               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,23.5.2022
            COM(2022) 627 final

            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Slovakkia 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Slovakkia 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta
            {SWD(2022) 627 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Slovakkia 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Slovakkia 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arves nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta
                  1
               , eriti selle artikli 5 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241
                  2
               , millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ja teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse kestlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. [XX.] juunil 2022 ajakohastati kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

               (2)24. novembril 2021 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2022) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse 2021. aasta mais Portos toimunud sotsiaaltippkohtumisel veelkord kinnitatud ühist kohustust jätkata Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamist. Euroopa Ülemkogu kiitis 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid heaks 25. märtsil 2022. 24. novembril 2021 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande,
                  3
                milles ei nimetatud Slovakkiat ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta, mille nõukogu võttis vastu 5. aprillil 2022, ning ettepaneku 2022. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist ning mille nõukogu võttis vastu 14. märtsil 2022.

               (3)Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub näiteks kõrgemates energia- ja toiduhindades ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus. EL seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 esimest korda ajutise kaitse direktiiv,
                  4
                millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult ELis viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele. Slovakkiale on algatuse „Ühtekuuluvusmeetmed pagulaste toetamiseks Euroopas“ (CARE) ning programmi „Ühtekuuluvust ja Euroopa territooriume toetav taasteabi“ (REACT-EU) täiendavate eelmaksete kaudu tehtud kättesaadavaks erakorraline toetus, et kiiresti reageerida Ukrainast põgenevate inimeste vastuvõtu ja integreerimise vajadustele.

               (4)Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mis on läbi vaadatud või mida on ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne muudetud kava esitamise kuupäeva.

               (5)Alates 2020. aasta märtsist on kohaldatud üldist vabastusklauslit
                  5
               . Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises
                  6
                esitas komisjon oma seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema ELi või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Võttes arvesse kasvanud ebakindlust ja majandusväljavaateid ohustavaid suuri langusriske Euroopas toimuva sõja kontekstis, enneolematut energiahindade tõusu ja jätkuvaid häireid tarneahelates, on põhjendatud stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamisaja pikendamine 2023. aasta lõpuni.

               (6)2021. aasta stabiilsusprogrammi käsitlevas nõukogu 18. juuni 2021. aasta arvamuses esitatud lähenemisviisi kohaselt on eelarvepoliitikat praegu kõige parem mõõta esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu tagastamatute toetuste ja muude ELi vahenditega rahastavaid kulusid
                  7
               . Selleks et hinnata, kas riigi eelarvepoliitika on konservatiivne ja kas eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, pööratakse üldisest eelarvepoliitikast kaugemale minnes tähelepanu ka riiklikult rahastatavate
                  8
                esmaste jooksvate kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) ja investeeringute arengule.

               (7)2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised, et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist
                  9
               . Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajanduslike väljavaadete kohaselt näib üleminek 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale 2023. aastal asjakohane, kuid samal ajal tuleb olla valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriigiti diferentseeritud ja nendes tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles kajastama suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis.

               (8)Seoses 2. märtsil 2022 esitatud eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning võrreldes talveprognoosiga kiiremat inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, et leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete abil; eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega ning see peab olema riigiti diferentseeritud sõltuvalt nende eelarve- ja majandusolukorrast, sealhulgas võttes arvesse kriisi mõju ja Ukrainast põgenenud inimeste sisserännet.

               (9)29. aprillil 2021 esitas Slovakkia määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõike 1 kohaselt komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon on määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt hinnanud taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega. 13. juulil 2021 võttis nõukogu vastu otsuse Slovakkia taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta. Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsusest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Slovakkia on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjakohased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud.

               (10)Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artiklis 4 sätestatud tähtajaga esitas Slovakkia 29. aprillil 2022 oma 2022. aasta riikliku reformikava ja 28. aprillil 2022 oma 2022. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2022. aasta riiklik reformikava ka Slovakkia kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava täitmisel tehtud edusammude kohta.

               (11)23. mail 2022 avaldas komisjon Slovakkia kohta 2022. aasta riigiaruande
                  10
               . Selles hinnati Slovakkia edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti taaste ja vastupidavuse tulemustabeli põhjal kokkuvõte sellest, kuidas Slovakkia on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Selle analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega, sealhulgas nendega, mis tekivad seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse. Samuti hinnati Slovakkia edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning ELi peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

               (12)23. mail 2022 esitas komisjon ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Selles aruandes käsitleti Slovakkia eelarveseisundit, kuna tema valitsemissektori eelarvepuudujääk ületas 2021. aastal aluslepingus sätestatud kontrollväärtust (3 % SKPst) ning ka valitsemissektori võlg ületas aluslepingus sätestatud kontrollväärtust (60 % SKPst). Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägikriteerium ei olnud täidetud, kuid võlakriteerium oli. Kooskõlas 2. märtsi 2022. aasta teatisega leidis komisjon kõigi asjaomaste tegurite hindamisel, et võla vähendamise sihttaseme järgimine tähendaks liiga järsku ja varast eelarve kohandamist, mis võib ohustada majanduskasvu. Seepärast on komisjon seisukohal, et praegustes erandlikes majandustingimustes ei ole võla vähendamise sihttaseme järgimine põhjendatud. Nagu teatatud, ei teinud komisjon 2022. aasta kevadel ettepanekut algatada uusi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusi ning hindab 2022. aasta sügisel uuesti, kas on asjakohane teha ettepanek algatada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused.

               (13)20. juulil 2020 soovitas nõukogu Slovakkial võtta 2020. ja 2021. aastal kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida pandeemiale ning toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitas nõukogu Slovakkial, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Eurostati kinnitatud andmete põhjal suurenes Slovakkia valitsemissektori eelarve puudujääk 5,5 %-lt SKPst 2020. aastal 6,2 %-le SKPst 2021. aastal. Slovakkia eelarvepoliitilised meetmed toetasid majanduse taastumist 2021. aastal, samas suurenesid ajutised erakorralised toetusmeetmed 2,3 %-lt SKPst 2020. aastal 3,3 %-le SKPst 2021. aastal. Slovakkia 2021. aasta meetmed on kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. Enamik kaalutlusõigusel põhinevaid eelarvemeetmeid, mille valitsus võttis vastu 2020. ja 2021. aastal, olid ajutised või olid nendega seotud tasakaalustavad meetmed. Kuid mõned ajavahemikul 2020–2021 valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel vastu võetud meetmed ei olnud ajutised või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega; peamiselt olid sellisteks meetmeteks 13. pensioni suurendamine, lapsevanemate vanaduspensioniea muutmine, mootorsõidukimaksu vähendamine ja pangamaksu kaotamine. Eurostati kinnitatud andmete kohaselt oli valitsemissektori võlg 2021. aastal 63,1 % SKPst.

               (14)2022. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2022. aastal realistlik ja 2023. aastal optimistlik. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2022. aastal 2,1 % ja 2023. aastal 5,3 %. Seevastu komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv 2022. aastal suurem – 2,3 % ja 2023. aastal väiksem – 3,6 %, mis on peamiselt tingitud inflatsiooni hinnanguliselt suuremast mõjust eratarbimisele ja ekspordi aeglasemast taastumisest. Valitsus prognoosib oma 2022. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk väheneb 2022. aastal 5,1 %-le SKPst ja 2023. aastal 2,4 %-le SKPst. Vähenemine 2022. aastal tuleneb peamiselt enamiku erakorraliste meetmete lõpetamisest ja nominaalse SKP tugevast kasvust. Programmi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 2022. aastal 61,6 %ni ja seejärel 2023. aastal 58,0 %ni. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2022. ja 2023. aastal vastavalt 3,6 % SKPst ja 2,6 % SKPst. See on 2022. aasta stabiilsusprogrammis 2022. aastaks prognoositust väiksem ja 2023. aastal suurem, peamiselt tänu tööturu eeldatavalt optimistlikumale arengule 2022. aastal. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse sarnane: 2022. aastal 61,7 % ja 2023. aastal 58,3 %.

               Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümne aasta keskmine) potentsiaalne majanduskasv hinnanguliselt 2,0 %. See hinnang ei hõlma aga selliste reformide mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada Slovakkia potentsiaalset majanduskasvu.

               (15)2022. aastal kaotab valitsus järk-järgult enamiku COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmetest, nii et ajutised erakorralised toetusmeetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 3,3 %-lt SKPst 2021. aastal 1,0 %-le SKPst 2022. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulud, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,1 % SKPst ja 2023. aastal 0,2 % SKPst
                  11
               .

               (16)18. juunil 2021 soovitas nõukogu Slovakkial
                  12
                säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud. Samuti soovitati Slovakkial juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada riigi rahanduse kestlikkus keskpikas perspektiivis ning samal ajal suurendada investeeringuid, et hoogustada võimalikku majanduskasvu.

               (17)Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi ja Slovakkia 2022. aasta stabiilsusprogrammis sisalduva teabe põhjal peaks eelarvepoliitika 2022. aastal olema pärssiv, +0,3 % SKPst, samas kui nõukogu soovitas toetavat eelarvepoliitikat
                  13
               . Slovakkia kavatseb jätkuvalt toetada majanduse taastumist, kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut täiendavate investeeringute rahastamiseks, nagu on soovitanud nõukogu. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest ELi vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2021. aastaga suurenema 0,7 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2022. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,4 protsendipunkti
                  14
               . Seetõttu kavatseb Slovakkia säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu soovitas nõukogu. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2022. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 1,6 protsendipunkti. See hõlmab Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulude täiendavat mõju (0,1 % SKPst). Kuna inflatsiooniga indekseerimine toimub viitajaga, on valitsussektori suurte kulude – nagu rahalised sotsiaaltoetused või hüvitised töötajatele – kasv 2022. aastal madalam kui inflatsioonimäär ja see aitab kaasa pärssiva eelarvepoliitika saavutamisele.

               (18)Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika seisund, eeldusel et poliitikat ei muudeta, 2023. aastal -0,8 % SKPst
                  15
               . Eeldatavasti kasutab Slovakkia ka 2023. aastal taaste- ja vastupidavusrahastust antavaid toetusi, et rahastada täiendavaid investeeringuid majanduse taastumise soodustamiseks. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest ELi vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2022. aastaga suurenema 1,0 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2023. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,1 protsendipunkti
                  16
               . Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2023. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse üldjoontes neutraalse panuse 0,2 protsendipunkti. See hõlmab Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumiseks tehtavaid lisakulusid (0,1 % SKPst).

               (19)2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk järk-järgult vähenema 2,3 %-le SKPst 2024. aastal ja 2,0 %-le SKPst 2025. aastal. Seega peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk kukkuma allapoole 3 % SKPst 2023. aastaks ja jääma alla 3 % SKPst kogu programmiperioodi vältel. Nendes prognoosides eeldatakse, et avaliku sektori kulutuste – sh hüvitised töötajatele ja mitterahalised sotsiaalsiirded – kasvu piiratakse tulude kasvust ja SKP jõulisest nominaalkasvust aeglasemalt. Programmi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse 2025. aastaks kahanema – täpsemalt kerkib see 2024. aastal 58,2 %ni ja väheneb 2025. aastal 57,3 %ni. Komisjoni analüüsi põhjal näivad võla jätkusuutlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis suured.

               (20)Slovakkia maksusüsteemi võiks reformida, et suurendada majanduslikku tasuvust, edendada keskkonnasäästlikkust ja riigi rahanduse jätkusuutlikkust ning tagada maksusüsteemi õiglasem olemus, toetades samal ajal laiemaid poliitikaeesmärke. Võrreldes teiste ELi riikidega on madala sissetulekuga töötajate maksukoormus eriti suur. Seevastu ei kasutata täielikult ära keskkonna- ja kinnisvaramaksu potentsiaali. Maksukogumi muutmine võib toetada majanduskasvu ning aidata edendada rohepööret ja keskkonnasäästlikkust. Majanduse energiamahukus on märkimisväärselt üle ELi keskmise, kuid keskkonnamaksudest saadav tulu oli 2020. aastal 2,4 %, mis on lähedal ELi keskmisele. Jäätmekäitluse ja õhusaastega seotud keskkonnalõivud ei edenda piisavalt ressursside tõhusat kasutamist ega vähenda keskkonna ja ühiskonna kulusid. Liiklusmaksud ja sõidukite registreerimistasud ei kajasta hästi heitemahukust. Keskkonnamaksud ja -lõivud ei ole indekseeritud ning see vähendab aja jooksul keskkonnasäästlikke tulusid inflatsiooni tõttu. Kinnisvara maksustamise valdkonnas oli kinnisvara perioodilistest maksudest saadav tulu 2020. aastal suhteliselt väike (0,5 % SKPst; ELi keskmiselt oli see 1,2 %). Slovakkial ei ole praegu piisavalt andmeid, mis võimaldaksid ajakohastada ja indekseerida kinnisvaramaksubaasi vastavalt turuväärtustele, mis võiks samuti osaliselt leevendada jätkuvalt suurt nõudlust eluaseme järele ja sellega seotud eluasemehindade kiiret kasvu. Lisaks võivad täiendavad jõupingutused maksude lihtsustamiseks ja maksukuulekuse parandamiseks suurendada avaliku sektori tulusid ning seega toetada riigi rahanduse jätkusuutlikkust ja tagada õiglasema olukorra. Hoolimata olukorra paranemisest oli käibemaksukohustuse täitmise puudujääk 2019. aastal endiselt suur (16,1 % võrreldes 10,4 %ga ELis). Lekkeid maksusüsteemis aitaks veelgi vähendada maksuhalduse edasine parandamine, sealhulgas elektrooniline arveldamine, eeltäidetud maksudeklaratsioonid ja suurem digiteerimine.

               (21)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks. Need aitavad lahendada kõiki majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme või olulist osa majanduslikest ja sotsiaalsetest probleemidest, millele on osutatud nii nõukogu poolt Slovakkiale 2019. ja 2020. aastal Euroopa poolaasta raames antud riigipõhistes soovitustes kui ka enne kava vastuvõtmise kuupäeva esitatud riigipõhistes soovitustes. Täpsemalt võib kava suurt keskendumist kaasavale haridusele, avaliku sektori juhtimisele ja tootlikkust suurendavatele investeeringutele rohe- ja digipöördesse ning selles kavandatud panust piirkondlike erinevuste vähendamisse pidada terviklikuks ja asjakohaseks vastuseks Slovakkia ees seisvatele probleemidele. Rohe- ja digipöörde kiirendamise küsimusega tegeletakse otsusekindlalt ja mitmesuguste meetmete abil. Hariduse, lapsehoiu, tervishoiu ning teadusuuringute ja innovatsiooniga seotud pikaajaliste probleemide lahendamiseks on samuti võetud ulatuslikke meetmeid, mille eesmärk on kõrvaldada kõige tõsisemad puudused, nagu hariduse madal kvaliteet ja vähene kaasavus, teadus- ja innovatsioonipoliitika killustatud koordineerimine, ebapiisav avaliku ja erasektori koostöö ning teadusuuringute ja innovatsiooni nigel tulemuslikkus. Kavas väljapakutud täiendavad meetmed kohtusüsteemi, riigihangete ja rahapesu vastase võitluse parandamiseks võivad aidata lahendada hulga põhiprobleeme, kui need võetakse vastu ja neid rakendatakse kooskõlas ELi õiguses sätestatud nõuetega vajalike kaitsemeetmete ja kohtusüsteemi sõltumatuse kohta ning sidusrühmi piisavalt kaasates. Lisaks peaks mitmed reformid parandama riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust. Kokkuvõttes nähakse kavaga ette ambitsioonikad reformid ja investeeringud – eelkõige tervishoiu, rohe- ja digipöörde ning avaliku halduse valdkonnas –, mille eesmärk on veelgi parandada lähenemist euroalal ja hoogustada majanduskasvu.

               (22)Slovakkia taaste- ja vastupidavuskava rakendamine aitab eeldatavasti teha uusi edusamme rohe- ja digipöörde valdkonnas. Slovakkia kliimaeesmärkide saavutamist toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 45 % ning digieesmärke toetavad meetmed 21 %. Taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine kooskõlas asjakohaste eesmärkide ja sihtidega aitab Slovakkial COVID-19 kriisist kiiresti taastuda, tugevdades samal ajal tema vastupanuvõimet. Sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus kogu poliitilise tegevuskava eest.

               (23)Slovakkia esitas partnerluslepingu 8. aprillil 2022, kuid ei ole veel esitanud muid ühtekuuluvuspoliitika programmdokumente
                  17
               . Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrusega (EL) 2021/1060 peab Slovakkia asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ühtekuuluvuspoliitika 2021.–2027. aasta fondide programmitöös arvesse võtma. See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondidest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suurendamiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal nende fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust. Taaste- ja vastupidavusrahastu ning ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakendamine sõltub ka investeeringuid pärssivate kitsaskohtade kõrvaldamisest, et toetada rohe- ja digipööret ning tasakaalustatud territoriaalset arengut. Eelkõige tuleks kõrvaldada piirkondlikud lahknevused konkurentsivõimes ja sotsiaalsetes näitajates, kombineerides selleks erinevaid kättesaadavaid vahendeid.

               (24)Versailles’ deklaratsioonis ELi riigipeadelt ja valitsusjuhtidelt saadud volituste kohaselt soovitakse kavaga „REPowerEU“ kaotada võimalikult kiiresti Euroopa Liidu sõltuvus Venemaalt imporditavast fossiilkütusest. Selleks määratakse dialoogis liikmesriikidega kindlaks kõige sobivamad projektid, investeeringud ja reformid riiklikul, piirkondlikul ja ELi tasandil. Nende meetmete eesmärk on vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja suunata fossiilkütuste import Venemaalt eemale.

               (25)Alates 2015. aastast on edusammud kasvuhoonegaaside netoheite vähendamisel suuresti seiskunud. Slovakkia majanduse energiamahukus on suur; selle üheks põhjuseks on tööstussektori ulatuslik sõltuvus fossiilkütuste impordist. 2020. aasta andmete kohaselt on Slovakkia eriti sõltuv Venemaa maagaasist (85 % võrreldes ELi keskmisega, milleks on 44 %) ja toornaftast (100 % võrreldes ELi keskmisega ehk 26 %ga). Sõltuvus Venemaa kivisöest aga on väiksem kui ELis keskmiselt (35 % võrreldes 54 %-ga)
                  18
               . Maagaasi osakaal energiaallikate jaotuses on veidi üle ELi keskmise (24,9 % võrreldes 24,4 %ga ELis), nagu ka tahkete fossiilkütuste osakaal (14 % võrreldes 10,8 %ga ELis), kuid nafta osakaal on väiksem (21,9 % võrreldes 32,7 %ga ELis). Tuumaenergia osakaal energiaallikate jaotuses oli 2020. aastal 24,6 % (ELis 13,1 %). Taastuvate energiaallikate kiirem kasutuselevõtt aitaks vähendada Slovakkia sõltuvust Venemaalt imporditavatest fossiilkütustest ja leevendada kerkivate energiahindade tingimustes energiaostuvõimetuse ohtu. 2022. aastal on taaste- ja vastupidavuskava raames kavas võtta ette täiendavaid reforme turukorralduse ja taastuvate energiaallikate toetamise valdkonnas. Taastuvenergia kasutuselevõttu saab veelgi kiirendada, suurendades väikesemahuliste taastuvate energiaallikate ehituslubade erandite künniseid, koondades haldus- ja loamenetlused ühtsesse kontaktpunkti, vähendades võrguga liitumise tasusid ja parandades juurdepääsu olemasolevale võrguvõimsusele. Slovakkia lõpetas 2021. aasta aprillis uute taastuvate energiaallikate võrku ühendamise moratooriumi. Siiski on veel rakendamata tulevikku suunatud meede, mis annab läbipaistvat ja usaldusväärset teavet uute muutlike taastuvate energiaallikate võrku ühendamise mahtude kohta. Selleks et võtta arvesse taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia suurenevat mahtu, peaks Slovakkia ajakohastama ülekande- ja jaotusvõrke, looma uusi energiasalvestusseadmeid ja viima lõpule taastuvallikatest toodetud vesinikku käsitleva õigusraamistiku koostamise. Lisainvesteeringud geotermilisse energiasse, säästvatesse biometaanijaamadesse ja taastuvallikatest toodetud vesinikul põhinevatesse lahendustesse, mis vastavad asjakohastele säästlikkuse kriteeriumidele, aitaksid vähendada maagaasi suurt sisetarbimist. Samuti on võimalik suurendada kaugküttesüsteemide energiatõhusust ja võtta maagaasi asemel kiiresti kasutusele taastuvad soojusallikad. Süsinikuheite vähendamiseks tehtavaid jõupingutusi saab parandada ka piirkondlikul tasandil, luues piirkondlikke säästva energia keskusi.

               (26)Energiatõhususe valdkonnas on vaja teha täiendavaid jõupingutusi. Eelkõige tuleb keskenduda põhjalikule ja keskkonnahoidlikule renoveerimisele, vähendada soojustarbimist ja suurendada investeeringuid taastuvatesse soojusallikatesse, sealhulgas soojuspumpadesse. Slovakkia võiks veelgi kiirendada hoonete renoveerimist, meelitades ligi rohkem erainvesteeringuid, sealhulgas üldkasutatavatesse hoonetesse, pakkudes tehnilist abi, parandades rakendussuutlikkust ja ühtse kontaktpunkti lähenemisviisi ning investeerides keskkonnahoidlikesse oskustesse. Lisaks nõuab suur oskuste nõudlusele mittevastavus majanduses täiskasvanuharidust puudutava poliitika tugevdamist, sealhulgas seoses rohepöördega. Täiendavaid jõupingutusi on vaja energiaostuvõimetuse probleemi lahendamiseks ja munitsipaaleluruumidesse tehtavate investeeringute reformimiseks. Samuti tuleks kehtestada mitu regulatiivset ja haldusmeedet, et kiirendada ehituslubade menetlust, lihtsustada rakendusnorme, kohandada renoveerimiskavasid ning parandada koordineerimist eri ametiasutuste ja rahastamisprogrammide vahel. Lisameetmed ja -stiimulid võiks olla suunatud tööstuse, sealhulgas väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete suure energiamahukuse lahendamiseks. Need võiks hõlmata investeerimiskavu energiatõhususe parandamiseks, lähtudes energiaudititest. Toetuskavad (nt süsinikuheite vähendamise kava) peaks olema olemuselt täiendavad ning neid tuleks rahastada erasektori vahendite ja finantsinstrumentide abil. Vaja on ambitsioonikamaid sihte kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisel ning taastuvenergia ja energiatõhususe suurendamisel, et Slovakkia täidaks paketi „Eesmärk 55“ eesmärke.

               (27)Kuigi kliimaneutraalsusele ülemineku ja fossiilkütustest loobumise kiirendamine tekitab mitmes sektoris märkimisväärseid ümberkorralduskulusid, saab Slovakkia ühtekuuluvuspoliitika raames kasutada õiglase ülemineku mehhanismi, et leevendada ülemineku sotsiaal-majanduslikku mõju kõige enam mõjutatud piirkondades. Lisaks saab Slovakkia kasutada Euroopa Sotsiaalfond+, et parandada tööhõivevõimalusi ja tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust.

               (28)Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2022. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus
                  19
                kajastub allpool esitatud soovituses 1.

               (29)Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et rakendada soovitust euroala majanduspoliitika kohta. Slovakkia puhul kajastub see eelkõige soovitustes 1 ja 2.

               SOOVITAB Slovakkial võtta 2022. ja 2023. aastal järgmisi meetmeid.

               1.Tagada 2023. aastal, et riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasv oleks kooskõlas üldiselt neutraalse eelarvepoliitikaga, võttes arvesse jätkuvat ajutist ja suunatud toetust kodumajapidamistele ja ettevõtetele, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ning Ukrainast põgenevatele inimestele. Olla valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, sealhulgas kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut, kava „RePowerEU“ ja muid ELi vahendeid. Järgida pärast 2023. aastat eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne keskpika perioodi eelarvepositsioon. Muuta maksukogum tõhusamaks ning kaasavat ja jätkusuutlikku majanduskasvu paremini toetavaks, sealhulgas kasutades ära keskkonna- ja kinnisvaramaksude potentsiaali. Jätkata maksukuulekuse tugevdamist, muu hulgas maksuhalduse edasise digitaliseerimisega.

               2.Jätkata oma taaste- ja vastupidavuskava rakendamist kooskõlas nõukogu 13. juuli 2021. aasta rakendusotsuses esitatud eesmärkide ja sihtidega. Esitada 2021.–2027. aasta ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid, et viia lõpule läbirääkimised komisjoniga ja seejärel alustada nende dokumentide rakendamist.

               3.Vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja mitmekesistada fossiilkütuste importi. Kiirendada taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, hõlbustades veelgi juurdepääsu võrgule, võttes meetmeid loa- ja haldusmenetluste ühtlustamiseks ning ajakohastades elektrivõrku. Vähendada sõltuvust maagaasist küttes ja tööstuses. Kohandada renoveerimispoliitikat, et kiirendada ja soodustada hoonete põhjalikku renoveerimist.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ELT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

                     (3)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 25).

                     (4)

                        Nõukogu 4. märtsi 2022. aasta rakendusotsus (EL) 2022/382, millega määratakse kindlaks Ukrainast lähtuva põgenike massilise sissevoolu olemasolu direktiivi 2001/55/EÜ artikli 5 tähenduses ning nähakse selle tulemusena ette ajutine kaitse (ELT L 71, 4.3.2022, lk 1).

                     (5)

                        Komisjoni teatis nõukogule
                     stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta, Brüssel, 20.3.2020 (COM(2020) 123 final).

                     (6)

                        Komisjoni teatis nõukogule „Üks aasta pärast COVID-19 puhangu algust: eelarvepoliitika meetmed“, Brüssel, 3.3.2021 (COM(2021) 105 final).

                     (7)

                        Käesolevas soovituses esitatud hinnangud eelarvepoliitika ja selle komponentide kohta on komisjoni hinnangud, mis põhinevad komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi aluseks olevatel eeldustel. Komisjoni hinnangud keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu kohta ei hõlma selliste reformide positiivset mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada potentsiaalset majanduskasvu.

                     (8)

                        Ei rahastata taaste- ja vastupidavusrahastust ega muudest ELi vahenditest antavate toetustega.

                     (9)

                        Komisjoni teatis nõukogule: eelarvepoliitika suunised 2023. aastaks, Brüssel, 2.3.2022 (COM(2022) 85 final).

                     (10)

                        SWD(2022) 627 final.

                     (11)

                        Eeldatakse, et Ukrainast ELi põgenenud isikute koguarv jõuab 2022. aasta lõpuks vähehaaval 6 miljonini ning nende hinnanguline geograafiline jaotus põhineb olemasoleva diasporaa suurusel, vastuvõtva liikmesriigi elanikkonna suhtelisel suurusel ja Ukrainast põgenenud isikute tegelikul jaotusel üle kogu ELi 2022. aasta märtsi seisuga. Inimese kohta arvutatud eelarvekulude puhul põhinevad hinnangud komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse Euromodi mikrosimulatsiooni mudelil, võttes arvesse nii võimalikke rahaülekandeid inimestele kui ka mitterahalisi hüvesid, näiteks haridust ja tervishoidu.

                     (12)

                        Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitus, millega esitatakse nõukogu arvamus Slovakkia 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 304, 29.7.2021, lk 121).

                     (13)

                        Miinusmärgiga (plussmärgiga) näitaja kajastab esmaste kulude liigset (vähest) kasvu võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga, osutades ekspansiivsele (pärssivale) eelarvepoliitikale.

                     (14)

                        Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma ekspansiivse panuse 0,2 protsendipunkti SKPst.

                     (15)

                        Miinusmärgiga (plussmärgiga) näitaja kajastab esmaste kulude liigset (vähest) kasvu võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga, osutades ekspansiivsele (pärssivale) eelarvepoliitikale.

                     (16)

                        Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma pärssiva panuse 0,1 protsendipunkti SKPst.

                     (17)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid. (ELT L 231, 30.6.2021, lk 159).

                     (18)

                        Eurostat (2020), Venemaa impordi osakaal maagaasi, toornafta ja kivisöe koguimpordis. ELi 27 liikmesriigi keskmise impordi puhul näitab koguimport ELi 27 liikmesriigist väljastpoolt pärit importi. Slovakkia puhul hõlmab koguimport ELi-sisest kaubandust. Toornafta ei hõlma rafineeritud naftatooteid.

                     (19)

                        Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,23.5.2022
            COM(2022) 624 final

            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Rumeenia 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Rumeenia 2022. aasta lähenemisprogrammi kohta
            {SWD(2022) 624 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Rumeenia 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Rumeenia 2022. aasta lähenemisprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 9 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta,
                  2
                eriti selle artikli 6 lõiget 1,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241,
                  3
                millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu, jõustus 19. veebruaril 2021. aastal. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ja teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse kestlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. [XX.] juunil 2022 ajakohastati kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

               (2)24. novembril 2021 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2022) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse 2021. aasta mais Portos toimunud sotsiaaltippkohtumisel veelkord kinnitatud ühist kohustust rakendada edasi Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid välja 17. novembril 2017. Euroopa Ülemkogu kiitis 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid heaks 25. märtsil 2022. 24. novembril 2021 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande,
                  4
                milles nimetati Rumeenia ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka ettepaneku 2022. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist ning mille nõukogu võttis vastu 14. märtsil 2022.

               (3)Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub näiteks kõrgemates energia- ja toiduhindades ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus. EL seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 esimest korda ajutise kaitse direktiiv,
                  5
                millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult ELis viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele. Rumeeniale on algatuse „Ühtekuuluvusmeetmed pagulaste toetamiseks Euroopas“ (CARE) ning programmi „Ühtekuuluvust ja Euroopa territooriume toetav taasteabi“ (REACT-EU) täiendavate eelmaksete kaudu tehtud kättesaadavaks erakorraline toetus, et kiiresti reageerida Ukrainast põgenevate inimeste vastuvõtu ja integreerimise vajadustele.

               (4)Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne muudetud kava esitamise kuupäeva.

               (5)Alates 2020. aasta märtsist on kohaldatud üldist vabastusklauslit
                  6
               . Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises
                  7
                esitas komisjon oma seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema ELi või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Võttes arvesse suurenenud ebakindlust ja majandusväljavaateid ohustavaid suuri langusriske Euroopas toimuva sõja kontekstis, enneolematut energiahindade tõusu ja jätkuvaid häireid tarneahelates, on põhjendatud stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamisaja pikendamine 2023. aasta lõpuni.

               (6)2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised, et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist
                  8
               . Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajandusliku prognoosi kohaselt näib üleminek 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale 2023. aastal asjakohane, kuid samal ajal tuleb olla valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriigiti diferentseeritud ja nendes tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles kajastama suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis.

               (7)Seoses 2. märtsil 2022 esitatud eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning võrreldes talveprognoosiga kiiremat inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, et leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete abil; eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega, ning see peab olema riigiti diferentseeritud sõltuvalt nende eelarve- ja majandusolukorrast, sealhulgas võttes arvesse kriisi mõju ja Ukrainast põgenenud inimeste sisserännet.

               (8)31. mail 2021 esitas Rumeenia vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon on määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt hinnanud taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega. 3. novembril 2021 võttis nõukogu vastu otsuse Rumeenia taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta
                  9
               . Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsusest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Rumeenia on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjakohased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud.

               (9)12. mail 2022 esitas Rumeenia kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artiklis 4 sätestatud tähtajaga oma 2022. aasta riikliku reformikava ja 4. mail 2022 oma 2022. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2022. aasta riiklik reformikava ka Rumeenia kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava täitmisel tehtud edusammude kohta.

               (10)23. mail 2022 avaldas komisjon Rumeenia kohta 2022. aasta riigiaruande
                  10
               . Selles hinnati Rumeenia edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti taaste ja vastupidavuse tulemustabeli põhjal kokkuvõte sellest, kuidas Rumeenia on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Selle analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega, sealhulgas nendega, mis tekivad seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse. Samuti hinnati Rumeenia edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning ELi peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

               (11)Komisjon tegi määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Rumeenia kohta põhjaliku analüüsi ja avaldas selle tulemused 23. mail 2022
                  11
               . Komisjon jõudis järeldusele, et Rumeenias on makromajanduslik tasakaalustamatus. Eeskätt puudutab haavatavus maksebilanssi, mis on seotud valitsemissektori suure eelarvepuudujäägiga, ja konkurentsivõime küsimusi, mis on taas esile kerkimas.

               (12)3. aprillil 2020 võttis komisjon eelarvepuudujäägi kriteeriumi täitmata jätmise tõttu 2019. aastal vastu otsuse (EL) 2020/509 ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Rumeenias
                  12
               . Nõukogu võttis 3. aprillil 2020 vastu ka soovituse Rumeenia valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks hiljemalt 2022. aastaks
                  13
               . Võttes arvesse majandustegevuse järsku vähenemist seoses COVID-19 pandeemiaga ja sellega seotud vajadust sellele järele, et eelarvepoliitika toetataks majanduse taastumist 2021. ja 2022. aastal, esitas nõukogu 18. juunil 2021 Rumeeniale uue soovituse
                  14
                kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2024. aastaks. Rumeenia peaks saavutama valitsemissektori eelarve puudujäägi eesmärgi 8,0 % SKPst 2021. aastal, 6,2 % SKPst 2022. aastal, 4,4 % SKPst 2023. aastal ja 2,9 % SKPst 2024. aastal, mis vastab valitsemissektori esmaste netokulude nominaalsele kasvumäärale 3,4 % 2021. aastal, 1,3 % 2022. aastal, 0,9 % 2023. aastal ja 0,0 % 2024. aastal. See vastab iga-aastasele struktuursele kohandusele 0,7 % SKPst 2021. aastal, 1,8 % SKPst 2022. aastal, 1,7 % SKPst 2023. aastal ja 1,5 % SKPst 2024. aastal. Menetlus on olnud peatatud alates 2021. aasta sügisest pärast seda, kui komisjon hindas tõhusaid meetmeid.

               (13)Eurostati kinnitatud andmete põhjal oli Rumeenia valitsemissektori eelarvepuudujääk 2021. aastal 7,1 % SKPst ning valitsemissektori võlg oli 48,8 % SKPst. See on kooskõlas nõukogu soovitatud 2021. aasta valitsemissektori eelarvepuudujäägi eesmärgiga. 2021. aastal on struktuurse eelarvepositsiooni kohandus 1,5 protsendipunkti SKPst, mis ületab soovitatud 0,7 protsendipunkti.

               (14)2022. aasta lähenemisprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2022. aastal realistlik ja seejärel optimistlik. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2022. aastal 2,9 % ja 2023. aastal 4,4 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv väiksem – 2022. aastal 2,6 % ja 2023. aastal 3,6 %. Erinevused tulenevad peamiselt kõrgest inflatsioonist, mis mõjutab kodumajapidamiste ostujõudu, rahvusvahelisest keskkonnast tuleneva usalduse halvenemise mõjust tarbimisele ja investeeringutele ning netoekspordi negatiivsest mõjust, kuna energiatoodete hinnad tõusevad eeldatavasti edasi. Valitsus prognoosib oma 2022. aasta lähenemisprogrammis, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk väheneb 2022. aastal 6,2 %-le SKPst ja 2023. aastal 4,4 %-le SKPst. Vähenemine 2022. aastal kajastab peamiselt nominaalse SKP suurt kasvu, maksude kogumise tõhususe eeldatavat suurenemist, enamiku avaliku sektori palkade külmutamist ning kava hoida kaupadele ja teenustele, sotsiaalabile ja muudele sotsiaalsiiretele tehtavate kulutuste kasv alla nominaalse SKP kasvumäära. Programmi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse kasvama 2022. aastal 49,4 %ni ja 2023. aastal 49,7 %ni. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2022. aastal 7,5 % SKPst ja 2023. aastal 6,3 % SKPst. See on 2022. aasta lähenemisprogrammis prognoositud eelarvepuudujäägist suurem ja peamiselt tingitud suurematest eeldatavatest sotsiaal- ja intressikuludest, energiahindade tõusuga toimetulekuks võetavate meetmete suuremast hinnangulisest netomõjust, ettevaatlikumast eeldusest maksude kogumise eeldatava kasu kohta ning sellest, et programmis puuduvad kulude poolel konkreetsed konsolideerimismeetmed. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse suurem – 2022. aastal 50,9 % ja 2023. aastal 52,6 %. Erinevus tuleneb peamiselt suuremast prognoositud puudujäägist.

               Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümne aasta keskmine) potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt 3,6 %. See hinnang ei hõlma aga selliste reformide mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ning võivad hoogustada Rumeenia potentsiaalset majanduskasvu.

               (15)2022. aastal kaotab valitsus järk-järgult enamiku COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmetest, nii et ajutised erakorralised toetusmeetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 1,1 %-lt SKPst 2021. aastal 0,2 %-le SKPst 2022. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmed, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,7 % SKPst ja 2023. aastal 0,1 % SKPst
                  15
               . Need meetmed hõlmavad peamiselt jae- ja hulgihindade ülempiire kulude poolel ning energiatootjate lisakasumi maksustamist tulude poolel. Muud meetmed hõlmavad hüvituskavasid kodumajapidamiste ja VKEde energia- ja gaasiarvete jaoks ning energiatoetusi haavatavatele tarbijatele. Need meetmed on kavandatud ajutistena. Kui aga energiahinnad jäävad kõrgeks ka 2023. aastal, võidakse mõned neist meetmetest säilitada. Mõned neist meetmetest ei ole suunatud, eelkõige kodumajapidamistele üldise energiahinnalae kehtestamine. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulud, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. ja 2023. aastal 0,1 % SKPst,
                  16
                ning kaitsekulutuste suurenemine 2023. aastal (0,5 protsendipunkti SKPst).

               (16)Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt ületab 2022. aasta valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk nõukogu soovitatud eesmärki 1,3 protsendipunkti SKPst, samas kui struktuurse eelarvepositsiooni kohandamiseks prognoositakse 2022. aastal –0,2 protsendipunkti SKPst, võrreldes soovitatud 1,8 protsendipunktiga SKPst. See nõuab hoolikat analüüsi, mis tugineb kulude kasvu eesmärgile. 2022. aastal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis esmaste netokulude kasvuks (mida on tulude poolel korrigeeritud ühekordsete meetmete ja eelarvepoliitika meetmete suhtes) 9,6 %, mis ületab soovitatud 1,3 %.Kogukulude prognoositud kasv 2022. aastal tuleneb peamiselt sotsiaalkulude suurenemisest, mis on tingitud pensionide indekseerimisest ja eelarvesse kavandatud sotsiaalmeetmetest, ning energiahindadele ülempiiri määramise meetmete (v.a tulumeetmed) ja Ukrainast ümberasustatud isikute vooga toimetulemise meetmete eelarvekuludest. Oma rolli mängib ka vahetarbimise kulude kasv, mis on peamiselt tingitud kõrgest eeldatavast tarbijahinnainflatsioonist, kuigi vähemal määral. Netokulude kasvu kõrvalekalle soovitusest läheb samas suunas kui struktuurse eelarvepositsiooni kohandamise kõrvalekalle, kuigi suuremas ulatuses (netokulude kasvu korral 2,7 protsendipunkti SKPst, struktuurse eelarvepositsiooni puhul 2,0 protsendipunkti SKPst).Seda erinevust võib osaliselt seletada komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis 2022. aastaks prognoositud suurema tulude ja SKP suhtega kui komisjoni 2021. aasta kevadprognoosis (0,9 protsendipunkti võrra SKPst), mis parandab struktuurset eelarvepositsiooni, kuid ei mõjuta kulude kasvu eesmärki. Hoolika analüüsi põhjal valitseb oht, et Rumeenia ei täida nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovituses kehtestatud 2022. aasta eelarve-eesmärke.

               (17)Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt ületab 2022. aasta valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk nõukogu soovitatud eesmärki 1,9 protsendipunkti SKPst, samas kui struktuurse eelarvepositsiooni kohandamiseks prognoositakse 2022. aastal 0,0 protsendipunkti, võrreldes soovitatud 1,7 protsendipunktiga SKPst. See nõuab hoolikat analüüsi, mis tugineb kulude kasvu eesmärgile. 2023. aastal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis esmaste netokulude kasvuks (mida on tulude poolel korrigeeritud ühekordsete meetmete ja eelarvepoliitika meetmete suhtes) 1,7 %, mis ületab eesmärkide saavutamiseks konkreetsete meetmete puudumise tõttu soovitatud 0,9 %.Hoolika analüüsi põhjal valitseb oht, et Rumeenia ei täida nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovituses kehtestatud 2023. aasta eelarve-eesmärke. Võttes arvesse ohtu, et 2022. ja 2023. aastal ei saavutata soovitatud eelarve-eesmärke, näivad täiendavad eelarvemeetmed olevat asjakohased, et järgida kohandamiskava ja kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk 2024. aastaks.

               (18)2022. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk järk-järgult vähenema 2,95 %-le SKPst 2024. aastal ja 2,9 %-le SKPst 2025. aastal. Seega peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk jääma 2024. aastal alla 3 % SKPst. Eelarve konsolideerimine on kavandatud peamiselt eelarve kulude poolele. Kavandatud konsolideerimismeetmete kohta ei ole siiski teavet esitatud. Programmi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse 2025. aastani stabiliseeruma – 2024. aastal 49,4 %ni ja 2025. aastal 48,9 %ni. Komisjoni analüüsi põhjal näivad võla kestlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis suured.

               (19)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks. Need aitavad lahendada kõiki majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme või olulist osa majanduslikest ja sotsiaalsetest probleemidest, millele on osutatud riigipõhistes soovitustes, mille nõukogu esitas Rumeenia Euroopa poolaasta raames 2019. ja 2020. aastal, nagu ka riigipõhistes soovitustes, mis esitati enne kava vastuvõtmise kuupäeva. Eelkõige käsitletakse kavas maksuhalduse täielikku digitaliseerimist ja ülemääraste maksusoodustuste järkjärgulist kaotamist, et parandada riigi rahanduse kvaliteeti ja kestlikkust. Kava aitab samuti tagada riikliku pensionisüsteemi kestlikkust ja õiglust. Tervishoiureformid, millega kaasnevad investeeringud digitaliseerimisse, peaksid parandama tervishoiuteenuste kättesaadavust, kulutõhusust ja vastupidavust. Tõendite alusel otsuste tegemine, pikaajaline planeerimine ja avalikud konsultatsioonid ning riigihankeprotsessi parandamiseks võetavad meetmed peaksid aitama parandada avaliku halduse kvaliteeti ja tõhusust, mis toob kaasa ELi vahendite parema kasutuselevõtmise. Suurendades kohtusüsteemi sõltumatust ja tõhusust, parandades õiguskaitse kättesaadavust ning tõhustades korruptsioonivastast võitlust, on kava eesmärk käsitleda peamisi küsimusi, mis on seotud õigusriigi põhimõtte järgimisega Rumeenias kooskõlas Euroopa Liidu Kohtu asjaomase kohtupraktikaga ning võtta arvesse koostöö- ja jälgimiskorra aruannetes esitatud soovitusi, riikide korruptsioonivastase ühenduse (GRECO) aruandeid, Veneetsia komisjoni arvamusi ja õigusriigi olukorda käsitlevaid aruandeid. Peamiste reformidega, mis puudutavad miinimumpalga kehtestamist ja miinimumsissetulekut, riigi osalusega ettevõtete juhtimise tugevdamist ja sotsiaaldialoogi, täidetakse ka pikaajalisi riigipõhiseid soovitusi. Kavaga luuakse ka ühtne, kaasav ja kvaliteetne väikelaste haridus- ja hooldussüsteem, millega kaasnevad investeeringud lastehoidu. Samuti edendatakse kestlikke ja digitaalseid investeeringuid ning toetatakse teadus- ja arendustegevust. Peamised reformid ja investeeringud CO2-heite vähendamiseks, valitsuse pilve loomiseks ja elektroonilise isikutunnistuse kasutuselevõtuks aitavad toetada rohe- ja digipööret.

               (20)Rumeenia taaste- ja vastupidavuskava rakendamine aitab eeldatavasti teha täiendavaid edusamme rohe- ja digipöörde valdkonnas. Rumeenia kliimaeesmärkide saavutamist toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 41 %, samas kui digieesmärke toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 21 %. Taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine kooskõlas asjakohaste eesmärkide ja sihtidega aitab Rumeenial COVID-19 kriisist kiiresti taastuda, tugevdades samal ajal tema vastupanuvõimet. Sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest.

               (21)Rumeenia esitas ühtekuuluvuspoliitika programmdokumendid
                  17
                14. aprillil 2022 partnerluslepingu kohta ja 6. mail 2022 oma esimese programmi kohta. Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrusega (EL) 2021/1060 peab Rumeenia arvesse võtma asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ühtekuuluvuspoliitika 2021.–2027. aasta fondide programmitöös. See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondidest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suurendamiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal nende fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust. Taaste- ja vastupidavusrahastu ning ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakendamine sõltub ka selliste kitsaskohtade kõrvaldamisest, mis pärisvad investeeringuid, mis toetavad rohe- ja digipööret ning tasakaalustatud territoriaalset arengut.

               (22)Versailles’ deklaratsioonis ELi riigipeade ja valitsusjuhtidelt saadud volituste kohaselt soovitakse kavaga „REPowerEU“ kaotada võimalikult kiiresti Euroopa Liidu sõltuvus Venemaalt imporditavast fossiilkütusest. Selleks määratakse dialoogis liikmesriikidega kindlaks kõige sobivamad projektid, investeeringud ja reformid riiklikul, piirkondlikul ja ELi tasandil. Nende meetmete eesmärk on vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja suunata fossiilkütuste import Venemaalt eemale.

               (23)2020. aasta andmete kohaselt põhineb Rumeenia energiaallikate jaotus tugevalt fossiilkütustel; nafta ja gaas moodustavad mõlemad umbes 30 %, samas kui süsi moodustab omakorda 10 %. Rumeenia ise toodab umbes 80 % tarbitavast gaasist, samas kui ülejäänu on pärit Venemaalt (ELis tervikuna gaasi tarbimiseks valdavalt imporditakse ja keskmiselt 44 % imporditakse Venemaalt). Toornafta puhul moodustab import Venemaalt 32 % koguimpordist, võrreldes ELi keskmisega, mis on 26 %
                  18
               . Rumeenia on võtnud kohustuse lõpetada 2032. aastaks järk-järgult kivisöe kasutamine. Selle ambitsioonika eesmärgi saavutamiseks hõlmavad Rumeenia taaste- ja vastupidavuskava ning muud ELi fondid, näiteks moderniseerimisfond, märkimisväärseid investeeringuid CO2-heite vähendamisse uue taastuvenergia tootmisvõimsuse rajamise kaudu. Roheüleminek ja suur prognoositav energiatarbimise kasv nõuavad aga energiavõrkude märkimisväärset ajakohastamist ja rohelise taristu kiiremat kasutuselevõttu. See nõuab paremat õigusraamistikku ja suuremaid investeeringuid, samuti tarbijate mõjuvõimu suurendamist, et võimaldada neil kas individuaalselt või energiakogukondade kaudu aktiivselt elektriturul osaleda. Kiiremad investeeringud taristusse, näiteks ladustamisse, samuti gaasi- ja elektrivõrkude ühendatusesse naaberriikidega võivad parandada energiavarustuse mitmekesistamist, suurendada turu stabiilsust ja kohanemisvõimet piirkondlike erinevustega. Seda tuleb vaadelda seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse ja impordisõltuvuse vähendamisega, kuna energiasüsteem sõltub endiselt suurel määral fossiilkütustest. Lisaks pakuvad Mustal merel avastatud avamere gaasiväljad Rumeeniale olulist võimalust suurendada veelgi oma energiasõltumatust ja aidata naaberliikmesriikidel märkimisväärselt vähendada oma sõltuvust Venemaa maagaasi impordist. Gaasiga seotud uued taristu- ja võrguinvesteeringud peaksid võimaluse korral olema tulevikukindlad, et hõlbustada nende pikaajalist kestlikkust tulevikus säästvatele kütustele kohandamise kaudu. Lisaks pakuvad Mustal merel avastatud avamere gaasiväljad Rumeeniale olulist võimalust suurendada veelgi oma energiasõltumatust ja aidata naaberliikmesriikidel märkimisväärselt vähendada oma sõltuvust Venemaa maagaasi impordist. Samal ajal nähakse Rumeenia taaste- ja vastupidavuskavas ette 3 miljardit eurot avaliku ja erasektori elamute ning tööstussektori energiatõhususe meetmeteks. Esimesest renoveerimislainest kaugemale minek on vajalik energiatarbimise ja fossiilkütustest sõltuvuse vähendamiseks, kuna taaste- ja vastupidavuskava eesmärk ei hõlma kõiki hooneid. Rumeenia peab hoonete renoveerimise kiirendamiseks poliitikaraamistikku veelgi täiustama. Paketi „Eesmärk 55“ eesmärkide saavutamiseks tuleb veelgi vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning suurendada taastuvenergia tootmist ja energiatõhusust.

               (24)Kuigi kliimaneutraalsusele ülemineku ja fossiilkütustest loobumise kiirendamine tekitab mitmes sektoris märkimisväärseid ümberkorralduskulusid, saab Rumeenia ühtekuuluvuspoliitika raames kasutada õiglase ülemineku mehhanismi, et leevendada ülemineku sotsiaal-majanduslikku mõju kõige enam mõjutatud piirkondades. Lisaks saab Rumeenia kasutada Euroopa Sotsiaalfond+, et parandada tööhõivevõimalusi ja tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust.

               (25)Nõukogu on Rumeenia 2022. aasta lähenemisprogramm läbi vaadanud ja tema arvamus
                  19
                kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1.

               (26)Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja kõnealust hindamist, on nõukogu 2022. aasta riikliku reformikava ja 2022. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel antud nõukogu soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1, 2 ja 3. Soovituses 1 osutatud eelarvepoliitikameetmed aitavad muu hulgas vähendada tasakaalustamatust, mis on seotud suure ja püsiva jooksevkonto puudujäägiga, sest eelarve parem tasakaal aitab tervikuna vähendada Rumeenia majanduse suurt vajadust välisrahastamise järele. Soovituses 2 osutatud poliitikameetmed aitavad muu hulgas tulla toime konkurentsivõimega seotud haavatavusega. Soovituses 3 osutatud poliitikameetmed aitavad muu hulgas pikas perspektiivis tulla toime maksebilansiga seotud haavatavusega.

               SOOVITAB Rumeenial võtta 2022. ja 2023. aastal järgmisi meetmeid.

               1.Järgida eelarvepoliitikat kooskõlas nõukogu 18. aprilli 2021. aasta soovitusega Rumeenia valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks.

               2.Jätkata oma taaste- ja vastupidavuskava rakendamist kooskõlas nõukogu 3. novembri 2021. aasta rakendusotsuses esitatud eesmärkide ja sihtidega. Viia kiiresti lõpule komisjoniga peetavad läbirääkimised 2021.–2027. aasta ühtekuuluvuspoliitika programmidokumentide üle, et alustada nende rakendamist.

               3.Vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest. Hõlbustada säästva energiatootmise edasist laiendamist, kiirendades taastuvate energiaallikate arendamist, ajakohastades energiavõrke ja suurendades ühendusi naaberliikmesriikidega. Tõsta renoveerimise kiirust ja seada sellele kõrgemaid eesmärke, et suurendada hoonete energiatõhusust.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)

                        ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

                     (3)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

                     (4)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 25).

                     (5)

                        Nõukogu 4. märtsi 2022. aasta rakendusotsus (EL) 2022/382, millega määratakse kindlaks Ukrainast lähtuva põgenike massilise sissevoolu olemasolu direktiivi 2001/55/EÜ artikli 5 tähenduses ning nähakse selle tulemusena ette ajutine kaitse (ELT L 71, 4.3.2022, lk 1).

                     (6)

                        Komisjoni teatis nõukogule stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta,
                     Brüssel, 20.3.2020 (COM(2020) 123 final).

                     (7)

                        Komisjoni teatis nõukogule „Üks aasta pärast COVID-19 puhangu algust: eelarvepoliitika meetmed“, Brüssel, 3.3.2021 (COM(2021) 105 final).

                     (8)

                        Komisjoni teatis nõukogule: eelarvepoliitika suunised 2023. aastaks, Brüssel, 2.3.2022, COM(2022) 85 final.

                     (9)

                        Nõukogu 3. novembri 2021. aasta rakendusotsus Rumeenia taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta (ST 12319/21; ST12319/21 LISA)

                     (10)

                        SWD(2022) 638.

                     (11)

                        COM(2022) 624.

                     (12)

                        Nõukogu 3. aprilli 2020. aasta otsus (EL) 2020/509 ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Rumeenias (ELT L 110, 8.4.2020, lk 58).

                     (13)

                        Nõukogu 3. aprilli 2020. aasta soovitus Rumeenia valitsemissektoriülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks (ELT C 116, 8.4.2020, lk 1).

                     (14)

                        Nõukogu soovitus, 18. juuni 2021, milles esitatakse nõukogu arvamus Rumeenia 2021. aasta lähenemisprogrammi kohta (ELT C 304, 29.7.2021, lk 107)

                     (15)

                        Näitajad kajastavad alates 2021. aasta sügisest võetud meetmete aastaste eelarvekulude taset, sealhulgas jooksvaid tulusid ja kulusid ning asjakohasel juhul kapitalikulumeetmeid.

                     (16)

                        Eeldatakse, et Ukrainast ELi põgenenud isikute koguarv jõuab 2022. aasta lõpuks järk-järgult 6 miljonini ning nende geograafiline jaotus põhineb olemasoleva diasporaa suurusel, vastuvõtva liikmesriigi elanikkonna suhtelisel suurusel ja Ukrainast põgenenud isikute tegelikul jaotusel üle kogu ELi 2022. aasta märtsi seisuga. Inimese kohta arvutatud eelarvekulude puhul põhinevad hinnangud komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse Euromodi mikrosimulatsiooni mudelil, võttes arvesse nii võimalikke rahaülekandeid inimestele kui ka mitterahalisi hüvitisi, näiteks hariduse ja tervishoiu vallas.

                     (17)

                        Määrus (EL) 2021/1060 (ELT L 231, 30.6.2021, lk 159).

                     (18)

                        Eurostat (2020), Venemaa impordi osakaal koguimpordis. ELi 27 liikmesriigi keskmise impordi puhul põhineb koguimport ELi 27 liikmesriigist väljastpoolt pärit impordil. Rumeenia puhul hõlmab koguimport ELi-sisest kaubandust. Toornafta ei hõlma rafineeritud naftatooteid.

                     (19)

                        .