate toetavate meetmete abil aktiivse tööturupoliitika taset ja efektiivsust, et hõlmata suuremat hulka tööturult kõrvalejäänud isikuid ja töötuid,

                              —

                              kiirendada tõhusalt toimivate tööhõivetalituste arengut kogu riigis, pakkudes ennetavaid ja individuaalseid teenuseid; optimeerida statistilisi seiresüsteeme,

                              —

                              tõhustada ajendeid naiste tööturul osalemiseks, sealhulgas osalise tööajaga töötamiseks; parandada lasteasutuste ja muude ülalpeetavatele mõeldud hooldusasutuste kättesaadavust ja hoolitseda, et need oleksid rahaliselt jõukohased,

                              —

                              arendada välja ulatuslik aktiivse vananemise strateegia, hoolitsedes paindlike töötingimuste eest ja luues ajendeid, et julgustada vanemaid töötajaid kauem tööhõives püsima ja toetades nende oskuste arendamist.

                  Investeerida rohkem ja tõhusamalt inimkapitali ning elukestvasse õppesse

                              —

                              Vähendada kooli poolelijätmist ja tugevdada kolmanda taseme hariduse seost tööturuga,

                              —

                              vaadata üle ajendid elukestva õppe soodustamiseks ning suurendada eelkõige vähese kvalifikatsiooniga ja välismaalaste osalemist koolituses.

            HISPAANIA
      Aastatel 1997 kuni 2002 toimus Hispaanias liikmesriikidest kõige suurem tööhõive määrade kasv ja kõige suurem töötuse määrade vähenemine. Siiski on töötuse määr jätkuvalt tunduvalt kõrgem ja tööhõive määr madalam EL keskmisest. Arvestades väga suuri erinevusi eri piirkondade majandusliku olukorra vahel, jääb prioriteediks piirkondlike vahede vähendamine. Endiselt on väga madal naiste ja vanemate inimeste tööhõive määr. Pealegi töötab väga suur osa hõivatutest (umbes üks kolmandik töötajatest) tähtajalise töölepinguga. Tööjõu tootlikkus on endiselt madal. Silmatorkavalt madal on ka haridustase ja koolituses osalevate täiskasvanute osakaal. Viimastel aastatel on kasvanud sisseränne aidanud kaasa tööjõupakkumise suurenemisele.
      Tööhõive töörühma hinnang ja ühises tööhõivet käsitlevas aruandes läbi viidud EL tööhõivesuuniste ja nõukogu 2003. aasta soovituste ellurakendamise analüüs näitasid, et Hispaania peab viivitamatult võtma järgmised meetmed:

                  Suurendada töötajate ja ettevõtete kohanemisvõimet

                              —

                              Soodustada töökorralduse ajakohastamist, et parandada töö tootlikkust ja kvaliteeti,

                              —

                              reformida seadusraamistikku, et muuta tähtajatud töölepingud tööandjate jaoks atraktiivsemaks ja mitte soodustada tähtajaliste töölepingute sõlmimist, tõrjumaks tööturu segmenteerumist; suurendada töötajate jaoks renditöö atraktiivsust; kõrvaldada osalise tööajaga töötamise takistused,

                              —

                              kasutada võimalusi palkade diferentseerimiseks kohalikul, piirkondlikul ja majandussektorite tasemel vastavalt tootlikkuse arengule (vt majanduspoliitika üldsuunised, suunis 5).

                  Motiveerida rohkem inimesi tööturule minema ja muuta töö kõigile kättesaadavaks

                              —

                              Luua mõjusamad ajendid naiste tööturul osalemiseks; parandada lasteasutuste ja muude ülalpeetavatele mõeldud hooldusasutuste kättesaadavust ja hoolitseda, et need oleksid rahaliselt jõukohased,

                              —

                              tagada parem juurdepääs aktiivsetele tööturumeetmetele ebasoodsamas olukorras olevate inimeste, eelkõige noorte, puuetega inimeste, välismaalaste ja pikaajaliste töötute jaoks ning suurendada nende meetmete efektiivsust; viia lõpule riiklike tööhõivetalituste, sealhulgas statistiliste seiresüsteemide ajakohastamine; parandada piirkondlike tööhõivetalituste vahelist koordineerimist ja kõrvaldada geograafilise mobiilsuse takistused,

                              —

                              arendada välja ulatuslik aktiivse vananemise strateegia, pakkudes paindlikke töötingimusi ning luues vanematele töötajatele ajendeid, mis julgustaksid neid pikemaks ajaks tööhõivesse jääma ja koolituses osalema.

                  Investeerida rohkem ja tõhusamalt inimkapitali ning elukestvasse õppesse

                              —

                              Vähendada kooli poolelijätmist ja tugevdada kolmanda taseme hariduse seost tööturuga,

                              —

                              luua mõjusamaid ajendeid elukestvaks õppeks, suurendada eelkõige vähekvalifitseeritud töötajate osalemist koolituses.

            PRANTSUSMAA
      Prantsusmaal on üldine tööhõive määr EL keskmisest madalam. Vanemate inimeste (55–64) tööhõive määr on üks madalamaid ELis. Töötus vähenes tunduvalt aastatel 1997–2000, kuid on seoses majanduslangusega taas kasvanud. Töötuse määr on jätkuvalt üks kõrgemaid ELis ja eriti kõrge on see noorte (15–24) hulgas. Silmatorkavalt madal on sisserännanud isikute, eriti naiste tööhõive määr. Tähtajaliste töölepingute osakaal on jätkuvalt EL 15 keskmisest suurem, samal ajal kui õppes ja koolituses osalevate täiskasvanute osakaal on keskmisest veidi väiksem.
      Tööhõive töörühma hinnang ja ühises tööhõivet käsitlevas aruandes läbi viidud EL tööhõivesuuniste ja nõukogu 2003. aasta soovituste ellurakendamise analüüs näitasid, et Prantsusmaa peab viivitamatult võtma järgmised meetmed:

                  Suurendada töötajate ja ettevõtete kohanemisvõimet

                              —

                              Hõlbustada üleminekut tähtajalistelt töölepingutelt tähtajatutele töölepingutele, et vältida tööturu segmentatsiooni ning suurendada tööturule jäämise ja seal edu saavutamise võimalusi,

                              —

                              arendada välja efektiivsem süsteem ümberkorralduste ennetamiseks ja korraldamiseks,

                              —

                              luua soodne ärikeskkond, mis soodustaks väike- ja keskmise suurusega ettevõtete arengut ning jälgida edusamme ettevõtlustegevuse alustamise soodustamisel.

                  Motiveerida rohkem inimesi tööturule minema ja muuta töö kõigile kättesaadavaks

                              —

                              Jälgida, millist mõju avaldab pensionireform tööturult päriselt lahkumise eale, ja arendada välja ulatuslik aktiivse vananemise strateegia, et hoida vanemaid töötajaid töötamise vormide kohandamise abil kauem tööhõives, kergendades nende juurdepääsu koolitusele ja vähendades otsustavalt ennetähtaegselt pensionile jäämise ajendeid,

                              —

                              parandada tööhõivetalituste vahelist koordinatsiooni, et tõhustada individuaalsete teenuste pakkumist; pakkuda töötutele noortele ja sisserännanud isikutele, eelkõige naistele, efektiivset kutse- ja koolitusalast nõustamist,

                              —

                              tagada hiljuti läbi viidud töötuskindlustuse süsteemi reformi korrektne hindamine ja tagada, et selle reformi raames määratakse kindlaks asjakohased eeldused ja arendatakse tõhusaid abinõusid tööotsimiseks.

                  Investeerida rohkem ja tõhusamalt inimkapitali ning elukestvasse õppesse

                              —

                              Tagada, et sotsiaalpartnerite kokkulepped kutsehariduse arendamise kohta ja kutsealase väljaõppe seadus toovad kaasa koolituses osalevate inimeste, eelkõige vähese kvalifikatsiooniga isikute ning väike- ja keskmise suurusega ettevõtete töötajate arvu kasvu,

                              —

                              vähendada kooli poolelijätmist; hõlbustada ja laiendada juurdepääsu õpipoisiväljaõppele.

            IIRIMAA
      Iirimaa on alates 1997. aastast teinud muljet avaldavaid edusamme tööhõive ja töö tootlikkuse alal. Üldine tööhõive määr kasvas 56,1 %lt 65,3 %ni, samal ajal vähenes töötus peaaegu kahe kolmandiku võrra ja pikaajaline töötus langes 5,6 %lt 1,3 %ni. Naiste osalemine tööjõus on suurenenud, siiski on veel oluline erinevus meeste ja naiste tööhõive määrades, samuti meeste ja naiste palkades. Probleemiks on tööjõupuudus, mida leevendab siiski suurenenud sisseränne. Iirimaa edule on oluliselt kaasa aidanud võime muuta riik atraktiivseks välismaistele otseinvesteeringutele. Positiivsed tegurid on veel sotsiaalne partnerlus, maksusüsteem, soodsad õiguslikud raamtingimused ja investeerimine inimkapitali.
      Tööhõive töörühma hinnang ja ühises tööhõivet käsitlevas aruandes läbi viidud EL tööhõivesuuniste ja nõukogu 2003. aasta soovituste ellurakendamise analüüs näitasid, et Iirimaa peab viivitamatult võtma järgmised meetmed:

                  Motiveerida rohkem inimesi tööturule minema ja muuta töö kõigile kättesaadavaks

                              —

                              Tagada suuremale hulgale töötutele ja tööturult kõrvalejäänud isikutele juurdepääs aktiivsetele tööturumeetmetele ja kindlustada nende efektiivsus,

                              —

                              suurendada lasteasutuste arvu ja hoolitseda, et need oleksid rahaliselt jõukohased ning kõrvaldada otsustavalt meeste ja naiste palgavahede põhjused.

                  Investeerida rohkem ja tõhusamalt inimkapitali ning elukestvasse õppesse

                              —

                              Järgida ühtset elukestva õppe strateegiat, et vähendada kooli poolelijätmist ja suurendada koolituses osalevate isikute, eelkõige vähekvalifitseeritud töötajate ja vanemate töötajate arvu.

            ITAALIA
      Vaatamata majanduselu nõrgale üldseisundile püsib tööturul 1997. aastal alanud positiivne trend. Siiski on tööhõive määr üks madalamaid ELis. Ka naiste ja vanemate töötajate tööhõive määr on üks madalamaid EL 25 liikmesriigi hulgas. Töötus on viimasel ajal vähenenud, kuid ületab siiski endiselt EL15 keskmist. Arvestades seda, et Kesk- ja Põhja-Itaalias on töötuse määr umbes 5 %, Lõuna-Itaalias aga 18 %, tuleb prioriteetseks pidada piirkondlike erinevustega tegelemist. Ebaseadusliku töö osatähtsus on endiselt silmatorkavalt suur, vaatamata sellele, et vahepeal on seadustatud 700 000 välismaalase tööhõivealane olukord. Väga madal on hariduskäigu edukalt lõpetanud või koolituses osalevate isikute osakaal.
      Tööhõive töörühma hinnang ja ühises tööhõivet käsitlevas aruandes läbi viidud EL tööhõivesuuniste ja nõukogu 2003. aasta soovituste ellurakendamise analüüs näitasid, et Itaalia peab viivitamatult võtma järgmised meetmed:

                  Suurendada töötajate ja ettevõtete kohanemisvõimet

                              —

                              Jälgida täpselt õiguslike raamtingimuste reforme, mis peavad vähendama tasakaalu puudust tähtajatute ja tähtajaliste töölepingute vahel ning tööturu segmentatsiooni; parandada töötuskindlustuse taset, ulatust ja efektiivsust,

                              —

                              vähendada jätkuvalt tööjõu, eelkõige madalapalgaliste töötajate mitte-palga kulu, tagades samal ajal eelarve konsolideerimise; soodustada tõhusamalt ebaseadusliku töö kujundamist seaduslikuks tööks, kõrvaldades maksudega seotud negatiivsed ajendid ja tõhustades suutlikkust seaduste rakendamisel,

                              —

                              kutsuda sotsiaalpartnereid üles vaatama üle palgaläbirääkimiste süsteemi, nii et see arvestaks piirkondlike tööturgude vahelisi erinevusi (vt majanduspoliitika üldsuunised, suunis 5).

                  Motiveerida rohkem inimesi tööturule minema ja muuta töö kõigile kättesaadavaks

                              —

                              Tagada koos piirkondlike organitega efektiivsete tööhõivetalituste arendamine kogu riigis ning luua partnerlus avaliku sektori ja eraettevõtete vahel; suurendada juurdepääsu efektiivsetele individuaalsetele teenustele ja aktiivsetes tööturumeetmetes osalemist, eriti riigi lõunaosas; pöörata erilist tähelepanu noorte, ebasoodsamas olukorras olevate isikute ja vähekvalifitseeritud töötajate olukorrale; seada viivitamatult sisse üleriigiline elektrooniline tööturu andmebaas,

                              —

                              suurendada laste, eelkõige kuni kolmeaastaste laste asutuste ja muudele ülalpeetavatele mõeldud hooldusasutuste kättesaadavust, ning hoolitseda, et need oleksid rahaliselt jõukohased, et soodustada naiste tööturul osalemist, sealhulgas osalise tööajaga töötamist,

                              —

                              arendada edasi kavandatud aktiivse vananemise strateegiat, ja tagada, et plaanitud reformidega loodaks piisavaid ajendeid hoidmaks töötajaid kauem tööturul ega soodustataks ennetähtaegselt pensionile jäämist.

                  Investeerida rohkem ja tõhusamalt inimkapitali ning elukestvasse õppesse

                              —

                              Jälgida, kas viimasel ajal läbi viidud reformid tõstavad tööjõu haridustaset, vähendavad kooli poolelijätmist, ja tugevdada kolmanda taseme hariduse seost tööturuga kergendamaks üleminekut koolist tööellu,

                              —

                              tagada piisavad ajendid elukestvaks õppeks ja suurendada koos sotsiaalpartneritega eelkõige vähese kvalifikatsiooniga isikute osalemist koolituses, tõhustades selleks muuhulgas kutsealaüleste fondide loomist.

            LUKSEMBURG
      Luksemburgis on tööhõive määr peaaegu EL keskmisel tasemel, kuid siiski madalam EL eesmärkidest. Töötus on jätkuvalt madal ja pikaajalise töötuse määr on üks madalamaid ELis.
      Siiski ei toonud 1990. aastate lõpu majandusbuum kaasa üleüldist tööhõivemäärade tõusu. Uued töökohad täideti peamiselt üle riigipiiri tööl käivate töötajate ja naiste poolt, samal ajal on vanemate töötajate tööhõive määr endiselt väga madal. Õppes ja koolituses osalevate isikute osakaal on väiksem EL 15 keskmisest.
      Tööhõive töörühma hinnang ja ühises tööhõivet käsitlevas aruandes läbi viidud EL tööhõivesuuniste ja nõukogu 2003. aasta soovituste ellurakendamise analüüs näitasid, et Luksemburg peab viivitamatult võtma järgmised meetmed:

                  Suurendada töötajate ja ettevõtete kohanemisvõimet

                              —

                              Toetada uute ettevõtete loomist ja soodustada väljaõpet töökohal, et avada alternatiivseid võimalusi uute töökohtade loomiseks.

                  Motiveerida rohkem inimesi tööturule minema ja muuta töö kõigile kättesaadavaks

                              —

                              Arendada välja ulatuslik aktiivse vananemise strateegia, eelkõige erasektoris, ja tõhustada viimasel ajal tekkinud initsiatiive, et töötajad püsiksid kauem tööhõives, vähendades otsustavalt ennetähtaegselt pensionile jäämise ajendeid,

                              —

                              soodustada töövõimetushüvitisi saavate isikute, kes on siiski töövõimelised, tööhõives osalemist,

                              —

                              suurendada selliste teenuste pakkumist, mis hõlbustavad töö ja eraelu tasakaalustamist, ja julgustada naisi pärast pikemat aega töölt äraolemist tööle tagasi tulema; kõrvaldada meeste ja naiste palgavahede põhjused.

                  Investeerida rohkem ja tõhusamalt inimkapitali ning elukestvasse õppesse

                              —

                              Tagada pideva kutsealase väljaõppe raamseaduse efektiivne ellurakendamine, et luua tõhusamad ajendid elukestvaks õppeks ja suurendada koolituses osalevate isikute, eelkõige vähekvalifitseeritud töötajate osakaalu,

                              —

                              reformida elukestva õppe süsteemi, et saavutada suurem ühtsus haridus- ja koolitussüsteemi vahel ning vähendada kooli poolelijätmist.

            MADALMAAD
      Naiste ja meeste tööhõive määr ületab tunduvalt Lissaboni strateegia eesmärke, samal ajal on välismaalaste tööhõive määr madal. Tööturule on iseloomulik erakordselt suur osalise tööajaga töötamise osakaal (umbes 44 % tööjõust) ja töövõimetushüvitisi saavate isikute suur arv. Vanemate inimeste tööhõive määr ületab EL keskmist, kuid on siiski tunduvalt madalam EL eesmärkidest. Töötuse määr on alates 2001. aastast oluliselt suurenenud, kuid on siiski endiselt üks madalamaid ELis. 2003. aasta sügisel kirjutasid valitsus ja sotsiaalpartnerid alla kokkuleppele, mis näeb muuhulgas ette ka palkade külmutamise aastatel 2004 ja 2005.
      Tööhõive töörühma hinnang ja ühises tööhõivet käsitlevas aruandes läbi viidud EL tööhõivesuuniste ja nõukogu 2003. aasta soovituste ellurakendamise analüüs näitasid, et Madalmaad peavad viivitamatult võtma järgmised meetmed:

                  Suurendada töötajate ja ettevõtete kohanemisvõimet

                              —

                              Jälgida täpselt, kas palkade areng on kooskõlas valitsuse ja sotsiaalpartnerite vahel sõlmitud sügisleppega (vt majanduspoliitika üldsuunised, suunis 5).

                  Motiveerida rohkem inimesi tööturule minema ja muuta töö kõigile kättesaadavaks

                              —

                              Viia läbi süstemaatiline skriining töövõimetushüvitist saavate isikute töövõimelisuse väljaselgitamiseks ning aidata töövõimelistel isikutel end sobivaks tööks ette valmistada ja sobivat tööd leida; pöörata seejuures erilist tähelepanu isikute rühmadele, nt alla 40aastastele naistele, kes on töövõimetushüvitiste saajate hulgas ülemäära arvukalt esindatud,

                              —

                              tugevdada ennetavat lähenemisviisi täiskasvanute osas; parandada juurdepääsu aktiivsetele tööturumeetmetele sotsiaalabi saajate ja kõige suurema tööturult kõrvalejäämise riskiga isikute jaoks ning suurendada nende efektiivsust; kergendada välismaalaste integreerimist,

                              —

                              ühendada ennetähtaegselt pensionile jäämise ajendite kõrvaldamine meetmetega, mis ajendaksid töötajaid, eelkõige vanemaid vähekvalifitseeritud töötajaid kauem tööhõives püsima ja koolituses osalema,

                              —

                              hõlbustada üleminekut osalise tööajaga töötamiselt täistööajaga töötamisele; kõrvaldada kõige kiiremas korras meeste ja naiste palgavahede põhjused; hoolitseda, et lasteasutused oleksid rahaliselt jõukohasemad.

                  Investeerida rohkem ja tõhusamalt inimkapitali ning elukestvasse õppesse

                              —

                              Vähendada kooli poolelijätmist; luua tõhusamad ajendid elukestvaks õppeks ja suurendada koolituses osalevate, eelkõige vähekvalifitseeritud töötajate ja tööturult kõrvalejäänud isikute osakaalu.

            AUSTRIA
      Vastavalt Lissaboni strateegia eesmärkidele on Austria saavutanud kõrge üldise tööhõive ja suhteliselt kõrge naiste tööhõive määra. Töötuse määr on üks madalamaid ELis. Sotsiaalpartnerlus mängib tähtsat rolli töökorralduse ajakohastamisel, töötamist käsitlevate õigusaktide parandamisel ja palkade tasakaalustatud arengu tagamisel. Vanemate töötajate tööhõive määr on siiski silmatorkavalt madal. Viimasel ajal on tööhõive kasv aeglustunud ja töötus on hakanud suurenema. Õppes ja koolituses osalevate täiskasvanute osakaal on allpool EL keskmist. Meeste ja naiste palgavahed on ühed suuremad ELis.
      Tööhõive töörühma hinnang ja ühises tööhõivet käsitlevas aruandes läbi viidud EL tööhõivesuuniste ja nõukogu 2003. aasta soovituste ellurakendamise analüüs näitasid, et Austria peab viivitamatult võtma järgmised meetmed:

                  Suurendada töötajate ja ettevõtete kohanemisvõimet

                              —

                              Jälgida ja vajaduse korral täiendada koondamishüvitiste seaduse reformi ning kiirendada füüsilisest isikutest ettevõtjatele töötu abiraha maksmiseks kavandatud plaani ellurakendamist, et tõsta kutsealase mobiilsuse taset.

                  Motiveerida rohkem inimesi tööturule minema ja muuta töö kõigile kättesaadavaks

                              —

                              Arendada välja ulatuslik aktiivse vananemise strateegia, kõrvaldades sealhulgas ennetähtaegselt pensionile jäämise ajendid, luua vanematele töötajatele, eelkõige vanematele naistele rohkem ajendeid kauem tööhõives püsimiseks; jälgida pensionireformi mõju tööturult päriselt lahkumise eale ja siseriiklike eesmärkide elluviimisel tehtavatele edusammudele,

                              —

                              kõrvaldada meeste ja naiste palgavahede põhjused; parandada lasteasutuste kättesaadavust ja hoolitseda, et need oleksid rahaliselt jõukohased ning hinnata praeguse lastetoetuste süsteemi mõju naiste tööhõive tasemele ja kvaliteedile.

                  Investeerida rohkem ja tõhusamalt inimkapitali ning elukestvasse õppesse

                              —

                              Vaadata üle ajendid eelkõige vähekvalifitseeritud töötajate ja välismaalaste koolituses osalemise suurendamiseks.

            PORTUGAL
      Portugali üldise tööhõive määr on väga lähedal Lissaboni strateegia eesmärkidele ning naiste ja vanemate töötajate tööhõive määr ületab veidi tööhõive eesmärke. Viimasel ajal aset leidnud majanduslangus on kaasa toonud tööpuuduse kasvu, siiski on töötuse määr teiste EL riikidega võrreldes endiselt suhteliselt madal. Töö tootlikkus, üldine haridustase ja koolituse kättesaadavus on endiselt võrdlemisi madalal tasemel. Peale selle töötab suur osa töötajatest (üle 20 %) tähtajalise töölepinguga. Viimastel aastatel on kasvanud sisseränne tööjõupakkumist suurendanud.
      Tööhõive töörühma hinnang ja ühises tööhõivet käsitlevas aruandes läbi viidud EL tööhõivesuuniste ja nõukogu 2003. aasta soovituste ellurakendamise analüüs näitasid, et Portugal peab viivitamatult võtma järgmised meetmed:

                  Suurendada töötajate ja ettevõtete kohanemisvõimet

                              —

                              Soodustada töökorralduse ajakohastamist, et suurendada töö tootlikkust ja kvaliteeti,

                              —

                              muuta uuele tööseadustikule toetudes tähtajatud töölepingud tööandjatele ja töövõtjatele atraktiivsemaks, ning tõrjuda tööturu segmentatsiooni,

                              —

                              arendada välja efektiivsem süsteem ümberkorralduste ennetamiseks ja korraldamiseks.

                  Motiveerida rohkem inimesi tööturule minema ja muuta töö kõigile kättesaadavaks

                              —

                              Intensiivistada töötutele ja tööturult kõrvalejäänud isikutele suunatud aktiivseid tööturumeetmeid ja tagada nende efektiivsus; tugevdada jõupingutusi välismaalaste integreerimiseks,

                              —

                              kõrvaldada meeste ja naiste palgavahede põhjused; parandada lasteasutuste ja muude ülalpeetavatele mõeldud hooldusasutuste kättesaadavust ja hoolitseda, et need oleksid rahaliselt jõukohased,

                              —

                              arendada välja ulatuslik aktiivse vananemise strateegia, kõrvaldades sealhulgas ennetähtaegselt pensionile jäämise ajendid, parandades koolituse kättesaadavust ja tagades sobivad töötingimused.

                  Investeerida rohkem ja tõhusamalt inimkapitali ning elukestvasse õppesse

                              —

                              Tagada, et riikliku elukestva õppe strateegia tulemuseks on kogu tööjõulise elanikkonna haridustaseme tõus, elukestvaks õppeks mõjusamate ajendite loomine ja koolituses osalevate, eelkõige vähese kvalifikatsiooniga isikute osakaalu suurenemine,

                              —

                              vähendada kooli poolelijätmist ja suurendada tugevdada kolmanda taseme hariduse seost tööturuga.

            SOOME
      Soome on lähedal üldise tööhõivemäära eesmärkidele, naiste tööhõive määr ületab eesmärke. Viimase kümne aasta jooksul on saavutatud vanemate töötajate tööhõive kasv, mis on lähedal EL vanemate töötajate tööhõive määra eesmärgile. Töötuse määr ületab EL keskmist, eriti kõrge on noorte töötuse määr.
      Tööhõive töörühma hinnang ja ühises tööhõivet käsitlevas aruandes läbi viidud EL tööhõivesuuniste ja nõukogu 2003. aasta soovituste ellurakendamise analüüs näitasid, et Soome peab viivitamatult võtma järgmised meetmed:

                  Suurendada töötajate ja ettevõtete kohanemisvõimet

                              —

                              Vähendada tööjõu, eelkõige madalapalgaliste töötajate mitte-palga kulu, samal ajal riigi rahasid mõistlikult kasutades.

                  Motiveerida rohkem inimesi tööturule minema ja muuta töö kõigile kättesaadavaks

                              —

                              Jälgida viimasel ajal läbi viidud aktiivsete tööturumeetmete reformi mõju struktuursele tööpuudusele ja piirkondlikele erinevustele; võtta spetsiaalsed meetmed, et hõlbustada ebasoodsamas olukorras olevate noorte, puuetega inimeste ja välismaalaste aktiviseerimist ja integreerimist,

                              —

                              reformida jätkuvalt maksu- ja sotsiaalhüvitiste süsteeme, et kõrvaldada töötuse ohud,

                              —

                              luua aktiivse vananemise riiklik strateegia, parandades töötingimusi, tööle asumise ajendeid ja pakkudes koolitusvõimalusi vähese kvalifikatsiooniga ja vanematele töötajatele.

                  Investeerida rohkem ja tõhusamalt inimkapitali ning elukestvasse õppesse

                              —

                              Vähendada kooli poolelijätmist ja tõhustada vähekvalifitseeritud töötajate koolitust.

            ROOTSI
      Rootsi ületab kõiki EL tööhõiveeesmärke, sealhulgas naiste ja vanemate töötajate tööhõive eesmärke. Üldine töötuse määr on umbes 5 %. Jõupingutused tuleks suunata tööjõupakkumise ebapiisavuse vältimisele. Silmas pidades elanikkonna vananemist, tuleb tööjõupakkumine edaspidi tagada sisserännanud isikute, noorte ja pikka aega töövõimetuslehel viibivate isikute tööjõupotentsiaali kasutades, ning tööleasumise ajendeid tõhustades.
      Tööhõive töörühma hinnang ja ühises tööhõivet käsitlevas aruandes läbi viidud EL tööhõivesuuniste ja nõukogu 2003. aasta soovituste ellurakendamise analüüs näitasid, et Rootsi peab viivitamatult võtma järgmised meetmed:

                  Suurendada töötajate ja ettevõtete kohanemisvõimet

                              —

                              Hõlbustada väike- ja keskmise suurusega ettevõtete arengut, eelkõige halduskoormuse vähendamise kaudu.

                  Motiveerida rohkem inimesi tööturule minema ja muuta töö kõigile kättesaadavaks

                              —

                              Püüda töökohta puudutavate meetmete ja töötingimuste parandamise abil pidurdada pikka aega töövõimetushüvitist saavate isikute arvu kasvu,

                              —

                              kõrvaldada olemasolevad töötuse ja tööturult kõrvalejäämise ohud,

                              —

                              jälgida täpselt välismaalaste tööturule integreerimiseks läbi viidud meetmete tulemusi.

                  Investeerida rohkem ja tõhusamalt inimkapitali ning elukestvasse õppesse

                              —

                              Vähendada kooli poolelijätmist ja hõlbustada juurdepääsu koolitusele vähekvalifitseeritud töötajate ja tööturult kõrvalejäänud töötajate jaoks; töötada vastu tööturul esinevatele kitsaskohtadele ning oskuste pakkumise ja nõudluse ebakõladele madalama ja keskmise kvalifikatsiooniga sektoris.

            ÜHENDKUNINGRIIK
      Ühendkuningriik ületab kõiki tööhõivemäärade eesmärke, sealhulgas naiste ja vanemate töötajate tööhõiveeesmärke. Vaatamata ülemaailmsele majanduslangusele on tööhõive määrad jäänud üsna stabiilseks ja tööpuuduse tase on tunduvalt madalam EL keskmisest. Siiski on tööturult kõrvalejäämine, vähemal määral ka töötus, kontsentreerunud kindlatele rahvus- ja isikute rühmadele. Tootlikkuse tase, eelkõige tootlikkus ühes tunnis, on endiselt suhteliselt madal. See on osaliselt tingitud tööjõu valdavalt madalast kvalifikatsioonitasemest, sealhulgas baasoskuste madalast tasemest. Meeste ja naiste palgavahed on endiselt ühed suurimad ELis.
      Tööhõive töörühma hinnang ja ühises tööhõivet käsitlevas aruandes läbi viidud EL tööhõivesuuniste ja nõukogu 2003. aasta soovituste ellurakendamise analüüs näitasid, et Ühendkuningriik peab viivitamatult võtma järgmised meetmed:

                  Suurendada töötajate ja ettevõtete kohanemisvõimet

                              —

                              Tagada, et palkade areng ei ületaks tootlikkuse arengut (vt majanduspoliitika üldsuunised, suunis 3).

                  Motiveerida rohkem inimesi tööturule minema ja muuta töö kõigile kättesaadavaks

                              —

                              Tagada, et aktiivne tööturupoliitika ja sotsiaalhüvitiste süsteem väldiksid tööalase kvalifikatsiooni kaotust ja parandaksid töö kvaliteeti, tõhustades tööle asumise ajendeid ja toetades tööturult kõrvalejäänud isikute ja töötute jätkusuutlikku tööturule integreerimist ja arengut; tõkestada suundumust, et haigus- ja töövõimetushüvitisi saavate inimeste arv järjest suureneb, ning pöörata erilist tähelepanu üksikvanematele ja mahajäänud piirkondades elavatele inimestele,

                              —

                              parandada juurdepääsu lapsehoidmis- ja muude ülalpeetavate hooldamise teenustele ja hoolitseda, et need oleksid rahaliselt jõukohased, hõlbustada osalise tööajaga töötavate madalapalgaliste naiste juurdepääsu koolitusele, ja võtta viivitamatult meetmed meeste ja naiste palgavahede põhjuste kõrvaldamiseks.

                  Investeerida rohkem ja tõhusamalt inimkapitali ning elukestvasse õppesse

                              —

                              Luua riiklike ja piirkondlike kvalifikatsioonistrateegiate abil mõjusamad ajendid elukestvaks õppeks ja tõsta seeläbi töö tootlikkust ja kvaliteeti; suunata raskuspunkt tööjõulise elanikkonna alusteadmiste (lugemine, kirjutamine, arvutamine) parandamisele, 16–19aastaste noorte ja vähekvalifitseeritud, eelkõige madalapalgaliste töötajate õppes osalemisele ja hariduskäigu lõpuleviimisele.

            PRIORITEEDID UUTELE LIIKMESRIIKIDELE
      KÜPROS
      Küprose tööhõive tase ületab tunduvalt EL 15 keskmist ja töötuse määr on madal. Viimastel aastatel on reaktsioonina tööturu vajadustele oluliselt suurenenud võõrtööliste osakaal, kellest suur osa töötab tähtajalise töölepinguga.

                  Suurendada töötajate ja ettevõtete kohanemisvõimet

                              —

                              Eriline väljakutse Küprose jaoks on innovatsioonivõime suurendamine ja teenustesektori mitmekesistamine.

                  Motiveerida rohkem inimesi tööturule minema ja muuta töö kõigile kättesaadavaks

                              —

                              Naiste tööhõive tase on küll EL keskmisest kõrgem, siiski on võimalik teha rohkem meeste ja naiste tööhõivevahede vähendamiseks. Selleks tuleks parandada hooldusasutuste kättesaadavust, suurendada naiste osalemist koolituses ja osalise tööajaga töötamise atraktiivsust,

                              —

                              suure osa töötavast elanikkonnast moodustavad Küprosel tähtajalise töölepingu alusel töötavad võõrtöölised. Seepärast tuleb üle vaadata võõrtööliste tööhõive poliitika, nii seoses nende panusega tööturu paindlikumaks muutmisesse kui ka õiguste ja töövõimalustega,

                              —

                              ennetavaid ja aktiivseid tööturumeetmeid tuleks tõhustada, et käsitleda individuaalseid vajadusi ja hõlmata suuremat hulka töötuid, puuetega inimesi, eakaid tööotsijaid ja naisi. Prioriteediks on ka tööhõivetalituste ajakohastamine ja nende tõhususe suurendamine.

                  Investeerida rohkem ja tõhusamalt inimkapitali ning elukestvasse õppesse

                              —

                              Alates 2000. aastast läbiviidava haridussüsteemi reorganiseerimise raames peab Küpros välja arendama ulatusliku elukestva õppe strateegia. See peaks kaasa aitama kooli poolelijätmise vähendamisele, alghariduse ja järgneva hariduskäigu vahelise seose parandamisele ja koolituses osalevate täiskasvanute arvu kasvu tagamisele.

            TŠEHHI VABARIIK
      Tööhõive määr Tšehhi Vabariigis on veidi kõrgem EL 15 keskmisest. Töötuse määr on umbes sama kõrge kui EL 15 keskmine, kuid on alates 1990. aastate keskpaigast siiski vähehaaval tõusnud. Vanemate töötajate tööhõive määr ulatub peaaegu EL keskmiseni, kuid on siiski madal, eriti vanemate naiste tööhõive määr, mis on tingitud seadusega sätestatud madalast pensionile jäämise east. Puudub tasakaal eri piirkondade tööturgude vahel.

                  Suurendada töötajate ja ettevõtete kohanemisvõimet

                              —

                              Majanduse ja tööhõive kasvu strateegiat jätkates peab Tšehhi Vabariik tagama, et palkade areng jääb kooskõlla tootlikkuse arenguga,

                              —

                              võrdlemisi suur tööjõu maksukoormus ja lisakulutused tööjõule takistavad töökohtade loomist ja lasevad vähekvalifitseeritud tööjõul liikuda tööturult sotsiaaltoetussüsteemi ja/või ebaseaduslikule tööle. Maksu- ja sotsiaalhüvitiste süsteemi ühtne reform peaks seepärast jätkuvalt vähendama sõltuvust sotsiaaltoetustest ja tagama, et regulaarne töö on tasuv.

                  Motiveerida rohkem inimesi tööturule minema ja muuta töö kõigile kättesaadavaks

                              —

                              Kuigi vastavad määrad ületavad EL keskmist, tuleks prioriteediks seada naiste ja vanemate töötajate tööjõus osalemise suurendamine. Olulise panuse võiks seejuures anda tõhusamate ajendite loomine osalise tööajaga töötamiseks,

                              —

                              suuremaid jõupingutusi tuleks teha kõige ebasoodsamas olukorras olevate isikute tööturule integreerimisel. See on vajalik kõigis piirkondades peale Praha ja eelkõige mustlaste rahvusrühma puhul. Vajalikud on ennetavad ja aktiivsed tööturumeetmed kombinatsioonis diskrimineerimisvastaste meetmetega, hariduse ja koolituse jõuline soodustamine, ettevõtluse ja töökohtade loomise toetamine. Prioriteediks tuleb pidada riiklike tööhõivetalituste ajakohastamist.

                  Investeerida rohkem ja tõhusamalt inimkapitali ning elukestvasse õppesse

                              —

                              Hiljuti algatatud inimressursside arendamise strateegia raames on tähtis tõsta kõrgharidust omandavate inimeste ja koolituses osalevate, eelkõige vähese kvalifikatsiooniga isikute osakaalu, et toetada töökohtade loomist ning kutsealast ja geograafilist mobiilsust.

            EESTI
      Tööhõive määr Eestis on veidi madalam EL 15 keskmisest. Töötuse määr on aastate jooksul vähenenud, kuid ületab siiski endiselt EL keskmist. Suur on pikaajaliste töötute osakaal. Eeldatakse, et Eestit mõjutab tulevikus vägagi suurel määral tööealise elanikkonna vähenemine demograafiliste muutuste tagajärjel.

                  Suurendada töötajate ja ettevõtete kohanemisvõimet

                              —

                              Suurema hulga töökohtade loomisele võiks kaasa aidata tööjõu, eelkõige madalapalgaliste töötajate maksukoormuse alandamine, samuti lepinguliste tingimuste ja tööaegade mitmekesisuse toetamine. See peaks toimuma käsikäes jõupingutustega maksusüsteemi parandamiseks ja ebaseadusliku töö kujundamiseks seaduslikuks tööks. Tähtis on ka, et palkade areng oleks kooskõlas tootlikkuse arenguga.

                  Motiveerida rohkem inimesi tööturule minema ja muuta töö kõigile kättesaadavaks

                              —

                              Pidades silmas tööealise elanikkonna arvu kiiret vähenemist, peaks Eesti püüdma vähendada tööturult kõrvalejäänud isikute osakaalu ning motiveerima rohkem inimesi tööturule minema ja jääma. Eestis tuleks suurendada eelkõige naiste, vanemate töötajate ja vähekvalifitseeritud töötajate tööturul osalemist,

                              —

                              täienduseks hiljuti vastu võetud töötuskindlustusseadusele tundub olevat tähtis tõhustada aktiivseid tööturumeetmeid aktiivse tööotsimise toetamiseks, parandada töötute juurdepääsu koolitusele ja tagada, et tööturg oleks terviklikum. Riiklike tööhõivetalituste personali koosseise tuleks suurendada. Erilist tähelepanu vajavad ebasoodsamas olukorras olevad isikud, nagu pikaajalised töötud, noored, puuetega inimesed ja vanemaealised tööotsijad. Eriti suured riskifaktorid on kuulumine rahvusvähemusse ja puudulik riigikeele oskus.

                  Investeerida rohkem ja tõhusamalt inimkapitali ning elukestvasse õppesse

                              —

                              Et ennetada tööjõupakkumise ja tööjõunõudluse ebavõrdsust, tuleks Eestis parandada kõigi töötajate, eelkõige vähekvalifitseeritud töötajate juurdepääsu koolitusele. Eriliseks väljakutseks on kooli poolelijätmise vähendamine ning hariduse ja koolituse kvaliteedi tagamine. Vältimatu on elukestva õppe süsteemi väljaarendamine.

            UNGARI
      Tööhõive määr, eelkõige vähekvalifitseeritud töötajate, ebasoodsamas olukorras olevate isikute, naiste ja vanemate töötajate tööhõive määr on Ungaris madal. Samal ajal on töötus EL 15 keskmisest tunduvalt väiksem. Selle põhjuseks on madal tööjõus osalemise määr, st tööturult kõrvalejäänud tööealise elanikkonna suur osakaal. Puudub tasakaal riigi kesk- ja lääneosa, kuhu on koondunud kaasaegne majandus, ja ülejäänud piirkondade tööturgude vahel. Tööjõu piirkondlik ja kutsealane mobiilsus on väike, samal ajal peegeldavad kitsaskohad oskustes nii kvalifitseeritud tööjõu puudust kui ka haridus- ja koolitussüsteemi ebapiisavat vastavust tööturu vajadustele.

                  Suurendada töötajate ja ettevõtete kohanemisvõimet

                              —

                              Tööjõu maksukoormus on endiselt kõrge, takistades töökohtade loomist ja aidates oluliselt kaasa ebaseadusliku töö levimisele. Lisaks sellele on viimasel ajal aeglustunud majanduskasvu silmas pidades vajalikud täiendavad jõupingutused, et koos sotsiaalpartneritega kujundada tööhõivet soosivam palkade areng. Palkade arengu mootoriks on konkurentsivõimelisemad majandussektorid ja see areng ei pruugi soodustada töökohtade loomise võimet nõrgemates majandussektorites.

                  Motiveerida rohkem inimesi tööturule minema ja muuta töö kõigile kättesaadavaks

                              —

                              Töötajate terviseseisund on muret tekitav, see võib osaliselt seletada tööjõus osalemise madalat taset. Olukorra parandamiseks tuleb võtta meetmed töötingimuste ning ennetava tervishoiu ja ravivõimaluste parandamiseks. Sotsiaalhüvitiste, kaasa arvatud töövõimetushüvitiste süsteemide reforme tuleks jätkata, et muuta töötamine tasuvaks ja vähendada ebaseadusliku töö osakaalu,

                              —

                              sellega peaks kaasnema paindlikum ja peresõbralikum töökorraldus, sealhulgas osalise tööajaga töötamise atraktiivsemaks muutmine, eelkõige naiste ja vanemate töötajate jaoks. Vajalik on ka töötutele ja tööturult kõrvalejäänud isikutele suunatud ennetavate ja aktiivsete tööturumeetmete tõhustamine, eelkõige kõige ebasoodsamas olukorras olevates piirkondades. Eelduseks on ajakohaste riiklike tööhõivetalituste olemasolu, et toetada kutsealast ja geograafilist mobiilsust. Integratsioonistrateegia raames tuleb teha jõupingutusi mustlaste rahvusrühma tööturule integreerimiseks.

                  Investeerida rohkem ja tõhusamalt inimkapitali ning elukestvasse õppesse

                              —

                              Jätkata tuleks jõupingutusi elukestva õppe strateegiate arendamiseks, mis peavad hõlmama meetmeid kooli poolelijätmise vähendamiseks, kõrghariduse võrdse kättesaadavuse ja koolitusele juurdepääsu tagamiseks suurema hulga isikute, eelkõige vähekvalifitseeritud ja ebasoodsamas olukorras olevate isikute jaoks. Tähtis on suurendada haridussüsteemi tõhusust ja paindlikkust, et see vastaks paremini kvalifikatsioonide nõudlusele tööturul.

            LEEDU
      Tööhõive määr on Leedus viimasel ajal veidi tõusnud, kuid on siiski madalam EL 15 keskmisest. Töötuse määr on märkimisväärselt vähenenud, kuid ületab siiski tunduvalt EL keskmist.

                  Suurendada töötajate ja ettevõtete kohanemisvõimet

                              —

                              Väljakutseks on teenustesektoris hõivatute endiselt võrdlemisi väike osakaal. Tööjõu maksukoormust on küll vähendatud, siiski on endiselt suhteliselt kõrge madalapalgaliste töötajate maksukoormus, mis pidurdab töökohtade loomist. Sotsiaalpartneritel on mängida tähtis roll ümberkorralduste ennetamisel ja korraldamisel.

                  Motiveerida rohkem inimesi tööturule minema ja muuta töö kõigile kättesaadavaks

                              —

                              Toetudes sotsiaalabisüsteemi reformile ja edasistele jõupingutustele töötamise tasuvaks muutmiseks, on tähtis tõhustada aktiivset tööturupoliitikat, et aidata töötutel ja tööturult kõrvalejäänud isikutel tööhõivesse tagasi pöörduda. Võtmeprioriteetideks on parem juurdepääs koolitusele, tööotsimise ja kutsealase mobiilsuse toetamine ning riiklike tööhõivetalituste ajakohastamine.

                              —

                              Kuigi naiste ja vanemate töötajate tööhõive määr on võrreldes EL keskmisega suhteliselt kõrge, võiks osalise tööajaga töötamise takistuste kõrvaldamine kaasa aidata hõivemäärade edasisele tõusule.

                  Investeerida rohkem ja tõhusamalt inimkapitali ning elukestvasse õppesse

                              —

                              Vaja on teha tõsiseid jõupingutusi, et arendada edasi elukestvat õpet ja eelkõige jätkuvalt ajakohastada haridussüsteemi, vähendada kooli poolelijätmist ja suurendada koolituses osalevate, eelkõige vähekvalifitseeritud isikute arvu. Tööandjate panus töövõtjate koolitusse, sealhulgas pidevasse kutsealasesse väljaõppesse, on väike.

            LÄTI
      Viimase kahe aasta tugev majanduskasv Lätis on oluliselt kaasa aidanud tööhõive suurenemisele. Siiski on üldine tööhõive määr endiselt madalam EL 15 keskmisest. Töötus, mida iseloomustavad suured piirkondlikud erinevused, on EL 15 keskmisest kõrgem. Samal ajal valitseb Riias tööjõupuudus ning oskustöötajate vähesus.

                  Suurendada töötajate ja ettevõtete kohanemisvõimet

                              —

                              Et luua rohkem töökohti, on tähtis arendada teenustesektorit, eelkõige ebasoodsamas olukorras olevates piirkondades ja käsitleda ebaseadusliku töö küsimust. Ebaseadusliku töö suur osakaal vähendab sotsiaalmaksu laekumist ja toob kaasa tööjõu suure maksukoormuse.

                  Motiveerida rohkem inimesi tööturule minema ja muuta töö kõigile kättesaadavaks

                              —

                              Palga alammäära ning maksu- ja sotsiaalhüvitiste süsteemi kombinatsioon peab inimesi piisavalt motiveerima ametlikus majanduses tööle asumiseks. Väga tähtis on innustada naisi tööturul püsima,

                              —

                              selleks tuleb teha suuremaid jõupingutusi töötutele suunatud aktiivsete ja ennetavate meetmete arendamisel, eelkõige tööotsimise, ettevõtluse, geograafilise mobiilsuse ja koolitusele juurdepääsu tagamise toetamisel. Prioriteediks tuleb pidada riiklike tööhõivetalituste ajakohastamist. Erilist tähelepanu tuleb pöörata sellele, et tööturg oleks terviklikum ning pakuks eelkõige noortele ja vähese kvalifikatsiooniga isikutele võrdseid tingimusi. Eriti suured riskifaktorid on kuulumine rahvusvähemusse ja puudulik riigikeele oskus.

                  Investeerida rohkem ja tõhusamalt inimkapitali ning elukestvasse õppesse

                              —

                              Eriti suureks väljakutseks on puudulike oskuste ning oskuste pakkumise ja nõudluse ebakõlade ületamine. Parandada tuleb juurdepääsu haridusele, vähendada kooli poolelijätmist ja hõlbustada juurdepääsu koolitusele, eelkõige vähekvalifitseeritud töötajate jaoks. See peaks olema üks osa elukestva õppe arendamise üldstrateegiast.

            MALTA
      Malta tööhõive määr on võrreldes EL 15 keskmisega väga madal. Eriti madal on vanemate töötajate tööhõive määr. Naiste tööhõive määr on madalaim EL 25 liikmesriigi hulgas: vaid üks kolmandik tööealistest naistest töötab. Töötus on kahe viimase aasta jooksu veidi kasvanud, kuid on siiski endiselt madalam EL 15 keskmisest.

                  Suurendada töötajate ja ettevõtete kohanemisvõimet

                              —

                              Malta jaoks on võtmetähtsusega väljakutseks erastamisprogrammi läbiviimine, seejuures tuleb tööjõudu vajaduse korral mujal rakendada ning tööjõu halduskulusid ja maksukoormust järk-järgult vähendada. Selles suhtes on tähtis ellu rakendada muudetud ettevõtluse soodustamise seaduse sätted ja jälgida nende mõju.

                  Motiveerida rohkem inimesi tööturule minema ja muuta töö kõigile kättesaadavaks

                              —

                              Malta jaoks on suurim väljakutse tööjõupakkumise suurendamine naiste tööhõive määra tõstmise abil. Toetudes uuesti läbi vaadatud tööhõivetingimuste seadusele, on vajalik jätkuvalt suurendada naiste osalemist ametlikus majanduses. Sellele aitaks tunduvalt kaasa laste asutuste suurem arv,

                              —

                              prioriteetseks tuleb pidada ka maksu- ja sotsiaalhüvitiste süsteemi reformi, sest erinevus palga alammäära ja sotsiaalhüvitise taseme vahel on liiga väike, et pakkuda piisavaid ajendeid tööle asumiseks. See reform aitaks kaasa ka ebaseadusliku töö kujundamisele seaduslikuks tööks.

                  Investeerida rohkem ja tõhusamalt inimkapitali ning elukestvasse õppesse

                              —

                              Tööjõu madal haridustase ja kvalifikatsioonide pakkumise ja nõudluse ebavõrdsus on muret tekitav. Eriti muret tekitav on kooli pooleli jätnud noorte ja vähekvalifitseeritud töötajate suur osakaal ning kirjaoskamatuse kõrge tase. Võtmeprioriteetideks on üldise haridustaseme tõstmine, kooli poolelijätmise vähendamine ja koolituses osalevate, eelkõige vähese kvalifikatsiooniga isikute arvu suurendamine. Jätkama peaks jõupingutusi sotsiaalpartnerite kaasamiseks paremini struktureeritud üld- ja kutsehariduse süsteemi arendamisse.

            POOLA
      Tööhõive määr Poolas on üks madalamaid EL 25 liikmesriigi hulgas. Olukord tööturul on halvenenud viimase nelja aasta jooksul. Eriti madal on naiste, vanemate töötajate ja vähese kvalifikatsiooniga isikute tööhõive määr. Töötuse määr on umbes 20 %, mis on kõrgeim määr alates majanduse ümberkujundamise algusest ja kõrgeim EL 25 liikmesriigi hulgas.

                  Suurendada töötajate ja ettevõtete kohanemisvõimet

                              —

                              Eelkõige ümberkorralduste kontekstis on eriti tähtis võtta meetmeid tööhõivet soosivama majanduskeskkonna loomiseks ja ettevõtluse toetamiseks,

                              —

                              toetudes hiljuti läbi viidud meetmetele vähekvalifitseeritud töötajate ja noorte tööjõukulude vähendamiseks, tuleks reformida maksu- ja sotsiaalhüvitiste süsteemi, et alandada ulatuslikult tööjõu, eelkõige madalapalgaliste töötajate suurt maksukoormust. See aitaks kaasa ka ebaseadusliku töö osakaalu vähendamisele,

                              —

                              sotsiaalpartneritel ei ole võtmeroll mitte ainult tööhõivet soosiva palkade arengu toetamisel, vaid ka ettevõtte tasandil toimuvate muutuste ja kutsealase mobiilsuse soodustamisel.

                  Motiveerida rohkem inimesi tööturule minema ja muuta töö kõigile kättesaadavaks

                              —

                              Ühe osana jõupingutustest, luua efektiivne partnerlus tööhõive edendamiseks kohalikul tasandil ja arendada edasi aktiivset tööturupoliitikat, tuleks Poolas kiirendada uute riiklike tööhõivetalituste asutamist ja varustada need küllaldaste rahaliste vahendite, koolitatud personali ja tehnilise sisseseadega,

                              —

                              tähtis on jätkata erinevate sotsiaalhüvitiste süsteemide, sealhulgas töövõimetushüvitiste ja sotsiaalhoolekande süsteemide reforme, et soodustada aktiivset tööotsimist ja tagasipöördumist tööhõivesse. Erilist tähelepanu vajavad ebasoodsamas olukorras olevad noored. Ka jõupingutused osalise tööajaga töötamise takistuste kõrvaldamiseks aitaksid luua naistele ja vanematele töötajatele uusi töövõimalusi.

                  Investeerida rohkem ja tõhusamalt inimkapitali ning elukestvasse õppesse

                              —

                              Elukestva õppe ühtse strateegia arendamise raames tuleb tagada, et haridus- ja koolitussüsteem annaksid tööturule tulijatele oskused, mida vajatakse struktuurset muutust läbi tegeval tööturul. Erilist tähelepanu tuleb pöörata haridusele võrdse juurdepääsu tagamisele ning hariduse efektiivsuse ja kvaliteedi parandamisele. Elukestva õppe strateegia eduka elluviimise eelduseks on mõjusamad ajendid koolitusse investeerimiseks, koolitusele juurdepääsu hõlbustamine ning sotsiaalpartnerite panus.

            SLOVEENIA
      Tööhõive määr Sloveenias on veidi madalam EL 15 keskmisest, eriti madal on vanemate töötajate tööhõive määr. Töötuse määr on tunduvalt madalam EL keskmisest.

                  Suurendada töötajate ja ettevõtete kohanemisvõimet

                              —

                              Palga alammäära ja tööjõu maksukoormuse erinevate komponentide vastastikust toimet tuleks hinnata selles suhtes, kuidas see võimaldab suurendada tööhõivet ja vähendada ebaseadusliku töö osakaalu. Tähtis on jätkata jõupingutusi paindlike töövormide soodustamiseks ja säilitada samal ajal sobiv tasakaal paindlikkuse ja turvatunde vahel.

                  Motiveerida rohkem inimesi tööturule minema ja muuta töö kõigile kättesaadavaks

                              —

                              Sloveenia jaoks on selgeks prioriteediks üle 55aastaste inimeste tööhõive suurendamine. Tuleks jätkata jõupingutusi ennetähtaegselt pensionile jäämise ajendite vähendamiseks, maksu- ja sotsiaalhüvitiste süsteemide reformide vahelise kooskõla tagamiseks (nt meetmed ebaseadusliku töö osakaalu vähendamiseks ja pensionireformi meetmed), et soodustada paindlikke töövorme ja vanemate töötajate juurdepääsu koolitusele,

                              —

                              et teha töötamine tasuvaks, tuleks üle vaadata töötuse, sotsiaalhüvitiste ja palga alammäära vastastikune toime, et luua mõjusamad ajendid tööle asumiseks ametlikus majanduses. Riiklik tööhõiveamet on välja arendanud hõlmava mudeli ennetava lähenemise ellurakendamiseks, siiski oleks vajalik tööhõivetalituste töötajate parem väljaõpe, et pakkuda efektiivset toetust tööotsimisel kõige raskemas olukorras olevatele isikutele. Eratööbüroode ja riiklike tööhõivetalituste koostöö peaks olema tihedam.

                  Investeerida rohkem ja tõhusamalt inimkapitali ning elukestvasse õppesse

                              —

                              Toetudes viimasel ajal saavutatud edusammudele ja initsiatiividele elukestva õppe arendamisel, on tähtis suurendada kutsealases väljaõppes ja koolituses osalevate täiskasvanute osakaalu. Vajalikud on küllaldased ressursid ja ajendid töövõtjate ja tööandjate jaoks, et investeerida koolitusse, samuti on vajalik kõigi huvigruppide ülesannete selge defineerimine. Suureks väljakutseks on koolist väljalangemise vähendamine.

            SLOVAKKIA
      Üldine tööhõive määr Slovakkias on EL 15 keskmisega võrreldes madal. Töötus küll väheneb, kuid on siiski endiselt väga suur, seejuures on silmatorkav suur pikaajalise töötuse osakaal. Madal on naiste ning eriti madal noorte, vähese kvalifikatsiooniga isikute ja vanemate töötajate (eelkõige naiste) tööhõive määr. Puudub tasakaal eri piirkondade tööturgude vahel.

                  Suurendada töötajate ja ettevõtete kohanemisvõimet

                              —

                              Jätkuvalt tuleb alandada tööjõu suurt maksukoormust, mis on tingitud peamiselt kõrgest sotsiaalmaksust. Sotsiaalpartnereid tuleb julgustada toetama lepinguliste tingimuste ja tööaegade mitmekesistamist (nt kõrvaldades osalise tööajaga töötamise takistused), et luua rohkem töövõimalusi ja hõlbustada kutsealast mobiilsust.

                  Motiveerida rohkem inimesi tööturule minema ja muuta töö kõigile kättesaadavaks

                              —

                              Tähtis on efektiivselt jätkata töötuse ja tööturult kõrvalejäämise ohtude kõrvaldamist ning kujundada ebaseaduslik töö seaduslikuks tööks, jätkates maksu- ja sotsiaalhüvitiste süsteemi käsilolevaid reforme. Nende reformide elluviimist ja tulemusi tuleks täpselt jälgida,

                              —

                              lisaks jõupingutustele töötamise tasuvaks muutmisel tuleb jätkuvalt erilist tähelepanu pöörata vanemate töötajate tööhõives osalemise suurendamisele tööhõivet käsitlevate õigusaktide ja pensionireformi ellurakendamise, paindlikumate töövormide ning osalise tööajaga töötamise soodustamise teel. See võiks kaasa aidata ka naiste osaluse suurendamisele,

                              —

                              aktiivsete tööturumeetmete finantseerimist ja aktiivsetes tööturumeetmetes osalevate inimeste osakaalu tuleb võrreldes praeguse madala tasemega suurendada. Tähtis on muuta tööturg terviklikumaks ja viia läbi reformid aktiivse tööotsimise soodustamiseks. See nõuab ajakohast aktiivset tööturupoliitikat, paremat juurdepääsu koolitusele töötute ja tööturult kõrvalejäänud isikute jaoks ning ajakohaseid riiklikke tööhõivetalitusi, et tagada elanikkonna ulatuslikum hõlmamine. Erilist tähelepanu vajavad riskirühmad (nt pikaajalised töötud, noored, puuetega inimesed, vanemad töötajad) ning ebasoodsamas olukorras olevad piirkonnad. Uued, prioriteediks kuulutatud meetmed mustlaste rahvusrühma integreerimiseks tuleb kiiresti ellu rakendada.

                  Investeerida rohkem ja tõhusamalt inimkapitali ning elukestvasse õppesse

                              —

                              Noorte töötuse alarmeerivalt kõrge tase näitab vajadust ületada erinevus haridussüsteemis omandatud oskuste ja tööturul edu saavutamiseks vajalike oskuste vahel. Majanduse ümberkorraldamine, eri piirkondade vahelised erinevused ning oskuste pakkumise ja nõudluse ebakõlad nõuavad suuremat kutsealast ja geograafilist mobiilsust kogu elutsükli jooksul,

                              —

                              kõige tähtsamad eeldused elukestva õppe strateegia arendamiseks on mõjusamate ajendite loomine koolitusse investeerimiseks ja koolitusele juurdepääsu hõlbustamine. Vajalik on õhutada investeerimist inimkapitali ja soodustada elukestvat õpet, reformides jätkuvalt haridussüsteemi ja vaagida, milliseid panuseid peavad andma üksikisikud, ettevõtted ja kogu ühiskond.


				|

		52014PC0433

			Soovitus: NÕUKOGU OTSUS, millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2010/287/EL ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Madalmaades /* COM/2014/0433 final */

			   	Soovitus:
NÕUKOGU OTSUS,
millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2010/287/EL
ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Madalmaades
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 126 lõiget 12,
võttes arvesse komisjoni soovitust
ning arvestades järgmist:
(1)       Järgides komisjoni soovitust,
otsustas nõukogu 2. detsembri 2009. aasta otsusega 2010/287/EL,[1] et Madalmaadel on
ülemäärane eelarvepuudujääk. Nõukogu märkis, et 2009. aastaks kavandatud
valitsemissektori eelarvepuudujääk oli 4,8 % SKPst ehk suurem kui
aluslepingus sätestatud kontrollväärtus 3 % SKPst ning et 2009. aasta
valitsemissektori koguvõlaks prognoositi 59,7 % SKPst, mis jääb allapoole
asutamislepingus sätestatud kontrollväärtust 60 % SKPst[2].
(2)       ELi toimimise lepingu
artikli 126 lõike 7 ning nõukogu 7. juuli 1997. aasta
määruse (EÜ) nr 1467/97[3]
(ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise
kohta) artikli 3 lõike 4 kohaselt esitas nõukogu komisjoni soovituse
põhjal 2. detsembril 2009 Madalmaadele soovituse, et kõrvaldada ülemäärane
eelarvepuudujääk hiljemalt 2013. aastal. Soovitus avalikustati.
(3)       21. juunil 2013 leidis
nõukogu, et Madalmaade ametiasutused olid võtnud aluslepingu artikli 126 lõike 7
kohase nõukogu soovituse alusel tõhusaid meetmeid ja et pärast algse soovituse
vastuvõtmist oli toimunud ootamatuid majandussündmusi, millel olid tõsised
negatiivsed tagajärjed riigi rahandusele Seetõttu leidis nõukogu (komisjoni
soovitust järgides), et määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikes 5 sätestatud
tingimused olid täidetud selleks, et anda Madalmaadele aluslepingu artikli 126
lõike 7 alusel uus soovitus eesmärgiga kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk
hiljemalt 2014. aastal. Soovitus avalikustati.
(4)       Vastavalt aluslepingutele
lisatud protokolli (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohta) artiklile 4
esitab komisjon andmed kõnealuse menetluse rakendamiseks. Nimetatud protokolli
kohaldamisel peavad liikmesriigid nõukogu 25. mai 2009. aasta määruse
(EÜ) nr 479/2009[4]
(Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi
menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta) artikli 3 kohaselt
esitama kaks korda aastas (enne 1. aprilli ja 1. oktoobrit) andmed
valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla kohta ning muud seotud muutujad.
(5)       Kaaludes, kas otsus
ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta tuleks tunnistada kehtetuks, peaks
nõukogu otsuse tegemisel lähtuma esitatud andmetest. Lisaks tuleks otsus
ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta kehtetuks tunnistada üksnes siis,
kui komisjoni prognooside kohaselt ei ületa puudujääk prognoosiperioodil 3 %
SKPst[5].
(6)       Nende andmete alusel, mis
komisjon (Eurostat) esitas vastavalt määruse (EÜ) nr 479/2009 artiklile 14
pärast Madalmaade poolt enne 1. aprilli 2014 esitatud teatist, ning 2014.
aasta stabiilsusprogrammi ja komisjoni 2014. aasta kevadprognoosi alusel on
võimalik teha järgmised järeldused.
–
Pärast jõudmist haripunkti 5,6 % SKPst 2009.
aastal vähenes Madalmaade valitsemissektori eelarvepuudujääk püsivalt ja jõudis
2013. aastal 2,5 %ni SKPst[6].
Paranemine tulenes konsolideerimismeetmetest nii kulude kui ka tulude poolel,
eelkõige (kaudsete) maksude tõusust ja avaliku sektori kulude vähenemisest.
–
Madalmaade 2014. aasta stabiilsusprogrammis prognoositakse,
et valitsemissektori eelarvepuudujääk suureneb 2014. aastal 2,9 %ni SKPst
ja kahaneb 2015. aastal 2,1 %ni SKPst, komisjoni 2014. aasta
kevadprognoosi järgi peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk olema 2014.
aastal 2,8 % SKPst ja 2015. aastal 1,8 % SKPst. Seega peaks
eelarvepuudujääk jääma prognoosiperioodil allapoole aluslepingus sätestatud
kontrollväärtust 3 % SKPst.
–
Struktuurne eelarvepositsioon (st valitsemissektori
tsükliliselt kohandatud eelarvepositsioon ilma ühekordsete ja muude ajutiste
meetmeteta), mis paranes 2013. aastal 1,4 % ulatuses SKPst, peaks 2014.
aastal stabiliseeruma ja 2015. aastal 0,5 protsendipunkti võrra paranema,
eeldusel et poliitikat ei muudeta. Tundub, et struktuurse eelarvepositsiooni
kohandamises 2014. aastal, mis on vajalik keskpika perioodi eesmärgi
saavutamiseks, on praegu tekkimas lõhe suurusega 0,5 % SKPst, mis viitab
vajadusele tõhustada eelarvemeetmeid, et tagada pakti ennetusliku osa nõuete
täielik täitmine, pidades silmas tekkivat riski kalduda nõutavast kohandamiskavast
märkimisväärselt kõrvale.
–
Võla suhe SKPsse suurenes
aastatel 2010–2013 ligikaudu 10 protsendipunkti võrra 73,5 %ni. Komisjoni talituste 2014. aasta kevadprognoosi kohaselt kasvab
valitsemissektori koguvõlg 2014. aastal veelgi, ulatudes 73,8 %ni SKPst,
ja väheneb 2015. aastal 73,4 %ni SKPst.
(7)       Nõukogu tuletab meelde, et
alates 2014. aastast ehk ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamisele järgnevast
aastast kohaldatakse Madalmaade suhtes stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku
osa ja et Madalmaad peaks liikuma asjakohasel kiirusel keskpika perioodi
eesmärgi suunas, muu hulgas järgides kulueesmärki, ja tegema piisavaid edusamme
võlakriteeriumi täitmiseks vastavalt nõukogu 1997. aasta juuli määruse (EÜ) nr 1467/97
(ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise
kohta) artikli 2 lõikele 1a.
(8)       Kooskõlas aluslepingu artikli
126 lõikega 12 tunnistatakse nõukogu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta
kehtetuks, kui ülemäärane eelarvepuudujääk asjaomases liikmesriigis on nõukogu
arvates kõrvaldatud.
(9)       Nõukogu arvates on ülemäärane
eelarvepuudujääk Madalmaades kõrvaldatud ja otsus 2010/287/EL tuleks seetõttu
kehtetuks tunnistada,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Üldhinnangu kohaselt on ülemäärane eelarvepuudujääk
Madalmaades kõrvaldatud.
Artikkel 2
Otsus 2010/287/EL tunnistatakse kehtetuks.
Artikkel 3
Käesolev otsus on adresseeritud Madalmaade
Kuningriigile.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
[1]               ELT L 125, 21.5.2010, lk 42.
[2]               Valitsemissektori 2009. aasta eelarvepuudujääki ja võlga
korrigeeriti hiljem ning näitajaid olid vastavalt 5,6 % ja 60,8 %
SKPst.
[3]               EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6.
[4]               ELT L 145, 10.6.2009, lk 1.
[5]               Kooskõlas dokumendiga „Stabiilsuse ja kasvu pakti
rakendamise täpsustused ning juhised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu
ja vormi kohta”, 3. september 2012.http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf
[6]               Valitsemissektori 2013. aasta eelarvepuudujääki mõjutas
märkimisväärselt ettevõtja SNS Reaal riigistamine, mis Madalmaade
statistikaameti (CBS) värskeima hinnangu järgi puudujäägile eeldatavasti mõju
ei avaldanud, kuid Eurostat ei ole klassifitseerimise kohta lõplikku otsust
veel teinud. Praegu kättesaadava teabe põhjal võib mõjuks olla
eelarvepuudujäägi suurenemine maksimaalselt 0,3 % ulatuses SKPst.


title: Nõukogu soovitus, 8. juuli 2014 , milles käsitletakse Poola 2014. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Poola 2014. aasta stabiilsusprogrammi kohta

text:
               29.7.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 247/97

         NÕUKOGU SOOVITUS,
   8. juuli 2014,
   milles käsitletakse Poola 2014. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Poola 2014. aasta stabiilsusprogrammi kohta
   2014/C 247/19
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,
   võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (1), eriti selle artikli 9 lõiget 2,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,
   võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,
   võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,
   võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,
   võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,
   võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Euroopa Ülemkogu nõustus 26. märtsil 2010 komisjoni ettepanekuga käivitada uus tööhõive ja majanduskasvu strateegia, s.o strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

               (2)

               Nõukogu võttis 13. juulil 2010 komisjoni ettepanekute põhjal vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (2); mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.

               (3)

               Liikmesriikide riigipead ja valitsusjuhid võtsid 29. juunil 2012 vastu majanduskasvu ja töökohtade loomise kokkuleppe, millega nähakse ette sidus raamistik meetmete võtmiseks liikmesriikide, ELi ja euroala tasandil, kasutades selleks kõiki võimalikke hoobasid, vahendeid ja poliitikaid. Nad otsustasid, milliseid meetmeid võtta liikmesriikide tasandil, eelkõige väljendades täielikku pühendumust strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisele ja riigipõhiste soovituste rakendamisele.

               (4)

               Nõukogu võttis 9. juulil 2013 vastu soovituse (3) Poola 2013. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Poola ajakohastatud lähenemisprogrammi (2012‐2016) kohta.

               (5)

               Komisjon võttis 13. novembril 2013 vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2014) algust. Samuti võttis komisjon 13. novembril 2013 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (4) alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Poolat liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

               (6)

               Euroopa Ülemkogu kiitis 20. detsembril 2013 heaks finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve konsolideerimise prioriteedid ning majanduskasvu hoogustamise meetmed. Ülemkogu toonitas vajadust saavutada diferentseeritud ja majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine, taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegeleda töötuse probleemiga ja majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust.

               (7)

               Poola esitas 24. aprillil 2014 oma 2014. aasta riikliku reformikava ja 2014. aasta lähenemisprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (8)

               2014. aasta lähenemisprogrammis kirjeldatud eelarvestrateegia eesmärk on viia eelarvepuudujääk 2015. aastaks alla aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse, milleks on 3 % SKP-st, ning saavutada 2018. aastaks keskpika perioodi eesmärk. Keskpika perioodi eesmärk (‐1 % SKP-st struktuurse eelarvepositsiooni mõistes) on stabiilsuse ja kasvu paktis kehtestatust rangem. 2014. aasta lähenemisprogrammis valitsemissektori nominaalse eelarvepuudujäägi osas seatud eesmärgid on kooskõlas eesmärgiga kõrvaldada tähtaegselt ülemäärane eelarvepuudujääk. Kuigi 2014. aasta struktuuriline kohandamine (ümberarvutatud) on kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohase nõukogu soovitusega, on see 2015. aastal nõutust väiksem. Aastatel pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi kavandatud korrigeerimist on kavandatud (ümberarvutatud) iga-aastane edasiminek keskpika perioodi eesmärgi suunas stabiilsuse ja kasvu paktis kehtestatust aeglasem. Seepärast vastavad programmieesmärgid stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetele osaliselt. Prognoosi kohaselt jääb valitsemissektori võlg programmiperioodil alla 60 % SKP-st. Poola ametiasutuste prognoosi kohaselt langeb see järsult 57,1 %-lt SKP-st 2013. aastal 49,5 %-le SKP-st 2014. aastal suures osas tänu ulatuslikule pensionivahendite ühekordsele ülekandmisele ja jääb 2015. aastal sellele tasemele püsima. Lähenemisprogrammis 2014. aasta eelarveprognoosi aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2014. aasta jaoks usutav ja 2015. aasta jaoks optimistlik, prognoosides SKP reaalkasvuks komisjoni talituste 2014. aasta kevadprognoosis pakutud 3,4 % kasvuga võrreldes suuremat, 3,8 % kasvu. Lähtudes nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 kohasest lähenemisprogrammile antud hinnangust ja komisjoni prognoosist, leiab nõukogu, et kuigi Poola ei ületa tõenäoliselt nõukogu 2014. aastaks soovitatud valitsemissektori nominaalse eelarvepuudujäägi ülemmäära, on olemas oht, et 2015. aastal ei suudeta ülemäärast eelarvepuudujääki püsivalt korrigeerida ega seeläbi vajalikku kohandamist keskpika eesmärgi saavutamise suunas teha.

               (9)

               Selleks et eelarve konsolideerimise strateegia oleks edukas, on oluline eelarve konsolideerimist toetada laiaulatuslike struktuurireformidega. Majanduskasvu soodustavate kulutuste (haridus, teadustegevus ja innovatsioon) väike osakaal halvendab pikaajalisi kasvuperspektiive. Vananevast ühiskonnast tingituna on keskpikas kuni pikas perspektiivis oodata tervishoiukulude märkimisväärset kasvu. Koormust riigi rahandusele annaks vähendada ja juurdepääsu ravile parandada, kui tõhustataks esmatasandi arstiabi ja eriarstile suunamise süsteeme ning kasutataks ära haiglaravi kulutõhususe suurendamise potentsiaal. Vähene maksukuulekus on endiselt probleemiks, eelkõige maksuhalduse tõhususe ja maksumaksjate halduskoormuse seisukohast. Samas on Poola hiljuti avaldanud maksukogumise ja maksuhalduse tõhususe parandamise tegevuskava aastateks 2014‐2017. Poolas on kasutusel vähendatud käibemaksumäärade süsteem, mis tekitab suurima käibemaksualasest poliitikast tuleneva lõhe liidus. Seetõttu jääb saamata tulu, samuti suurendab see maksukogumiskulusid. Energia on suhteliselt madalalt maksustatud. Lähiminevikus on astutud samme, et parandada Poola eelarveraamistikku. Siiski oleks kasu, kui loodaks täieõiguslik sõltumatu eelarvenõukogu, kes teeks eelarve-eeskirjade täitmise üle eelkontrolli, hindaks makromajanduslikke ja eelarveprognoose, analüüsiks riigi rahanduse jätkusuutlikkust pikaajalises perspektiivis ja teeks eelarve-eeskirjade täitmise üle järelkontrolli.

               (10)

               Noorte töötus on viimasel aastal järk-järgult kasvanud, mis on osaliselt tingitud sellest, et hariduses pakutav ja tööturu vajadused ei kattu, ning sellest, et järjest kasvab mittetöötavate ja mitteõppivate noorte osakaal. Hoolimata jõupingutustest reformida kutseharidus- ja koolitussüsteemi, on vaja veelgi parandada võimalusi saada kvaliteetset õpipoisiõpet ja väljaõpet töökohal, parandada koostööd koolide ja tööandjate vahel ning jõuda noorteni, kes ei ole end töötuna arvele võtnud, kooskõlas noortegarantii eesmärkidega. Oskuste kohandamine tööturu vajadustele on eriti oluline ka elukestva õppe puhul, kus osalemismäär on väga madal ja seda eelkõige eakate töötajate hulgas, kelle oskused ei käi sageli ajaga kaasas. Tööturg on jätkuvalt killustunud: ulatuslikult kasutatakse tähtajalisi töölepinguid, sealhulgas tsiviilõiguslikke lepinguid. Tähtajalisi töölepinguid kasutatakse eriti palju noorte värbamisel. Sageli põhjendatakse tähtajaliste töölepingute kasutamist sellega, et nende abil saavad töötud siseneda tööturule ja hiljem minna üle tähtajatule lepingule, kuid enamiku Poola töötajate puhul ei ole seda näha, kui vaadata tähtajalistelt lepingutelt tähtajatutele lepingutele ülemineku madalat määra, millel on negatiivne mõju inimkapitali kvaliteedile ja tootlikkusele.

               (11)

               Naised osalevad tööturul jätkuvalt vähe. Poola on võtnud naiste tööturul osalemise suurendamiseks mitmeid meetmeid, sealhulgas parandanud laste(sõime)teenuste kättesaadavust ja suurendanud lasteaedade riiklikku rahastamist, et julgustada lapsevanemaid panema oma lapsi eelkooli. Ometi on lastesõimeteenuste kättesaadavus halb, eelkõige maapiirkondades, ja juurdepääs eelkooliharidusele ei ole kõikjal ühesugune. Eakad osalevad Poola tööturul jätkuvalt tagasihoidlikult. Ennetähtaegselt pensionile jäämise võimalusi on oluliselt kärbitud, kuid rohkem tuleb pingutada selle nimel, et suurendada eakate töötajate tööalast konkurentsivõimet ja tööelu tegelikku kestust. Kaevurite ja põllumajandustootjate eripensionisüsteemi reform on endiselt problemaatiline. Põllumajandustootjate süsteem (KRUS) loob väiketootjatele stiimuli jääda põllumajandussektorisse, mis tekitab maapiirkondades varjatud tööpuuduse ja stimuleerib mitteametlikku majandust. Kaevurid naudivad jätkuvalt pensioniõiguste ja nõutava miinimumtööstaaži osas privileege. Mõlemad pensionisüsteemid takistavad nii valdkondlikku kui ka territoriaalset tööjõu liikumist.

               (12)

               Poola teadus- ja arendustegevuse kulutused on ühed väiksematest liikmesriikides ja tema tulemused laiemate innovatsiooninäitajate osas on ühed viletsamad liidus. Erasektori kulutused teadus- ja arendustegevusele on eriti väiksed. Väikestele teadus- ja arendustegevuse kulutustele tuleb lisada äriühingute vähene teadus- ja innovatsioonitegevus ning ettevõtluskeskkond, mis ei ole piisavalt innovatsioonisõbralik. Innovatsiooni toetamise süsteem Poolas ei julgusta võtma riske, sest põhineb peamiselt grantidel, toetades tehnoloogia kasutamist ja tehnosiiret, ilma seejuures oluliselt mõjutamata sisuliselt uut innovatsiooni. Olemasolevad maksusoodustused teadus- ja arendustegevuse soodustamiseks ei ole erasektori teadus- ja arendustegevuse edendamiseks tõhusad ja neid kasutavad ainult suured äriühingud. Poola ettevõtjad on peamiselt toetunud tehnoloogia kasutamisele. See on küll taganud tootlikkuse ja majanduskasvu, kuid Poola peab nüüd minema üle mudelile, mis põhineb rohkem kohalikul innovatsioonil. Töötada tuleb selle nimel, et suurendada Poola äriühingute innovatsioonisuutlikkust, parandada sidemeid teaduse ja tööstuse vahel ja töötada välja sellised sihipärased vahendid, millega toetatakse kogu innovatsioonitsüklit.

               (13)

               Energiatõhususe parandamises peitub jätkuvalt väga suur kasvupotentsiaal Poola majanduse kõigi sektorite jaoks ja selle kasvu abil oleks võimalik toetada majanduskasvu, parandada konkurentsivõimet ja aidata kaasa Poola energiasõltuvuse vähendamisele. Poola enda energiatootmise võimsus vananeb ja elektrivõrk on endiselt ülekoormatud, kuid projektid, mille eesmärk on suurendada naaberliikmesriikidevahelist ülekandevõimsust, edenevad. Põhiprobleem maagaasiturul on jätkuvalt seotud sellega, et puudub mitmekesisus ja konkurents.

               (14)

               Poola vähearenenud transporditaristu ja püsivõrgu lairibataristu kujutab endast jätkuvalt majanduskasvu suurimat kitsaskohta. Eelkõige on vaja oluliselt investeerida vananenud raudteevõrku, et suurendada raudteesektori konkurentsivõimet ja saavutada parem tasakaal maantee- ja raudteetranspordi vahel. Kokku on raudteeliine kasutuses ligikaudu 20 000 km ulatuses. Nendest vaid kolmandiku tehniline seisukord on hea. Jätkuvad ka probleemid raudteeprojektide õigeaegse elluviimisega. Ressursitõhusust saaks parandada jäätmekäitluse parandamise teel.

               (15)

               Lepingute täitmine Poolas on pikaldane ja menetlus ehituslubade saamiseks pikk ja koormav. Maksukogumiskulud on suured ja ettevõtluskeskkonna peamine probleem. Poola on teinud märkimisväärseid edusamme ulatusliku reformi elluviimisel, mille eesmärk on hõlbustada juurdepääsu reguleeritud kutsealadele.

               (16)

               Komisjon on Euroopa poolaasta raames Poola majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud. Ta on hinnanud riiklikku reformikava ja lähenemisprogrammi. Hindamisel on võetud arvesse kõnealuste dokumentide asjakohasust Poola eelarve- ja sotsiaal-majanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi eeskirjadele ja juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada liidu üldist majandusjuhtimist, lisades tulevastesse riiklikesse otsustesse ELi tasandi panuse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1–6.

               (17)

               Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (5) selle kohta kajastub eelkõige soovituses 1,

         SOOVITAB Poolal võtta ajavahemikus 2014‐2015 järgmisi meetmeid:

               1.

               Tugevdada eelarvestrateegiat, et kõrvaldada 2015. aastaks püsivalt ülemäärane eelarvepuudujääk ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohastes nõukogu soovitustes nõutud struktuurilise kohandamise kaudu. Seada pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamist ja kuni keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseni sihiks iga-aastane struktuuriline kohandamine 0,5 % SKP-st. Eelarve püsiv tasakaalustamine nõuab usutavate struktuurireformide kaugeleulatuvat rakendamist, et suurendada kohandumisvõimet ning edendada majanduskasvu ja tööhõivet. Sellega seoses tuleb minimeerida majanduskasvu soodustavate investeeringute kärpeid, muuta sotsiaalpoliitika sihipärasemaks ja parandada kulutuste kulutasuvust, parandada tervishoiusektori tõhusust tervikuna, laiendada maksubaasi, näiteks tegeledes ulatusliku vähendatud käibemaksumäära süsteemi probleemiga, ja parandada maksukuulekust, eelkõige maksuhalduse tõhustamise kaudu. Luua sõltumatu eelarvenõukogu.

               2.

               Tugevdada jõupingutusi noorte töötuse vähendamiseks, eelkõige parandades veelgi pakutava hariduse vastavust tööturu vajadustele, suurendades õpipoisiõppe ja töökohal õppimise võimaluste kättesaadavust, jõudes paremini noorteni, kes ei ole end töötuna arvele võtnud, ning tõhustades koolide ja tööandjate koostööd kooskõlas noortegarantii eesmärkidega. Suurendada täiskasvanute osalemist elukestvas õppes, et viia pakutavad ja nõutavad oskused omavahel vastavusse. Võidelda tööturu killustatusega, suurendades pingutusi, et üleminek tähtajalistelt töölepingutelt alalistele töökohtadele oleks parem, ning piirates tsiviilõiguslike lepingute ülemäärast kasutamist.

               3.

               Jätkata jõupingutusi naiste tööturul osalemise suurendamiseks, tehes seda eelkõige taskukohase kvaliteetse lastehoiu ja koolieelse hariduse kättesaadavuse ja stabiilse rahastamise kindlustamise kaudu. Lülitada põllumajandustootjad üldisesse pensionisüsteemi, kiirendades süsteemi loomist, et hinnata ja registreerida põllumajandustootjate sissetulekuid. Kaotada järk-järgult kaevurite eripensionisüsteem, et integreerida nad üldsüsteemi. Toetada üldist pensionireformi, suurendades jõupingutusi selle nimel, et parandada eakate töötajate tööalast konkurentsivõimet, et tõsta tööturult väljumise iga.

               4.

               Parandada maksusoodustuste tõhusust, edendades teadus- ja arendustegevust erasektoris kui osa püüdlustest tugevdada teadusuuringute, innovatsiooni ja tööstuspoliitika vahelisi seoseid, ning suunata olemasolevad vahendid täpsemini innovatsioonitsükli eri etappidele.

               5.

               Uuendada ja laiendada energiatootmise võimsust ning tõhustada energiaahela tööd tervikuna. Kiirendada ja laiendada elektrivõrgu arendamist, sealhulgas piiriüleste ühenduste kaudu naabruses asuvatesse liikmesriikidesse, ja arendada gaasivõrkude ühendamist Leeduga. Tagada raudtee valdkonna investeerimisprojektide tõhus rakendamine edasiste viivitusteta ja parandada selle sektori haldussuutlikkust. Tõsta tempot püsivõrgu lairibaühenduse leviku laiendamisel. Tõhustada jäätmekäitlust.

               6.

               Astuda täiendavaid samme selleks, et parandada ettevõtluskeskkonda lepingute täitmise tagamise ja ehituslubade nõuete lihtsustamise kaudu. Suurendada jõupingutusi, et vähendada kulusid ja aega, mis kulub äriühingutel maksukohustuse täitmise peale. Viia lõpule pooleliolev reform, mis on suunatud reguleeritud kutsealadele juurdepääsu lihtsustamisele.

      Brüssel, 8. juuli 2014

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         P. C. PADOAN

      (1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

      (2)  Kehtivad 2014. aastal vastavalt nõukogu 6. mai 2014. aasta otsusele 2014/322/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta 2014. aastaks (ELT L 165, 4.6.2014, lk 49).

      (3)  ELT C 217, 30.7.2013, lk 63.

      (4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 25).

      (5)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 2.