               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,22.5.2017
            COM(2017) 522 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS
            milles käsitletakse Rumeenia 2017. aasta riiklikku reformikavaja esitatakse nõukogu arvamus Rumeenia 2017. aasta lähenemisprogrammi kohta

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS

               milles käsitletakse Rumeenia 2017. aasta riiklikku reformikava

                  ja esitatakse nõukogu arvamus Rumeenia 2017. aasta lähenemisprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 9 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust
                  2
               ,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone
                  3
               ,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)16. novembril 2016 võttis komisjon vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi,
                  4
                mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2017) algust. Euroopa Ülemkogu kiitis 9.–10. märtsil 2017 heaks iga-aastases majanduskasvu analüüsis esitatud prioriteedid. 16. novembril 2016 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande,
                  5
                milles Rumeeniat ei nimetatud ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

               (2)2017. aasta aruanne Rumeenia kohta
                  6
                avaldati 22. veebruaril 2017. Selles hinnati Rumeenia edusamme nõukogu poolt 12. juulil 2016 vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud soovituste järelmeetmete võtmisel ja strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel.

               (3)Rumeenia esitas 5. mail 2017 nii oma 2017. aasta riikliku reformikava kui ka 2017. aasta lähenemisprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (4)Asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi on võetud arvesse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest 2014.–2020. aastal rahastatavates riiklikes programmides. Nagu on nähtud ette kõnealuseid fonde reguleeriva õigusaktiga,
                  7
                võib komisjon liikmesriigilt nõuda, et see vaataks läbi oma asjaomased Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest rahastatavad programmid ja muudaks neid, kui see on vajalik riigipõhiste soovituste rakendamise toetamiseks. Komisjon on esitanud täiendavad suunised nende normide kohaldamiseks
                  8
               .

               (5)2009. ja 2015. aasta vahel oli Rumeenial võimalik kasutada kolme maksebilansi abiprogrammi, mida haldavad ühiselt Euroopa Komisjon ja Rahvusvaheline Valuutafond ning toetab Maailmapank. Väljamakseid tehti ainult esimese programmi (2009–2011) raames, 2011–2013. aasta ja 2013–2015. aasta programmid olid ennetavad. Komisjoni nimel tehtav programmijärgne järelevalve, mille eesmärk on jälgida Rumeenia suutlikkust maksta tagasi esimese programmi raames saadud laenud, algas 2015. aasta oktoobris ja jätkub seni, kuni laenust on tagastatud vähemalt 70 %, mis tuleb tagasi maksta 2018. aasta kevadeks.

               (6)Rumeenia suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa. 2017. aasta lähenemisprogrammis eeldab valitsus, et valitsemissektori eelarvepuudujääk on nii 2017. kui ka 2018. aastal 2,9 % SKPst ja väheneb seejärel järk-järgult, kuni jõuab 2020. aastal 2,0 %-ni SKPst. Keskpika perioodi eelarve-eesmärki (struktuurne puudujääk 1 % SKPst) ei täideta eelduste kohaselt 2020. aastaks, kui programmiperiood lõpeb. Ümberarvutatud
                  9
                struktuurne eelarvepositsioon jõuab 2020. aastaks eelduste kohaselt -2,6 %-ni. Lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse tõusma 2016. aasta 37,6 %-lt SKPst 2018. aastaks 38,3 %-ni SKPst ja seejärel langema 2020. aastaks 37,6 %-ni SKPst. Nende eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on optimistlik. Makromajanduslike väljavaadete peamine langusrisk tuleneb eelarve- ja struktuurimeetmete väiksemast mõjust lühiajalistele ja keskpika perioodi majanduskasvu väljavaadetele. Ent meetmeid, mida on vaja kavandatud eelarvepuudujäägi eesmärkide saavutamiseks, ei ole piisavalt täpselt kirjeldatud. Lisaks sellele võib eelarveprognoos palkade ühtlustamise seaduse eelnõu tõttu märkimisväärselt halveneda.

               (7)12. juulil 2016 soovitas nõukogu Rumeenial piirata 2016. aastal kõrvalekaldumist keskpika perioodi eelarve-eesmärgist ja saavutada 2017. aastal aastane eelarvekohandus 0,5 % SKPst, v.a juhul, kui keskpika perioodi eelarve-eesmärgini jõutakse väiksema jõupingutusega. 2016. aasta arvandmete põhjal leiti, et Rumeenia on keskpika perioodi eelarve-eesmärgist märkimisväärselt kõrvale kaldunud. Kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 121 lõikega 4 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 10 lõikega 2 saatis komisjon 22. mail 2017 Rumeeniale hoiatuse selle kohta, et 2016. aastal täheldati märgatavat kõrvalekaldumist keskpika perioodi eelarve-eesmärgist. [XX võttis nõukogu vastu järgneva soovituse, milles kinnitati, et Rumeenia peab võtma vajalikud meetmed, tagamaks, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär
                  10
                ei ületa 2017. aastal 3,3 %, mis tähendab aastast struktuurilist kohandamist vähemalt 0,5 % ulatuses SKPst.] Komisjoni 2017. aasta kevadprognoosi kohaselt on oht, et 2017. aastal kaldutakse soovitatud kohandusest märkimisväärselt kõrvale.

               (8)Võttes arvesse Rumeenia eelarveolukorda, eeldatakse, et 2018. aastal liigub Rumeenia veelgi lähemale keskpika perioodi eelarve-eesmärgile, milleks on struktuurne puudujääk 1 % SKPst. Stabiilsuse ja kasvu pakti raames kokku lepitud eelarvekohanduste maatriksi kohaselt tähendab selline kohandus, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär ei tohi ületada 4,3 %. See vastaks struktuursele kohandusele 0,5 % SKPst. Kui poliitikat ei muudeta, on oht, et 2018. aastal kaldutakse sellest nõudest märkimisväärselt kõrvale. Lisaks on komisjoni 2017. aasta kevadprognoosi kohaselt valitsemissektori eelarvepuudujääk 2017. ja 2018 aastal vastavalt 3,5 % ja 3,7 % SKPst, mis on suurem kui aluslepingus sätestatud kontrollväärtus 3 % SKPst. Üldiselt on nõukogu seisukohal, et arvestades oluliselt halveneva eelarveprognoosiga tuleb 2017. aastal stabiilsuse ja kasvu pakti nõuete täitmiseks võtta olulisi täiendavaid meetmeid [kooskõlas Rumeeniale XX saadetud soovitusega, et korrigeerida märkimisväärne kõrvalekaldumine keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamise kohandamiskavast].

               (9)Rumeenia eelarveraamistik on usaldusväärne, ent selle täitmine ei ole täielikult tagatud. 2016. aasta eelarves kalduti märkimisväärselt kõrvale keskpika perioodi eesmärgist (struktuurne puudujääk 1 % SKPst), mis on vastuolus riikliku eelarveraamistiku puudujäägi piirnormiga. 2017. aasta eelarves kalduti riiklikest eelarve-eeskirjadest veel enam kõrvale. 2016. aastal nagu varasematelgi aastatel ei saatnud ametiasutused parlamendile augustikuiseks kohustuslikuks tähtajaks ära ajakohastatud eelarvestrateegiat. Sellest tulenevalt ei ole iga-aastases eelarveprotsessis juhindutud keskpika perioodi eelarvestrateegiast.

               (10)Küllaldaste kapitalipuhvrite ja suureneva kasumlikkuse varal jätkus 2016. aastal pangandussektori olukorra paranemine. Ametiasutused võtsid kohustuse viia pangandussektoris 2018. aastal läbi põhjalik varade kvaliteedi läbivaatamine ja stressitest. Seadus võlgadest vabastamise kohta jõustus 2016. aasta mais, ent riski pangandussektorile leevendab suuresti konstitutsioonikohtu otsus, mille kohaselt kohtud peavad hindama, kas laenuvõtjad vastavad raskustes olekut käsitlevatele õigussätetele. Hiljuti tunnistati põhiseadusega vastuolus olevaks parlamendi poolt 2016. aasta oktoobris vastu võetud seadus Šveitsi frankides nomineeritud laenude konverteerimise kohta. Ent sagedased seadusandlikud algatused õõnestavad jätkuvalt õiguslikku ootuspärasust ja võivad seega avaldada negatiivset mõju investorite suhtumisele.

               (11)Rumeenias lokkab maksudest kõrvalehoidumine, mis vähendab maksutulu ja maksusüsteemi õiglust ning moonutab majandust. Rumeenia on teinud piiratud edusamme maksukuulekuse ja maksude kogumise tugevdamist käsitleva riigipõhise soovituse täitmisel. 2016. aastal muudeti käibemaksu registreerimise ja tagastamise korda ning pooleli on elektrooniliste ja maksuhalduriga ühendatud kassaaparaatide paigaldamine kogu riigis. 2017. aastast kehtib sellistes sektorites nagu hotellindus, toitlustamine ja muud seotud tegevussektorid erikord, mille kohaselt maksude summa ei sõltu tuluvahemikust. Lisaks sellele kehtestati piirangud seoses füüsilisest isikust ettevõtjate ja pereettevõtetega, et tõkestada maksustamise vältimist. 2016. aastal täheldati nõuetele vastavuse paranemist seoses maksude deklareerimise ja maksmisega, ent ühiste maksu- ja tööinspektsioonide ja -audititega ei õnnestunud tulemusi parandada. Lisaks sellele tõsteti mikroettevõtjatele kohaldatava maksustamise korra raames oluliselt kehtivat käibekünnist ja samal ajal langetati maksumäära, võimaldades maksukohustuste täitmist nii, et see tõi kaasa eelarvetulude vähenemise. On oht, et sektori- ja kategooriapõhine lähenemine äriühingute maksustamisele põhjustab halduskoormuse nii äriühingutele kui ka maksuhaldurile, aitamata samas maksukogumist parandada.

               (12)Leibkonna suurust arvesse võttes on netotulu jaotus Rumeenias äärmiselt ebavõrdne ning see pärsib riigi jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu potentsiaali. Elanikkonna kõige rikkama 20 % sissetulek on kõige vaesema 20 % sissetulekust enam kui kaheksa korda suurem. See suhtarv on tugevasti üle ELi keskmise. Suurel määral tuleneb ebavõrdsus sellest, et tervishoiuteenused, haridus, teenused ja juurdepääs tööturule ei ole kõigi jaoks ühtviisi kättesaadavad. Lisaks sellele on sissetulekute ebavõrdsus enne ja pärast maksude ja sotsiaalsete siirete mahaarvamist üks väiksemaid ELis. Peamiste sotsiaalhüvitiste aluseks olevat sotsiaaltoetuse võrdlusindeksit ei ole pärast selle kehtestamist 2008. aastal ajakohastatud. Deklareerimata töö, sealhulgas ümbrikupalkade maksmine, on endiselt laialt levinud ja mõjutab endiselt negatiivselt maksutulu, moonutab majandust ning vähendab maksu- ja sotsiaalkindlustussüsteemi õiglust ja tõhusust. Katseprojekti raames tegid maksuamet ja tööinspektsioonid ühiskontrolle, ent seni pole neil olnud süsteemset mõju. Vahendeid ei ole koondatud sektoritesse, kus on kõige suurem maksudest kõrvalehoidumise oht, ümbrikupalkadele pööratakse vähe tähelepanu ja sunnimeetmed on ennetusmeetmete suhtes ülimuslikud.

               (13)Tööturutulemused paranesid 2016. aastal, kui töötuse määr langes taas kriisieelsele tasemele. Tööjõud üha kahaneb, kuna elanikkond vananeb ja väljaränne on endiselt ulatuslik. Madala tööpuudusega kõrvuti on riigis üks kõrgemaid mitteaktiivsuse määrasid ELis. Noorte, naiste, väheste oskustega isikute, puuetega inimeste ja eriti romade tööhõive ja tööjõus osalemise määr on oluliselt alla ELi keskmise. Mittetöötavate ja mitteõppivate noorte arv on endiselt väga suur

               (14)Vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse oht küll väheneb, ent see on väga suur, ennekõike lastega perede, puuetega isikute, romade ja maaelanikkonna puhul. Seoses sellega, et poliitika võttis kursi konkreetsetele elanikkonnarühmadele mõeldud teenuste paremale osutamisele, võeti 2016. aastal vastu terviklik vaesusevastane pakett. Sellega nähakse ette katseprojekt integreeritud teenuste toomiseks tõrjutud kogukondadeni. Projekti kasutuselevõtt kogu riigis tõstaks märkimisväärselt integreeritud teenuste pakkumise taset, mis on praegu madal. Järjestikuste riigipõhiste soovituste täitmise raames võeti vastu miinimumsissetulekut käsitlev seadus, mis jõustub 2018. aastal. Miinimumsissetuleku olemasolu suurendab sotsiaalabi piisavust ja katvust. See ühendab passiivse toetuse ning kohustuslikud aktiivsed tööturumeetmed ja kontrollid. Samas on selle osakaal töötute aktiveerimisel tagasihoidlik, kuna eesmärgiks on jõuda aktiivsete tööturumeetmetega 2021. aastaks 25 % toetusesaajateni.

               (15)Riikliku tööhõiveameti reformide raames on tõhustatud aktiveerimismeetmeid. Reformid hõlmavad rohkem vajadustele kohandatud toetust ja integreeritud teenuseid tööotsijatele ja tööandjatele. Mittetöötavaid ja mitteõppivaid noori teavitatakse paremini ning neile pakutavaid teenuseid parandatakse. Ent tööturust kõige kaugematele rühmadele pakutava aktiveerimispoliitika ulatus on jätkuvalt piiratud ja hiljutised aktiveerimismeetmed ei keskendu enam neile konkreetsetele rühmadele. Meetmete ulatus ja lõimitus sotsiaalteenustega ei ole küllaldased selleks, et just nende rühmade tööturul osalemist märkimisväärselt suurendada.

               (16)Pensionide piisavusel ja eakate vaesusel on märkimisväärne sooline mõõde: kuna kõik muud näitajad on samad, on naistel nende madalama pensioniea tulemusena väiksemad pensioniõigused. Rumeenia on üks vähestest ELi riikidest, kes ei näe ette naiste ja meeste pensioniea ühtlustamist. Seadus, millega võrdsustatakse meeste ja naiste pensioniiga, esitati parlamendile 2013. aastal. Seni on ainult Senat selle vastu võtnud.

               (17)Võttes arvesse tootlikkuse arengut, sissetulekute ühtlustamist ja Rumeenia konkurentsipositsioon, tuleb erilist tähelepanu pöörata avaliku ja erasektori palkade tõusule. Avaliku sektori palgatõusul võib olla ülekanduv mõju erasektori palkadele ja seega võib see mõjutada Rumeenia konkurentsivõimet. Rumeenia miinimumpalk on küll endiselt üks ELi madalamaid, ent see on viimastel aastatel märkimisväärselt tõusnud. Miinimumpalga erakorralised suurendamised on märkimisväärselt suurendanud miinimumpalka saavate töötajate hulka ja tinginud viimasel ajal palgajaotuse kõige alumise osa tugeva kokkusurutuse. Riigipõhise soovituse täitmise raames loodi 2016. aasta alguses kolmepoolne töörühm, et luua mehhanism miinimumpalga kehtestamiseks objektiivsete majanduslike, tööturuga seonduvate ja sotsiaalsete kriteeriumide põhjal, ent töö viibis märkimisväärselt ning seda tuleb asjakohaselt uuesti alustada. Sotsiaaldialoogi iseloomustab endiselt sektori tasandi kollektiivläbirääkimiste vähesus ja institutsioonide nõrkus, mis piiravad reformide tulemuslikkust.

               (18)Küllaldased põhioskused on hea ja stabiilse töökoha leidmise ja säilitamise ning eduka majandus- ja ühiskonnaelus osalemise pant. Rahvusvahelised uuringud viitavad tõsistele vajakajäämistele Rumeenia teismeliste põhioskuste osas. Haridussüsteemist varakult lahkunud noorte suur osakaal, väike kõrghariduse omandajate määr ja ulatuslik väljaränne on tinginud kvalifitseeritud tööjõu alapakkumise. Juurdepääs kvaliteetsele tavaharidusele on eriti piiratud maapiirkondades ja roma laste puhul. Maapiirkondadesse ja peamiselt romadest õpilastega koolidesse on raske meelitada häid õpetajaid. See asjaolu koos segregatsiooni ja tihtiesineva diskrimineeriva hoiakuga tingivad roma laste kesisemad haridusalased saavutused. Vastuseks korduvatele riigipõhistele soovitustele võttis Rumeenia vastu strateegia seoses haridussüsteemist varakult lahkumisega ja alustas selle rakendamist. Hiljuti on muuhulgas võetud integreeritud meetmeid, algatatud sooja koolitoidu pilootprogramm, parandatud koolisõidukulude tagasimaksmist ja väljastatud lasteaiakuponge, et õhutada vaeste perede lastele koolieelse hariduse andmist. 2017. aasta sügiseks on kavandatud projektipõhised ja ELi rahastatavad meetmed õpetamise kvaliteedi tõstmiseks ebasoodsas olukorras olevates koolides ning käimas on õppekavade uuendamine (olgugi, et see on mittetäielik). Täiustatud on segregatsioonivastaseid õigusakte, muu hulgas andes haridusinspektsioonidele selles valdkonnas suuremad volitused. Ent endiselt puudub järelevalvemetoodika. Selleks et teha edusamme võitluses sotsiaalmajandusliku ebavõrdsusega hariduses, on vaja täiendavaid meetmeid. Seni on noortegarantii koolist väljalangenuteni jõudnud ainult osaliselt ja nn teise haridusvõimaluse programmid ei ole hõlpsasti kättesaadavad. Kutseharidus- ja -õppesüsteemi ei ole piisavalt tööturu vajadustega kooskõlla viidud ning osalemine täiskasvanuhariduses on väga vähene.

               (19)Rumeenia elanikkonna tervisenäitajad on viletsad. Taskukohast ja kvaliteetset tervishoidu pärsib tervishoiutöötajate nappus, alarahastatus, liigne sõltuvus haiglatest ja korruptsioon, mis mõjutab eelkõige madala sissetulekuga inimesi ja maapiirkondi. Lisaks tervishoiutöötajatele makstavatele mitteametlikele tasudele väljendub korruptsioon haiglate riigihangetes, kindlustuspettustes ja altkäemaksudes sünnitunnistuste eest, mis annavad õiguse toetuste saamiseks. Riigipõhise soovituse täitmisel ja ELi 2014-2020. aasta rahastamisperioodi eeltingimuse kontekstis võttis Rumeenia mõned poliitikameetmed üleminekuks statsionaarselt ravilt ambulatoorsele. Vajalike taristute ja teenuste kindlakstegemise eesmärgil töötati välja piirkondlikud tervishoiukavad ning riikliku tervishoiustrateegia rakendamist jälgitakse. Kooskõlas 2016-2020. aasta riikliku korruptsioonivastase strateegiaga võeti vastu õigusaktid, et uuendada süsteemi tagasiside andmiseks mitteametlike maksete kohta, ja tõsteti tervishoiutöötajate palku. Korruptsioonivastane strateegia hõlmab ulatuslikke tervishoiuteenuste alaseid meetmeid, mille hulgas on aruandekohustuse suurendamine ja suurem läbipaistvus haiglajuhtide värbamisel. Sellest hoolimata on ambulatoorse ravi, eriarstile suunamise ja hoolekandesüsteemide täiustamine alles algfaasis, mitteametlikud maksed on valdavad, endiselt on tagamata läbipaistvus haiglate haldamisel ja riiklik tervishoiupersonali strateegia on vastuvõtmise ootel.

               (20)Rumeenia poliitiliste otsuste tegemise ja haldussuutlikkust on pärssinud menetluste ja otsustamisprotsesside läbipaistmatus, kvaliteetse teabe vähene kasutamine, valdkondlike poliitikasuundade nõrk koordineerimine ja laialt levinud korruptsioon. Avaliku halduse reformimisel on tehtud piiratud edusamme. Organisatsioonilised struktuurid on endiselt ebastabiilne ning see kahjustab avaliku halduse sõltumatust ja tulemuslikkust. 2016. aastal algatati avaliku teenistuse strateegiad, ent mitut nende peamist eesmärki ei ole õiguslikus raamistikus veel arvesse võetud, eriti seoses objektiivsete kriteeriumidega personali töölevõtmisel, hindamisel ja tulemuslikkuse premeerimisel. Tehtud on ettepanek palgatasemete mõningaseks ühtlustamiseks, ent puudub selge seos töö tulemuste ja tasu vahel keskvalitsuse ja kohalikul tasandil. Avaliku teenistuse ameti suutlikkust ja volitusi tuleb täiendavalt suurendada. Tagasikäigu on saanud mõned uutest läbipaistvusmeetmetest, mis algatati 2016. aastal. Strateegiline planeerimine ja regulatiivse mõju hindamine ei ole püsivalt haldustavadesse kinnistunud.

               (21)Üks Rumeenia majandusliku arengu peamisi kitsaskohti on halva kvaliteediga ja ebapiisav transporditaristu. Omavahel seotud vajakajäämiste kõrvaldamiseks ja vastusena riigipõhisele soovitusele võttis Rumeenia 2016. aasta sügisel vastu transpordi üldkava. Teedetaristusse investeerimise kiirendamiseks lahutati taristusse tehtavate investeeringute haldamine taristu haldamise eest vastutavast ametist. Raudteevõrgustiku reformimiseks loodi 2016. aastal asutus, mis peaks tööle hakkama 2017. aasta keskel.

               (22)Rumeenial on viimasel ajal üks ELi kõige kõrgemaid investeeringute suhtarve. Ent 2016. aastal vähenesid avaliku sektori investeeringud, mis oli tingitud ka ELi fondide vähesest kasutamisest. Riigi arengupotentsiaali ärakasutamise seisukohast on Rumeenia jaoks elulise tähtsusega ELi rahastamise ulatuslik ja tõhus kasutamine, ennekõike sellistes ematähtsates sektorites nagu transport või jäätmed. Avaliku sektori investeeringute kvaliteeti on muu hulgas alla viinud juhtimispuudujäägid ja muutuvad prioriteedid. Vastusena riigipõhisele soovitusele tehti väheseid edusamme projektide prioriteetide järjestamise ja nende ettevalmistamise tõhustamise alal avaliku sektori investeeringute valdkonnas. Alates 2016. aasta augustist peavad ministrid investeerimisprioriteete oma kulukavades arvesse võtma. Ent rohkem ei ole võetud ühtegi meedet, et suurendada rahandusministeeriumi osa investeeringute prioriteetide järjekorda seadmisel ja parandada ministeeriumidevahelist koordineerimist avaliku sektori investeerimisprojektide ettevalmistamisel. Veel ei ole jõutud riikliku jäätmekava ja jäätmetekke vältimise programmi vastuvõtmiseni, mis pidi toimuma 2016. aasta lõpuks. Samuti on vaja koostada kavad juhtimise ja regulatiivse jõustamise parandamiseks riiklike ja ELi rahaliste vahendite suunamisel, et täita ELi tasandi keskkonnanõuded.

               (23)Tõhusad riigihanked on otsustava tähtsusega selleks, et saavutada strateegilised eesmärgid ja tegeleda Rumeenia poliitiliste sõlmküsimustega, nagu avaliku sektori kulutuste tõhusus, avaliku halduse ajakohastamine, võitlus korruptsiooniga, samuti innovatsiooni ning jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu edendamine. Samuti on need olulised, et tagada kodanike usaldus avaliku võimu ja demokraatia vastu. Hiljuti võttis Rumeenia meetmeid riigihangete strateegia ja tegevuskava rakendamiseks. 2016. aasta mais jõustunud riigihangete seaduse jätkuna võeti 2016. aasta lõpus vastu rakendusaktid ning riikliku avalike hangete tegevuskavas on sätestatud korruptsiooni ärahoidmine ja järelevalve. Ent veel ootavad rakendamist strateegia mitmed olulised meetmed, nagu tugevdatud kontroll ja muud korruptsioonivastased meetmed, e-riigihangete rakendamine ja riigihangetega tegelevate ametnike koolitamine.

               (24)Üle 45 % Rumeenia elanikkonnast elab maapiirkondades, mis jäävad linnapiirkondadest tööhõive, hariduse, teenustele ja taristule juurdepääsu ning materiaalse heaolu poolest kaugele maha. Vastusena riigipõhisele soovitusele parandada juurdepääsu integreeritud avalikele teenustele, laiendada põhitaristut ja edendada majanduse mitmekesistamist, eelkõige maapiirkondades, võttis Rumeenia 2016. aastal kasutusele ulatusliku meetmete kogumi seoses maaelu arengu, väikeste põllumajandusettevõtete ajakohastamise, mittepõllumajanduslike VKEde toetamise, taristusse, sealhulgas sotsiaalteenustesse ja haridusse tehtavate investeeringute ning töösuhete muutmisega ametlikuks. Nende pikaajaline edu sõltub suutlikkusest võtta katsemeetmed ulatuslikumalt kasutusele ning olemasolevaid ELi rahastamisvahendeid tulemuslikult suunata ja vastu võtta.

               (25)Riigiettevõtetel on oluline osa majanduses, eelkõige peamistes taristusektorites. Vajakajäämised riigiettevõtete juhtimisel väljenduvad nende madalamas kasumlikkuses võrreldes sarnaste eraettevõtetega, mis mõjutab negatiivselt riigi rahandust. Riigipõhise soovituse täitmisel tegi Rumeenia märkimisväärseid edusamme riigiettevõtete juhtimise parandamisel. 2016. aasta sügisel võeti kiiresti vastu määrused, mis toetavad riigiettevõtete juhtimist reguleerivaid peamisi õigusakte. Õiguslik raamistik järgib head rahvusvahelist tava seoses läbipaistvusega juhatuse liikmete ametisse nimetamisel ja riigiettevõtete juhtimisega ning annab rahandusministeeriumile spetsiifilised järelevalve- ja täitevvolitused. Samuti võeti meetmed kohalike omavalitsuste teadlikkuse suurendamiseks uutest eeskirjadest ja avalikustati riigiettevõtete eelarveline teave. Ent viivitused professionaalsete juhtide määramisel panevad muretsema edasise rakendamise pärast.

               (26)Rumeenia konkurentsivõime kannatab mittekulupõhise konkurentsivõime nõrkuste ja kõrgema lisandväärtusega majandusele ülemineku struktuursete tõkete (sealhulgas keerukad haldusmenetlused) all. 2016. aastal riigipõhise soovituse täitmisel võttis Rumeenia vastu mitu seadusandlikku akti haldusmenetluste lihtsustamiseks ning kodanike ja haldusasutuste suhtlemise hõlbustamiseks, ehkki need käsitlesid piiratud arvu menetlusi.

               (27)Korruptsioon püsib kõigil tasanditel ja takistab jätkuvalt äritegevust. Rumeenia tegi märkimisväärseid edusamme seoses suure osaga kohtusüsteemi reformist ja võitlusega suurkorruptsiooni vastu. Ent veel on vaja olulisi meetmeid nende valdkondade mureküsimuste lahendamiseks, et reformid oleksid jätkusuutlikud ja pöördumatud. Saavutatud on mõningast edu täiendavate meetmete väljatöötamisel korruptsiooni takistamiseks ja selle vastu võitlemiseks, ennekõike kohalikes omavalitsustes, ent 2016. aastal vastu võetud riikliku korruptsioonivastase strateegia tulemuslik rakendamine on endiselt silmitsi tõsiste probleemidega. Vajalikud on jõupingutused seoses kohtute sõltumatuse austamisega Rumeenia ühiskondlikus elus, kriminaal- ja tsiviilseadustike reformide lõpuleviimise ning kohtuotsuste tulemusliku täitmise tagamisega. Rumeenia saab soovitusi kohtureformi ja korruptsioonivastase võitluse kohta koostöö- ja jälgimiskorra raames. Seepärast Rumeenia riigipõhised soovitused neid valdkondi ei hõlma.

               (28)Komisjon on Euroopa poolaasta raames Rumeenia majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud tulemused 2017. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka lähenemisprogrammi ja riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Rumeeniale esitatud soovituste järelmeetmeid. Arvesse ei ole võetud mitte üksnes nende asjakohasust Rumeenia eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka vastavust ELi õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda tulevastesse riiklikesse otsustesse ELi tasandi panus ja tugevdada nii ELi üldist majandusjuhtimist.

               (29)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus
                  11
                selle kohta kajastub eelkõige soovituses 1,

               SOOVITAB Rumeenial võtta 2017. ja 2018. aastal järgmisi meetmeid.

               1.Tagada 2017. aastal nõukogu [XX] soovituse järgimine, et korrigeerida märkimisväärne kõrvalekaldumine keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamise kohandamiskavast. Jätkata 2018. aastal eelarvepoliitika edendamist kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti parandusliku osa nõuetega, mis tähendab olulist eelarvekohandust 2018. aastal. Tagada eelarveraamistiku täielik kohaldamine. Tugevdada maksukuulekust ja maksude kogumist. Võidelda mitteametliku töötamise vastu, muu hulgas tagades ühtsete kontrollide süstemaatilise kasutuse.

               2.Tõhustada sihipäraseid aktiveerimismeetmeid ja integreeritud avalikke teenuseid, keskendudes tööturust kõige kaugemal olijatele. Võtta vastu õigusaktid, millega võrdsustatakse meeste ja naiste pensioniiga. Töötada sotsiaalpartneritega konsulteerides välja miinimumpalga kehtestamise läbipaistev mehhanism. Parandada juurdepääsu kvaliteetsele tavaharidusele, eriti roma ja maapiirkondade laste puhul. Minna tervishoiuteenuste valdkonnas üle ambulatoorsele ravile ja piirata mitteametlikke makseid.

               3.Võtta vastu õigusaktid, et tagada professionaalne ja sõltumatu avalik teenistus, mis lähtub objektiivsetest kriteeriumidest. Tõhustada avaliku sektori investeerimisprojektide prioriteetide järjestamist ja ettevalmistamist. Tagada riikliku riigihangete strateegia õigeaegne, täielik ja jätkusuutlik rakendamine.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)
                  COM(2017) 522 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 ja P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  SWD(2017) 88 final.

                     (7)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1303/2013 (millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320)) artikkel 23.

                     (8)

                        COM(2014) 494 final.

                     (9)
                  Tsükliliselt kohandatud eelarvepositsioon, milles ei ole arvesse võetud ühekordseid ja ajutisi meetmeid ning mille komisjon on ümber arvutanud ühiselt kokku lepitud metoodikat kasutades

                     (10)
                  Valitsemissektori netokulud saadakse, kui valitsemissektori kogukuludest arvatakse maha intressikulud, liidu programmidele tehtavad kulutused, mis korvatakse täielikult liidu fondide tuludest, ja kaalutlusõigusevälised muudatused töötuskindlustushüvitise kuludes. Valitsemissektori rahastatud kapitali kogumahutused põhivarasse on jaotatud 4 aasta peale. Kaalutlusõigusel põhinevad tulumeetmed või õigusaktide kohane tulude suurendamine arvatakse sisse. Ühekordsed tulu- ja kulumeetmed arvatakse välja.

                     (11)
                  Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 2.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,18.5.2016
            COM(2016) 322 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Belgia 2016. aasta riiklikku reformikavaja esitatakse nõukogu arvamus Belgia 2016. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Belgia 2016. aasta riiklikku reformikava

                  ja esitatakse nõukogu arvamus Belgia 2016. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 5 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust
                  2
               ,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone
                  3
               ,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)26. novembril 2015 võttis komisjon vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi,
                  4
                mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2016) algust. Euroopa Ülemkogu kiitis oma 17.–18. märtsi 2016. aasta kohtumisel heaks iga-aastase majanduskasvu analüüsi prioriteedid. 26. novembril 2015 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande,
                  5
                milles nimetati Belgiat ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal päeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta
                  6
               . 18.–19. veebruaril 2016 kiitis Euroopa Ülemkogu soovituse heaks ja 8. märtsil 2016 võttis nõukogu selle vastu. Kuna Belgia rahaühik on euro ning majandus- ja rahaliidu riigid on üksteisega tihedalt seotud, peaks Belgia tagama kõnealuse soovituse täieliku ja õigeaegse täitmise.

               (2)26. veebruaril 2016 avaldati 2016. aasta aruanne Belgia kohta
                  7
               . Selles hinnati Belgia edusamme 14. juulil 2015 nõukogu vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel ja see sisaldas vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi. 8. märtsil 2016 esitas komisjon põhjaliku analüüsi tulemused
                  8
               . Komisjon järeldab oma analüüsi põhjal, et Belgias ei esine makromajanduslikku tasakaalustamatust. Lisaks nõrgale ekspordile esineb suur valitsemissektori võlakoormus, mis võib tulevikus riske tekitada. Hiljutised arengud osutavad siiski konkurentsi suurenemisele. Parandusmeetmed, mis hõlmasid palkade kärpimist ja sotsiaalkindlustusmaksete vähendamisi, on aeglustanud tööjõukulude kasvu. Valitsemissektori võlg ei vähene, kuid riskid näivad lühikeses perspektiivis olevat piiratud.

               (3)29. aprillil 2016 esitas Belgia oma 2016. aasta riikliku reformikava ja 2016. aasta stabiilsusprogrammi. Et võtta arvesse kõnealuste programmide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (4)Asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi käsitleti Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmitöös aastateks 2014–2020. Nagu on nähtud ette määruse (EL) nr 1303/2013 artikliga 23, võib komisjon juhul, kui on vaja toetada asjaomaste nõukogu soovituste täitmist, nõuda, et liikmesriik vaataks läbi oma partnerluslepingu ja asjaomased programmid ning teeks nende muutmise ettepanekud. Komisjon esitas täiendavad üksikasjad kõnealuse sätte kasutamise kohta suunistes selle kohta, kuidas rakendada meetmeid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhususe sidumiseks usaldusväärse majandusjuhtimisega
                  9
               .

               (5)2016. aasta stabiilsusprogramm osutab, et pagulaste erakorralisel sissevoolul 2015. ja 2016. aastal ning 2016. aastal võetud erakorralistel turvameetmetel on märkimisväärne mõju eelarvele, ning programmis esitatakse piisavad tõendid täiendavate eelarvekulude ulatuse ja olemuse kohta. Komisjoni arvamuse kohaselt ulatus abikõlblike täiendavate kulude summa 2015. aastal 0,03 %ni SKPst, samas kui 2016. aasta lisanduv mõju on pagulastega seotud kulude puhul hinnanguliselt 0,17 % SKPst ja turvameetmete puhul 0,12 % SKPst. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõike 1 ja artikli 6 lõike 3 sätted võimaldaksid põhimõtteliselt arvestada selle lisakuluga, sest pagulaste sissevool, samuti terrorismiohu tõsidus on ebatavalised asjaolud, nende mõju Belgia riigi rahandusele on märkimisväärne ning võimaldades kõrvale kalduda keskpika perioodi eesmärgi saavutamisest, ei seataks ohtu riigi rahanduse jätkusuutlikkust. Seepärast on nõutavat kohandust keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas 2015. aastaks vähendatud, et võtta arvesse pagulastega seotud lisakulusid. Lõplik hinnang 2016. aasta kohta, sealhulgas abikõlblike summade kohta, koostatakse 2017. aasta kevadel, lähtudes Belgia ametiasutuste esitatud vaatlusandmetest.

               (6)Belgia suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ja võlareegliga seotud üleminekukorda. Komisjon esitas 18. mail 2016 vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikele 3 aruande, kuna võis eeldada, et Belgia ei tee piisavaid edusamme võlareeglist kinnipidamiseks 2015. aastal. Analüüsi põhjal järeldati, et võlakriteerium tuleks lugeda täidetuks. 2016. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt on valitsusel kavas parandada järk-järgult nominaalset eelarvepositsiooni –2,6 %-lt SKPst 2015. aastal –0,2 %-le SKPst 2019. aastal. Keskpika perioodi läbivaadatud eelarve-eesmärk – struktuurselt tasakaalustatud eelarvepositsioon – on kavas saavutada 2018. aastaks. Ometi viitab ümberarvutatud
                  10
                struktuurne eelarvepositsioon, et 2018. aastal on struktuurne puudujääk 0,4 % SKPst. Stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse saavutama 2016. aastal haripunkti tasemel 106,2 % SKPst ja vähenema 2019. aastaks 99,6 %-ni. Neid eelarveprognoose toetav makromajanduslik stsenaarium on usutav, kuid kavandatud eelarvepuudujäägi eesmärkide saavutamiseks alates 2017. aastast võetavaid meetmeid ei ole piisavalt täpselt kirjeldatud. Komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi kohaselt varitseb oht, et 2016. aastal, ja kui poliitikat ei muudeta, siis ka 2016. ja 2017. aastal kokku kaldutakse märkimisväärselt kõrvale soovitatud kohandamisest. Kui jätta hinnangust välja pagulaste erakorralise sissevoolu ja erakorraliste turvameetmete mõju eelarvele, ei ole prognoositud kõrvalekaldumine 2016. aastal enam märkimisväärne. Samas ei suuda Belgia eeldatavasti 2016. aastal järgida võlareegliga seotud üleminekukorda ja 2017. aastal, pärast üleminekuperioodi lõppu, saavutada võla vähendamise sihttaset. Stabiilsusprogrammile antud hinnangu põhjal ja komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi arvesse võttes näeb nõukogu ohtu, et Belgia ei täida stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid. Seetõttu tuleb Belgial võtta 2016. ja 2017. aastal täiendavaid meetmeid nende nõuete täitmiseks.

               (7)Lisaks nõrgale ekspordile ja konkurentsivõimele esineb suur valitsemissektori võlakoormus. Välismajanduse tulemused on alates 2000. aastast halvenenud, mida tõendab ülemaailmse turuosa vähenemine, ja seda raskendab asjaolu, et eksport on peamiselt suunatud vähem dünaamilistele turgudele. Kuigi turuosa negatiivne suundumus on viimastel aastatel peatunud, on kumuleerunud kahjum endiselt märkimisväärne. Riigi ekspordivõimekust kahjustab ka turusegmentide spetsialiseerumine ja suurem hinnakonkurents. Seda on vägagi keeruline ühildada riigi suurte tööjõukuludega. Tööjõu ühikukulu on jõudsalt kasvanud madala tootlikkuse tulemusel ja eeskätt kiire palgatõusu tõttu. Viimane on tingitud palgakujundussüsteemi teatavatest erijoontest. Ühest küljest on reaalpalkade kasvumarginaalid seatud korduvalt liiga kõrgele. Teisest küljest ületas inflatsioon korduvalt ootusi ja inflatsiooni naaberriikides. Baasinflatsioonimäärade struktuursed erinevused Belgia ja naaberriikide vahel on põhjustatud peamiselt kiiremast teenusehindade kasvust ja jaeturu kesisest toimimisest. Selline inflatsioon kandus palkade automaatse indekseerimise üldise tava kaudu üle palkade kasvule. Üheskoos on need tegurid vähendanud tugevasti koordineeritud palgakujundussüsteemi tulemuslikkust. Selleks et peatada konkurentsivõime nõrgenemine ning selle negatiivne mõju ekspordile ja tööhõivele, on Belgia ametiasutused viimastel aastatel sekkunud palgakujundusprotsessi. On kehtestatud palkade kärpemeetmed, sealhulgas piirangud reaalpalkade kasvule ja palkade indekseerimissüsteemi tühistamine. Lisaks on vähendatud sotsiaalkindlustusmakseid. Kuid jätkusuutliku korrigeerimise tagamiseks on vaja palgakujundusraamistiku struktuurireforme, mis oleksid kooskõlas nõukogu viimaste aastate soovitustega. Kuigi valitsusel on kavas vaadata läbi Loi relative à la promotion de l’emploi et à la sauvegarde préventive de la compétitivité (1996. aasta seadus), millega nähakse sotsiaalpartneritele ette palganormi kehtestamine iga kahe aasta järel, on seni tehtud edusammud väikesed. Ametlikuma seose tagamine palkade ja tootlikkuse vahel aitaks säilitada tootlikkuse hiljutist tõusu ja hoida ära varasemate probleemide kordumise.

               (8)Teatavaid edusamme on tehtud tööturu üldise toimimise osas. On võetud meetmeid töötamise stiimulite suurendamiseks, et vähendada maksukiilu ja muuta töötushüvitiste süsteemi. Konkreetsete elanikkonnarühmade vahel valitsevate suurte tööhõiveerinevuste tulemuseks on endiselt tööjõu pidev alarakendamine, eelkõige madala kvalifikatsiooniga inimeste, noorte, eakamate ja sisserändajataustaga inimeste seas. Lisaks toovad piirmaksumäärad tööturule sisenemisel või taassisenemisel kaasa tööturult eemale jäämise ja madala palga lõksu teise sissetuleku teenijate ja teatavate leibkonnatüüpide jaoks, nt üksikud inimesed ja üksikvanemad. Seepärast on oluline viimistleda ja rakendada poliitikat, mis soodustab üleminekut tööturult eemalolemiselt või tööpuuduselt tööhõivele. Sotsiaalmajanduslikust taustast tingitud hariduslik ebavõrdsus on ELis kõrgeimate seas; nõrgad haridustulemused on osaliselt seletatavad sisserändajataustaga või madala kvalifikatsiooniga noorte puhul täheldatud mahajäämusega. Praegu teostatavate haridusreformide peaeesmärk on lahendada haridussüsteemist varakult lahkunud noorte, alushariduse ja lastehoiuga seotud probleemid. Reformidega loodetakse suurendada ka kutsehariduse kvaliteeti ja tähtsust. Need reformid võiksid lihtsustada sujuvamat üleminekut teadmistepõhisele ja teenusekesksemale majandusele ning vähendada oskuste mittevastavust nõudlusele ja püsivat tööjõupuudust teatavatel kutsealadel. Lisaks nõuavad vanemaealiste töötajate tööturu vähene aktiivsus ja madal tööhõivemäär poliitikat, mis edendaks aktiivsena vananemist ja toetaks tööturu nõudlust vanemaealiste töötajate järele. Samuti võiksid olla põhjendatud täiendavad maksumeetmed tööle asumise hõlbustamiseks.

               (9)Ka on veel märkimisväärselt arenguruumi, et parandada välise konkurentsivõime seda osa, mis ei ole seotud kuludega. Selleks et säilitada ja parandada heaolu, tuleb panna suuremat rõhku tootlikkuse kasvule ja investeeringutele teadmistepõhisesse kapitali. See eeldab pidevat pürgimist väärtusahelas kõrgemal asuvate toodete ja nendega seotud teenuste poole, parandades innovatsioonitulemusi ja kasutades teadus- ja arendustegevuse tulemusi. Hoolimata kvaliteetsest avaliku sektori teadussüsteemist on Belgias suhteliselt vähe kiirestikasvavaid ettevõtteid innovaatilistes sektorites. Lisaks kahjustab ettevõtluskliimat haldus- ja regulatiivne koormus, mis pärsib ettevõtete loomist ja laienemist. Osalusega seotud nõuded ning hääleõiguse, õigusliku vormi ja multidistsiplinaarse tegevusega seotud piirangud pidurdavad äriteenuste turu dünaamikat. Tegevuspiirangutel ja jaemüüjate suhtes kehtivatel asutamispiirangutel on samasugune mõju jaemüügisektorile. Peale selle esineb puudusi õigussüsteemi tõhususe valdkonnas, millele lisandub info- ja kommunikatsioonitehnoloogia aeglane levik. Üheskoos loovad need tegurid erainvesteeringutele märkimisväärseid tõkkeid. Nõuetele mittevastav taristu ja pikaajalised kitsaskohad vähendavad tootlikkuse kasvu ja investeeringuid. Kõige pakilisem vajadus investeeringute järele on transpordivõrgustikus. Tänu Belgia geograafilisele asukohale ja rahvusvaheliste organisatsioonide kohalolule on riigil õnnestunud ligi meelitada mitmeid jaotus- ja logistikakeskusi ning mitmesuguste ettevõtete rahvusvahelisi peakontoreid. Siiski on tipptunni liiklusummikud kasvav probleem, mis kahjustab riigi ligitõmbavust välisinvestorite jaoks ning tekitab suuri majanduslikke ja keskkonnakulusid. Belgia ei saavuta tõenäoliselt oma kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise 2020. aasta eesmärki ja kannatab tõsiste õhusaaste probleemide all. Võttes arvesse majandustegevuse suurt kontsentreeritust pealinna ja sadamate ümbruses, on kõige kiireloomulisemad probleemid raudtee- ja maanteetranspordi põhitaristu ajakohastamine ning puuduvate ühenduste loomine peamiste majanduskeskuste vahel. Samal ajal on oluline tegeleda tipptunni liiklusummikutega, tõhustades avalikke transporditeenuseid, optimeerides liikluskorraldust ning kõrvaldades turumoonutused ja negatiivsed maksusoodustused, nagu ametiautode sooduskohtlemine.

               (10)Samuti on probleeme omamaise elektritootmise piisavusega ja energiavarustuse kindlusega üldiselt. Korduvatest katkestustest häiritud Belgia vananevad tuumarajatised on muutunud ebausaldusväärseteks energiaallikateks, samas kui tuumarajatiste järkjärgulise sulgemise ajakava korduv muutmine on tekitanud olukorra, mis ei soosi pikaajalisi investeerimisotsuseid. See omakorda on tinginud suurema impordi ja kahjustab energiavarustuse kindlust üha enam. Kuigi lühiajalise varustuskindluse riskid on väiksemad, on vajadus pikaajaliste investeeringute järele endiselt märkimisväärne. Lisaks uuele olulisele omamaisele tootmissuutlikkusele ja järjest parematele energiaühendustele on vaja arukaid võrke, et arendada välja nõudluse juhtimine. Võttes arvesse energiasektori suurtele projektidele kulunud märkimisväärset aega ja suurt vajadust asendusvõimsuse järele järgmisel kümnendil, on vaja kiirelt tegutseda, eelkõige tagada sobiv õigusraamistik, mis võimaldab edendada tootmisvõimsust.

               (11)Belgia on teinud mõningaid edusamme maksusüsteemi reformimisel, eelkõige nihutades makse tööjõult muudele maksubaasidele, mis järk-järgult vähendab tööjõu maksukiilu. Üksikisiku tulumaksu ja töötajate sotsiaalkindlustusmaksete vähendamine aitavad samuti lõhet vähendada. Sellest hoolimata on maksusüsteem jätkuvalt keeruline, lisaks kahjustavad maksubaasi konkreetsed erandid, vähendamised ja vähendatud maksumäärad. Mõnel juhul on tegemist maksutulu vähenemise, majanduslike moonutuste ja suure halduskoormusega. Samuti ei näi maksukoormuse nihutamine olevat eelarve seisukohast neutraalne. Maksusüsteemi ülesehitust saaks tunduvalt parandada, laiendades maksubaasi ning võimaldades madalamaid maksumäärasid ja tekitades vähem moonutusi. Rohkesti on maksukoormuse nihutamise potentsiaali ka seoses keskkonnamaksuga, võttes aluseks muu hulgas ametiautode sooduskohtlemise ja kütuseostukaardid, mis suurendavad saastet, ummikuid ja kasvuhoonegaaside heiteid.

               (12)Viimastel aastatel on Belgia teinud olulisi edusamme pensionisüsteemi reformimisel. Vastavalt 10. augusti 2015. aasta seadusele pensioniea tõstmise kohta kehtestati ennetähtaegselt pensionile jäämise tingimustega ja toitjakaotuspensionide vanuse alampiiriga uus vanuse alampiir ja tööstaaži kriteeriumid tavapensionide puhul. Kuid isegi pärast hiljutisi reforme on pensionikulude osatähtsuse kavandatud suurenemine endiselt märkimisväärne. Varasemate soovituste kohaselt vähendaks pensioniea automaatne sidumine oodatava eluea muutumisega keskpikas ja pikemas perspektiivis jätkusuutlikkuse riske. Sellega seoses on valitsus teatanud oma kavatsusest võtta kasutusele punktisüsteemil põhinev pensionisüsteem, mida saaks automaatselt kohandada, et võtta arvesse demograafilisi suundumusi. Neid probleeme jälgitakse Euroopa poolaasta raames hoolega ka edaspidi.

               (13)Komisjon on Euroopa poolaasta raames analüüsinud põhjalikult Belgia majanduspoliitikat ja avaldanud selle tulemused 2016. aasta riigipõhises aruandes. Ta on hinnanud ka stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Belgiale esitatud soovituste alusel võetud meetmeid. Arvesse on võetud nende asjakohasust Belgia eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast ning vastavust ELi õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda tulevastesse riiklikesse otsustesse ELi tasandi panus ja tugevdada nii ELi üldist majandusjuhtimist. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1–3.

               (14)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus
                  11
                selle kohta kajastub eelkõige soovituses 1,

               SOOVITAB Belgial võtta 2016.–2017. aastal järgmisi meetmeid:

               1.Saavutada 2016. ja 2017. aastal eelarve kohandamine vähemalt 0,6 % SKPst keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suhtes. Kasutada juhuslikke tulusid, et kiirendada valitsemissektori võla vähendamist. Leppida kokku teostatavas eelarve-eesmärkide jaotuses kõigi valitsemissektori tasandite vahel. Lihtsustada maksusüsteemi ja kõrvaldada moonutavad maksukulud.

               2.Konsulteerides sotsiaalpartneritega, teostada konkurentsivõimet ja tööhõivet käsitleva 1996. aasta seaduse kavandatud läbivaatamine. Tagada palkade areng kooskõlas tootlikkusega. Tagada tööturu aktiviseerimispoliitika tõhusus. Jätkata kutseharidus- ja -koolitusreforme ning pakkuda täiendõpet, eelkõige sisserändajataustaga inimestele.

               3.Edendada innovatsioonisuutlikkust, eelkõige soodustada investeeringuid teadmistepõhisesse kapitali. Suurendada äriteenuste sektori ja jaemüügisektori konkurentsivõimet, kõrvaldades põhjendamatud asutamis- ja tegevuspiirangud. Kõrvaldada transporditaristu investeeringute ja energiatootmise suutlikkuse probleemid.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)
                  COM(2016) 322 (final).

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 ja P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 (final).

                     (5)
                  COM(2015) 691 (final).

                     (6)
                  COM(2015) 692 (final).

                     (7)
                  SWD(2016) 71 (final)

                     (8)
                  COM(2016) 95 (final).

                     (9)
                  COM(2014) 494 (final).

                     (10)
                  Komisjon on teinud struktuurse eelarvepositsiooni ümberarvutuse stabiilsusprogrammist saadud teabe põhjal ja ühiselt kokkulepitud metoodikat järgides.

                     (11)
                  Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,18.5.2016
            COM(2016) 336 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Luksemburgi 2016. aasta riiklikku reformikavaja esitatakse nõukogu arvamus Luksemburgi 2016. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Luksemburgi 2016. aasta riiklikku reformikava

                  ja esitatakse nõukogu arvamus Luksemburgi 2016. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 5 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust
                  2
               ,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone
                  3
               ,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)Komisjon võttis 26. novembril 2015 vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi,
                  4
                mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2016) algust. Euroopa Ülemkogu kiitis oma 17.–18. märtsi 2016. aasta kohtumisel heaks iga-aastase majanduskasvu analüüsi prioriteedid. 26. novembril 2015 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande,
                  5
                milles ei nimetatud Luksemburgi ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal päeval võttis komisjon vastu soovituse nõukogu soovituse kohta, milles käsitletakse euroala majanduspoliitikat
                  6
               . 18.–19. veebruaril 2016 kiitis Euroopa Ülemkogu soovituse heaks ja 8. märtsil 2016 võttis nõukogu selle vastu. Kuna Luksemburgi rahaühik on euro ning majandus- ja rahaliidu riigid on üksteisega tihedalt seotud, peaks Luksemburg tagama kõnealuste soovituste täieliku ja õigeaegse täitmise.

               (2)26. veebruaril 2016 avaldati 2016. aasta aruanne Luksemburgi kohta
                  7
               . Selles hinnati Luksemburgi edusamme 14. juulil 2015 nõukogu vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel ja strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel.

               (3)29. aprillil 2016 esitas Luksemburg oma 2016. aasta riikliku reformikava ja 2016. aasta stabiilsusprogrammi. Et võtta arvesse kõnealuste programmide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (4)Asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi on võetud arvesse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 2014.–2020. aasta programmide koostamisel. Nagu on nähtud ette määruse (EL) nr 1303/2013 artikliga 23, võib komisjon juhul, kui on vaja toetada asjaomaste nõukogu soovituste täitmist, nõuda, et liikmesriik vaataks läbi oma partnerluslepingu ja asjaomased programmid ning teeks nende muutmise ettepanekud. Komisjon esitas täiendavad üksikasjad kõnealuse sätte kasutamise kohta suunistes selle kohta, kuidas rakendada meetmeid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhususe sidumiseks usaldusväärse majandusjuhtimisega
                  8
               .

               (5)Luksemburgis rakendatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa. 2016. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt kavatseb valitsus hoida eelarve 2017. aastal tasakaalus, seejärel kerges ülejäägis ja saavutada 2020. aastaks ülejääk 0,4 % SKPst. Keskpika perioodi eelarve-eesmärk täidetakse kogu programmiperioodi jooksul. Oma stabiilsusprogrammis teatas Luksemburg, et keskpika perioodi eelarve-eesmärki muudetakse: 2016. aastani struktuurne ülejääk 0,5 % SKPst ja alates 2017. aastast struktuurne puudujääk 0,5 % SKPst. Stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse 2020. aastaks järk-järgult suurenema 23,5 %-ni SKPst. Eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on usutav ning 2017. ja 2018. aasta osas positiivne. Komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi põhjal peaks struktuurne ülejääk vähenema 2016. aastal 1,4 %-ni SKPst ja 2017. aastal 0,3 %-ni SKPst ning seega keskpika perioodi eelarve-eesmärki ületama. Võimalikke tulevasi kõrvalekaldeid hinnatakse, lähtudes nõudest hoida struktuurne eelarvepositsioon keskpika perioodi eelarve-eesmärgi juures, pidades meeles vajadust tagada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus, eelkõige pensionide valdkonnas. Nõukogu on stabiilsusprogrammile antud hinnangu põhjal ja komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi arvesse võttes seisukohal, et Luksemburg täidab eeldatavasti stabiilsuse ja kasvu pakti sätted.

               (6)Luksemburgi ametiasutused on teatanud 2017. aastal eeldatavasti jõustuva ulatusliku maksureformi põhisuunad. Selle reformiga nähakse ette muudatused peamiselt otsese maksustamise valdkonnas nii üksikisikute kui ka äriühingute jaoks. Reformi eesmärk on järk-järgult vähendada äriühingu tulumaksumäära (konkurentsi suurendamiseks) ja muuta üksikisiku tulumaks astmelisemaks (õigluse suurendamiseks). Samas on oht, et teatavate maksukulude suurenemine, eelkõige seoses eluasemega, kahandab maksubaasi. Ka teatavad rahvusvahelised arengusuunad võivad mõjutada Luksemburgi maksusüsteemi ülesehitust ja toovad esile vähemalt ühe osa maksutulude hapruse. Maksutulude prognoositavuse tagamiseks on võimalik maksubaasi veelgi laiendada, seda eelkõige kehtiva madala kinnisvaramaksu läbivaatamise ja alternatiivsete maksukogumise allikate, sealhulgas keskkonnamaksude parema ärakasutamise kaudu. Sellega seoses lubaks intellektuaalomanditulude maksustamise erikorra tühistamine äriühingu tulumaksubaasi mõnevõrra laiendada. Euroopa poolaasta raames jälgitakse ka edaspidi hoolega maksureformide vastuvõtmist ja rakendamist.

               (7)Luksemburgi ametiasutused on püüdnud majandust mitmekesistada, tunnistades riske, mis kaasnevad suure sõltuvusega finantssektorist. Võttes arvesse riigi suuri tööjõukulusid, pakuvad suurema lisandväärtusega tegevused potentsiaali luua alternatiivseid majanduskasvuallikaid. Seepärast sõltub Luksemburgi majanduse edukas mitmekesistamine suuresti sellistest sektoritest, mis on tööjõukulude taseme suhtes vähem tundlikud. Need põhinevad enamjaolt teadusuuringutel ja innovatsioonil, mis on sageli tehnoloogiamahukad ja teadmistepõhised. Juba niigi eduka finantssektorivälise sektori edasine laiendamine aitaks samuti majandust mitmekesistada. Majandusarengut pärssivate olemasolevate investeerimis- ja innovatsioonitõkete vähendamine või kõrvaldamine päästaks valla innovatsioonipotentsiaali ja soodustaks mitmekesistamist. Kuigi avaliku sektori investeeringud on üle euroala keskmise, on erainvesteeringud ebatõhusad. Majanduskasvu väljavaadete seisukohast on oluline hoida investeeringud kõrgel tasemel. Riigipõhise aruande analüüs näitab, et Luksemburgi õigusaktid on äriteenuste ja jaekaubandusettevõte jaoks kõige piiravamad ELis. Peamised piirangud on osalusega seotud nõuded, hääleõigus ja valdkondadevahelised piirangud äriteenuste sektorile, samuti jaemüügisektori suhtes kehtivad asutamis- ja tegevuspiirangud.

               (8)Eluaseme hindade pidev tõus viimastel aastakümnetel koos lähiaastateks prognoositud tugeva rahvastiku- ja tööhõivedünaamikaga võib saada takistuseks rahvastiku ja tööjõu kavandatud kasvule. See väljavaade on isegi tõenäolisem, kuna majandus sõltub suuresti naaberriikidest pärit kõrge kvalifikatsiooniga töötajatest, kelle osakaal kogutööhõivest on ligikaudu üks kolmandik. Elamukinnisvara hindade dünaamilisus on ajendatud nõudluse ja pakkumise vahelisest ebakõlast, eelkõige kättesaadavate ja taskukohaste eluasemete puudusest. Uusehitiste jaoks vajaliku maa ebapiisav kättesaadavus ja kesine haldussuutlikkus ehituslubade andmisel vähendavad eluasemete paindlikku pakkumist. Suur osa kehtiva poliitika raames ettenähtud maksusoodustustest kapitaliseeritakse tõenäoliselt eluaseme hindadesse, võttes arvesse jäika pakkumist eluasemeturul. Jõupingutusi taskukohaste hindadega sotsiaalkorterite pakkumisel saaks suurendada. Praegune eluasemeturg mitte ainult ei takista leibkondadel Luksemburgi elama asumist, vaid ka teravdavad liiklusummikute ja saaste probleeme. Rahvastiku vananemist käsitlevas 2015. aasta aruandes esitatud uued demograafilised prognoosid avaldavad survet kõrvaldada kitsaskohad investeeringutelt transpordi ja eluaseme valdkonnas ning neid tuleks kajastada neljas tulevases valdkondlikus kavas (eluasemed, transport, majandustegevuspiirkonnad ja rohealad).

               (9)Majanduse mitmekesistamist võib takistada asjaolu, et palgakasv mõnes sektoris ei ole kooskõlas tootlikkuse arenguga. See piirab sihtsektoreid, peamiselt suure lisandväärtusega sektoreid veelgi enam. Viimase kümne aastaga on Luksemburgis tööjõu ühikukulu suurenenud kiiremini kui enamikus euroala liikmesriikides. Kogu majandust hõlmav palkade automaatne indekseerimine piirab palgalõhet eri sektorite vahel, mistõttu tööviljakuse erinevusi ei pruugita arvesse võtta. Pikka aega kestnud madala inflatsiooni tõttu on palkade automaatne kohandamine siiski edasi lükkunud ja selle tulemusel on palkade areng olnud mõõdukas. Paralleelselt kesise palgatõusuga ja toodangu hüppelise kasvuga on kulupõhine konkurentsivõime vähenenud. Sellega seoses on palgasuundumuste jälgimine põhjendatud.

               (10)Pikemas perspektiivis kujutavad ohtu elanikkonna vananemisega seotud kulud, eelkõige pensionikulud. Luksemburgis on tehtud mõningaid edusamme, et kaotada lõhe seadusjärgse ja tegeliku pensionile jäämise ea vahel, piirates ennetähtaegselt pensionile jäämise iga. 2015. aasta juulis esitati parlamendile seaduseelnõu ennetähtaegselt pensionile jäämise skeemide muutmiseks. Kuigi üks pensioniskeem tühistati, siis juurdepääsu muudele ennetähtaegselt pensionile jäämise skeemidele hõlbustati. 2015. aasta juulis võeti vastu töövõimetute töötajate ümberklassifitseerimise seadus ja seda rakendatakse alates 1. jaanuarist 2016. Seadusega suurendati töövõimetute töötajate võimalusi jääda tööturule, mistõttu vähenes nende inimeste arv, kes oleksid ennetähtaegselt pensionile jäämise skeemiga liitunud. Ennetähtaegselt pensionile jäämine on laialt levinud ja stiimulid kauem töötada piiratud. Luksemburgil puudub tegelik strateegia selle kohta, kuidas vanemaid töötajad kauem tööturul hoida ning kuidas neile pakkuda stiimuleid ja oskusi tööturule tagasi tulemiseks. „Tööea pakt“, mille eesmärk soodustada eakamate töötajate edasist töötamist ettevõtetes, kus on üle 150 töötaja, on veel parlamendis arutusel.

               (11)2012. aasta pensionireformi kohaselt tuleks pensionisüsteemi pikaajalist jätkusuutlikkust jälgida ja hinnata iga viie aasta järel alates reformi vastuvõtmisest. Valitsus kinnitas oma kavatsust teha hindamine algselt plaanitud 2017. aasta asemel pigem 2016. aastal ja moodustas pensioni töörühma, kelle ülesanne on hindamine teostada. Edasiminekut ei ole toimunud varemalt nõukogu antud soovituse osas siduda seadusjärgne pensioniiga oodatava elueaga. Luksemburg on ainus liikmesriik, kus seadusjärgset ja ennetähtaegselt pensionile jäämise iga ei ole 2013.–2060. aastal kavas tõsta. Rahvastiku vananemist käsitlevas 2015. aasta aruandes esitatud elanikkonna vananemisega seotud kulusid on allapoole korrigeeritud, kuid läbivaatamist on peamiselt seletatud vaid soodsamate demograafiliste prognoosidega ning ühtegi uut reformi ei ole vastu võetud. Isegi pärast läbivaatamist on pensionikulude prognoositav kasv ELi kõrgeim. Lisaks peab Luksemburg toime tulema pikaajalise hoolduse kulude prognoosikohase suurenemisega, mis osakaaluna SKPst on kõigi liikmesriikide üks kõrgemaid. See omakorda on tingitud ülalpeetava elanikkonna osakaalu suurimast prognoositavast kasvust 2060. aastaks ELis. On tehtud ettevalmistusi reformiks, et tagada pikaajalise hoolduse kindlustuse pikaajaline jätkusuutlikkus.

               (12)Komisjon on Euroopa poolaasta raames analüüsinud põhjalikult Luksemburgi majanduspoliitikat ja avaldanud selle tulemused 2016. aasta riigipõhises aruandes. Ta on hinnanud ka stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Luksemburgile esitatud soovituste alusel võetud meetmeid. Arvesse on võetud nende asjakohasust Luksemburgi eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast ning vastavust ELi õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda tulevastesse riiklikesse otsustesse ELi tasandi panus ja tugevdada nii ELi üldist majandusjuhtimist. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1 ja 2.

               (13)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu Luksemburgi stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja on arvamusel,
                  9
                et Luksemburg täidab eelduste kohaselt stabiilsuse ja kasvu pakti,

               SOOVITAB Luksemburgil võtta 2016.–2017. aastal järgmisi meetmeid:

               1.Tagada riiklike pensionide pikaajaline jätkusuutlikkus, piirates ennetähtaegselt pensionile jäämise iga, sidudes seadusjärgse pensioniea oodatava elueaga ja suurendades töötajate stiimuleid kauem töötada.

               2.Kõrvaldada investeeringuid ja innovatsiooni takistavad asjaolud, mis piiravad majanduslikku arengut äriteenuste sektoris. Käsitleda eluasemeinvesteeringuid takistavaid kitsaskohti.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)
                  COM(2016) 336 (final).

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 ja P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 (final).

                     (5)
                  COM(2015) 691 (final).

                     (6)
                  COM(2015) 692 (final).

                     (7)
                  SWD(2016) 84 (final)

                     (8)
                  COM(2014) 494 (final).

                     (9)
                  Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,13.5.2015
            COM(2015) 262 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Itaalia 2015. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Itaalia 2015. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Itaalia 2015. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Itaalia 2015. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 5 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta,
                  2
                eriti selle artikli 6 lõiget 1,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust
                  3
               ,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone
                  4
               ,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus tööhõive ja majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel. Strateegia keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

               (2)Nõukogu võttis 13. juulil 2010 komisjoni ettepanekute põhjal vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta. Neid kahte dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks ning liikmesriikidel paluti neid oma majandus- ja tööhõivepoliitikas arvesse võtta.

               (3)Nõukogu võttis 8. juuli 2014 vastu soovituse Itaalia 2014. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Itaalia 2014. aasta ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta. Kooskõlas määrusega (EL) nr 473/2013
                  5
                esitas komisjon 28. novembril 2014 arvamuse Itaalia 2015. aasta eelarvekava kohta
                  6
               .

               (4)28. novembril 2014 võttis komisjon vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi,
                  7
                mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2015) algust. Samal päeval võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande,
                  8
                milles nimetati Itaaliat ühe liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

               (5)Euroopa Ülemkogu kiitis 18. detsembril 2014 heaks prioriteedid investeeringute suurendamise, struktuurireformide kiirendamise ning vastutustundliku ja kasvu soodustava eelarve konsolideerimise tagamiseks.

               (6)26. veebruaril 2015 avaldas komisjon Itaalia 2015. aasta riigiaruande
                  9
               . Riigiaruandes hinnati Itaalia edusamme 8. juulil 2014. vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel. Riigiaruanne hõlmab ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjaliku analüüsi tulemusi. Komisjoni analüüsi põhjal võib järeldada, et Itaalias esineb ülemäärane makromajanduslik tasakaalustamatus, mis nõuab otsustavaid poliitikameetmeid ja erijärelevalvet. Eelkõige on oluline tegeleda püsivalt madala tööviljakuse ja nõrga konkurentsivõime algpõhjustega ning vähendada valitsemissektori võlga. Itaalia majanduse suurust silmas pidades on eriti oluline võtta meetmeid, et vähendada võimalikku negatiivset mõju Itaalia majandusele ning majandus- ja rahaliidule laiemalt.

               (7)28. aprillil 2015 esitas Itaalia oma 2015. aasta riikliku reformikava ja 2015. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (8)Itaalia suhtes kohaldatakse stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning võlareegliga seotud üleminekukorda aastatel 2013–2015. Komisjon esitas 27. veebruaril 2015 vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikele 3 aruande, kuna võis eeldada, et Itaalia ei tee piisavaid edusamme võlareeglist kinnipidamiseks aastatel 2014–2015. Analüüsis järeldati, et võlakriteeriumi tuleks pidada selleks ajaks täidetuks.

               (9)Pärast kevadprognoosi tähtpäeva, 30. aprillil 2015 tegi Itaalia konstitutsioonikohus otsuse, milles kuulutas ajutise suuremate pensionide indekseerimata jätmise aastatel 2012–2013 põhiseadusevastaseks. Kõnealuse kohtuotsuse täpne mõju eelarvele sõltub sellest, kuidas Itaalia valitsus otsust täidab, kuid seda tuleb veel täpsustada. Uut teavet arvesse võttes võib hiljem osutuda põhjendatuks ettekande koostamine vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikele 3. Täpsete andmete puudumisel ja täiendavaid selgitusi oodates võib praegu üldjoontes lähtuda veebruaris esitatud aruande järeldustest.

               (10)Oma 2015. aasta stabiilsusprogrammis taotles Itaalia 2016. aastal keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks nõutud kohandamiskavast ajutist kõrvalekaldumist 0,4 protsendipunkti võrra SKPst, et võtta arvesse kavandatud olulisi struktuurireforme, millel on positiivne mõju riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele. Nende reformide aluseks olevad andmed on esitatud Itaalia 2015. aasta riiklikus reformikavas. Reformikavas esitatud valdkonnad, millel on mõju riigi rahanduse jätkusuutlikkusele, on järgmised: i) avalik haldus ja lihtsustamine; ii) toote- ja teenuseturud; iii) tööturg; iv) õigusemõistmine tsiviilasjades; v) haridus; vi) maksukoormuse nihutamine ja vii) kulude läbivaatamine rahastamismeetmena. Ametiasutuste hinnangul on 2020. aastaks reformide mõju reaalsele SKPle 1,8 protsendipunkti, mis tundub usutav. Kui reformid rakendatakse täielikult ja õigeaegselt, on neil positiivne mõju riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. Tingimusel, et Itaalia valitsus võtab 2015. aastal vajalikke meetmeid eesmärgiga nõuetekohaselt tasakaalustada eespool nimetatud konstitutsioonikohtu otsuse püsivat mõju tagamaks, et: i) Itaalia suhtes kohaldatakse ka edaspidi stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa; ii) säilitatakse nõuetekohane kindlusvaru seoses aluslepingu kontrollväärtusega ja iii) keskpika perioodi eesmärk saavutatakse stabiilsusprogrammi nelja-aastase kestuse jooksul, täidab Itaalia praeguse hinnangu kohaselt taotletud ajutise kõrvalekalde võimaldamise tingimusi 2016. aastal, eeldusel et ta viib nõuetekohaselt ellu kokkulepitud reforme, mida jälgitakse Euroopa poolaasta raames.

               (11)2015. aasta stabiilsusprogrammis on kavandatud, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk väheneb järk-järgult, jõudes 2015. aastal 2,6 %ni SKPst ja 2018. aastal 1,8 %ni SKPst. 2015. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt kavatseb valitsus saavutada keskpika perioodi eesmärgi – struktuurselt tasakaalus eelarvepositsiooni – aastaks 2017. Ümberarvutatud struktuurne eelarvepositsioon
                  10
                saavutab keskpika perioodi eesmärgi siiski 2018. aastal. Keskpika perioodi eesmärgi saavutamine 2017. aastaks näib olevat asjakohane, võttes arvesse struktuurireformi kohaldamise klauslit ja 2015. aasta stabiilsusprogrammis sätestatud kohustusi.

               (12)Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks olema suurim 2015. aastal, ulatudes 132,5 %ni SKPst, ja seejärel peaks see järk-järgult vähenema ligikaudu 120 %ni SKPst 2019. aastal. Eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on usutav. Valitsus ei ole veel kindlaks määranud täiendavaid kulukärpeid, mis võimaldavad tal 2016. aastal vältida juba vastu võetud käibemaksumäära tõstmist.

               (13)Itaalia peaks 2015. aastal parandama oma struktuurset eelarvepositsiooni 0,25 % võrra SKPst. Komisjoni 2015. aasta kevadprognoosi kohaselt on 2015. aastal kavandatud struktuuriline kohandus keskpika perioodi eesmärgi suunas 0,3 % SKPst kooskõlas Itaalia kohustustega stabiilsuse ja kasvu pakti ennetusliku osa alusel. Itaalia peaks 2016. aastal parandama oma struktuurset eelarvepositsiooni vähemalt 0,1 % SKPst, võttes arvesse struktuurireformi klausli alusel lubatud kõrvalekallet. Kuid eeldusel, et poliitikat ei muudeta, halveneb komisjoni prognoosi kohaselt struktuurne eelarvepositsioon 0,2 %ni SKPst, mille tulemusena on mõningase kõrvalekalde oht. Seetõttu on vaja võtta täiendavaid meetmeid. Nõukogu on stabiilsusprogrammile antud hinnangu põhjal ja komisjoni 2015. aasta kevadprognoosi arvesse võttes seisukohal, et on oht, et Itaalia ei täida stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid.

               (14)Kuigi Itaalia ametiasutuste esitatud ulatusliku erastamisprogrammi rakendamine andis oodatud panuse Itaalia jaoks peamiseks ülesandeks olevatesse võlga vähendavatesse meetmetesse, tekkis 2014. aastal viivitusi. Selle tulemusena ulatusid erastamistulud 2014. aastal 0,2 %ni SKPst ja seatud eesmärk 0,7 % aastas jäi saavutamata.

               (15)Viimase aasta jooksul on Itaalia võtnud otsustavaid meetmeid, et leevendada tööjõu maksukoormust, mis on siiski veel kõrge. Maksukulude hulk ja ulatus, eelkõige vähendatud käibemaksumäärad, on ikka veel liiga suur. Kinnisvara maksustamisel on maareformi elluviimisel tehtud vaid tagasihoidlikke edusamme ja reformi raames on eriti vajalik vaadata läbi aegunud katastriandmed. Lisaks ei ole tegeletud keskkonnamaksude läbivaatamise ega keskkonnakahjulike toetuste kaotamisega. Itaalia on moodustanud keskkonnamaksude komitee. Neid küsimusi käsitletakse maksureformi seaduses, mille rakendamine on seadusandlike dekreetide puudumise tõttu siiski edasi lükkunud. Hoolimata mõningatest meetmetest selles valdkonnas vähendavad Itaalias maksusüsteemi tõhusust püsivalt väike ja kulukas maksukuulekus ning suur maksudest kõrvalehoidumine (mis ulatub valitsuse hinnangul aastas 91 miljardi euroni ehk 5,6 %ni SKPst). Valitsus on võtnud meetmeid, et tagada maksudeklaratsioonide täpsus, kuid need meetmed tuleb muuta täielikult toimivaks.

               (16)Kõigil valitsemissektori tasanditel on saavutatud vaid piiratud edu, et tagada avaliku sektori kulutuste tõhususe ja kvaliteedi püsiv paranemine. Õigusaktidega ettenähtud kokkuhoid eelarves, sealhulgas piirkondlikul ja kohalikul tasandil, ei saavuta 2014. aasta riiklikus reformikavas ettenähtud taset. Asjaolu, et kulude läbivaatamine ei ole veel eelarvemenetluse lahutamatu osa, mõjutab üldise pikaajalise eelarvemenetluse tõhusust. ELi rahaliste vahendite haldamises esinevad endiselt suured puudujäägid, eelkõige lõunapoolsetes piirkondades. Sadamaid ja logistikat käsitlev riiklik strateegiakava on ettevalmistamisel, kuid selleks, et parandada sadamate haldamist ja nende ühendusi sisemaaga, on võetud vaid osalisi meetmeid.

               (17)Itaalia avalik haldus on endiselt äärmiselt ebatõhusus, mis mõjutab negatiivselt ettevõtluskeskkonda ja riigi suutlikkust reforme tulemuslikult ellu viia. Tehtud on jõupingutusi, et parandada institutsioonilist raamistikku ja avaliku halduse üldist kvaliteeti, ning need jõupingutused jätkuvad. 2015. aasta lõpuks on kavas ellu viia kaugeleulatuv põhiseaduse reform, mille üks eesmärke on eelkõige täpsustada ülesannete jaotust eri valitsustasandite vahel. Laiaulatuslik avaliku halduse reform, mille raames tegeletakse personali voolavuse, liikuvuse ja hüvitiste küsimustega, on pooleli. Ehkki on võetud hulk meetmeid, et suurendada läbipaistvust ja riikliku korruptsioonivastase asutuse volitusi, ei ole ikka veel läbi vaadatud hagi aegumist käsitlevaid õigusnorme, mida teised rahvusvahelised organisatsioonid peavad Itaalia korruptsioonivastase võitluse üheks alustalaks. Viimastel aastatel on tehtud olulisi samme, et parandada õiguskaitse kättesaadavust, vaadates läbi kohtumajade geograafilise jaotuse ja luues erikohtud, ning et vähendada kohtumenetluste arvu, edendades vaidluste kohtuvälist lahendamist. Kohtumenetluste kestus on endiselt suur probleem ja elluviidud reformide tulemusi tuleb veel oodata.

               (18)Alates 2008. aasta lõpust on viivislaenude suhtarv Itaalia pangandussektoris järsult suurenenud, peamiselt seoses pankade nõuetega muude äriühingute vastu. Seni on langenud väärtusega varade väljaselgitamise määr olnud liiga madal ja nende realiseerimine on jäänud tagasihoidlikuks. See on osaliselt tingitud Itaalia erasektori raskustes võlaturu mahajäämusest. Hiljuti vastuvõetud õigusaktid on suunatud puuduste kõrvaldamisele suurimate ühistupankade (banche popolari) üldjuhtimises, kuid sihtasutuste ja väikeste ühistupankade (banche di credito cooperativo) rolli käsitletakse mittesiduvates ja isereguleeruvat laadi kokkulepetes. Itaalia pangandussektori edasine restruktureerimine ja konsolideerimine on õigustatud, et parandada finantsvahenduse tõhusust ja toetada majanduse elavdamist.

               (19)Laiaulatuslik tööturu reformimise seadus, tööseadus, võeti vastu 2014. aasta detsembris ja see järgib varasemate reformidega võetud suunda. Eelkõige nähakse sellega ette muudatused tööhõive kaitset käsitlevates õigusaktides, töötushüvitiste süsteemis, aktiivse ja passiivse tööturupoliitika juhtimises ja toimimises ning töö- ja pereelu ühitamises. Selle seaduse tulemuslik rakendamine sõltub suurel määral vajalike seadusandlike rakendusdekreetide vastuvõtmisest. Need käsitlevad töötasu täiendamise skeemi kasutamist, lepinguliste kokkulepete läbivaatamist, töö- ja eraelu ühitamist ning aktiivse tööturupoliitika tugevdamist. Endiselt on ainult üksikud ettevõtjad kaasatud teise taseme kollektiivläbirääkimistesse, mis võiksid aidata palgad paremini tootlikkusega vastavusse viia ja julgustada firmasid rakendama uuenduslikke lahendusi. 2014. aasta jaanuari kokkulepe, milles sätestatakse ametiühingute representatiivsuse mõõtmise kord tootmissektoris, võib aidata edendada teise taseme kollektiivläbirääkimisi, kuid seda ei rakendata veel. Naiste osalemine tööturul küll kasvab, kuid on endiselt üks madalamaid ELis. Lisaks sellele ulatus noorte töötus 2014. aasta kolmandas kvartalis peaaegu 43 %ni ning 15–24aastaste mittetöötavate ja mitteõppivate noorte osakaal on ELi suurim. Osa põhjusi peitub haridussüsteemis, mida ikka veel iseloomustavad allapoole ELi keskmist jäävad õpitulemused ja suhteliselt suur haridussüsteemist varakult lahkunud noorte osakaal. Ainult 54,6 % neist 15–34aastastest, kes lõpetasid kolmanda taseme hariduse esimese ja teise etapi kolmanda astme viimase kolme aasta jooksul, leidsid töökoha, võrreldes ELi keskmisega 78,6 %. Itaalia on üks neid ELi riike, kus vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse määr on tõusnud enim, ja see avaldab eelkõige mõju lastele. Sotsiaalabisüsteemid on endiselt killustatud ja ebatõhusad, et seda probleemi lahendada, tuues kaasa märkimisväärseid täiendavaid kulusid.

               (20)Arvukad konkurentsipiirangud takistavad endiselt toote- ja teenusteturgude nõuetekohast toimimist. Parlamendis on menetlemisel seadus, mis käsitleb teatavate takistuste kõrvaldamist mitmes sektoris, sealhulgas kindlustus-, telekommunikatsiooni- ja kütuse turustamise sektoris. Märkimisväärsed takistused on endiselt muudes olulistes sektorites, sealhulgas kohaliku tasandi avalike teenuste, lennujaamade ja sadamate, õigusteenuste, panganduse, apteekide ja tervishoiu valdkonnas. Tsentraliseeritud hangete laialdasemast kasutamisest hoolimata on endiselt olulisi puudusi riigihangete valdkonnas. Ebatõhus kohaliku tasandi avalike teenuste osutamine on konkurentsi eest kaitstud ja see avaldab kahjulikku mõju ka riigi rahandusele. Avatud hankemenetlust kasutatakse väheste riigihangete korral, enamik lepinguid sõlmitakse sisehangete või muude sarnaste menetluste kaudu.

               (21)Komisjon on Euroopa poolaasta raames Itaalia majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud tulemused Itaalia 2015. aasta riigiaruandes. Hinnangu on saanud ka stabiilsusprogramm ja riiklik reformikava ning eelnevatel aastatel Itaaliale esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmed. Hindamisel on võetud arvesse kõnealuste dokumentide asjakohasust Itaalia eelarve- ja sotsiaal-majanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust tugevdada liidu üldist majandusjuhtimist, lisades tulevastesse riiklikesse otsustesse ELi tasandi panuse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1–6.

               (22)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu Itaalia stabiilsusprogrammiga tutvunud ja tema arvamus
                  11
                selle kohta kajastub eelkõige soovituses 1.

               (23)Nõukogu on komisjoni põhjalikust analüüsist ja hindamisest lähtudes riikliku reformikava ja stabiilsusprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel antud nõukogu soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1–6.

               (24)Komisjon on Euroopa poolaasta raames analüüsinud ka kogu euroala majanduspoliitikat. Sellele analüüsile tuginedes on nõukogu esitanud konkreetsed soovitused liikmesriikidele, kelle vääringuks on euro. Itaalia peaks tagama ka nende soovituste täieliku ja õigeaegse rakendamise,

               SOOVITAB Itaalial võtta aastatel 2015–2016 järgmisi meetmeid.

               1.Saavutada eelarve kohandamine keskpika perioodi eesmärgi suunas mahus vähemalt 0,25 % SKPst 2015. aastal ja 0,1 % SKPst 2016. aastal, võttes vajalikke struktuurimeetmeid nii 2015. kui ka 2016. aastal, võttes arvesse lubatud kõrvalekallet oluliste struktuurireformide elluviimisest. Viia kiiresti ja põhjalikult ellu erastamisprogramm ja kasutada ootamatuid tulusid, et teha täiendavaid edusamme valitsemissektori võla suhte asjakohaseks vähendamiseks. Rakendada 2015. aasta septembriks maksureformi seadus, eelkõige vaadata läbi maksukulud ja katastriandmed ning võtta meetmeid maksukuulekuse parandamiseks.

               2.Võtta vastu kavandatud riiklik strateegiakava sadamate ja logistika valdkonnas, eelkõige eesmärgiga edendada paremate ühenduste kaudu ühendvedusid. Tagada Territoriaalse Ühtekuuluvuse Ameti täielik töölerakendamine, et parandada oluliselt ELi rahaliste vahendite haldamist.

               3.Võtta vastu ja rakendada õigusaktid, millega parandatakse institutsioonilist raamistikku ja ajakohastatakse avalikku haldust. Vaadata 2015. aasta keskpaigaks läbi hagi aegumist reguleerivad normid. Tagada, et tsiviilasjades õigusemõistmise tõhustamiseks vastuvõetud reformid aitaksid lühendada menetluste kestust.

               4.Kehtestada 2015. aasta lõpuks siduvad meetmed, et kõrvaldada allesjäänud puudused pankade üldjuhtimises, pidades silmas eelkõige sihtasutuste rolli, ning võtta meetmeid, et kiirendada viivislaenude ulatuslikku vähendamist.

               5.Võtta vastu seadusandlikud dekreedid, mis käsitlevad töötasu täiendamise skeemi kasutamist, lepinguliste kokkulepete läbivaatamist, töö- ja eraelu ühitamist ning aktiivse tööturupoliitika tugevdamist. Luua sotsiaalpartneritega konsulteerides ja kooskõlas riiklike tavadega tõhus raamistik teise taseme kollektiivläbirääkimiste jaoks. Noorte töötuse vastu võitlemise raames võtta vastu ja rakendada kavandatud koolireform ning edendada rakenduskõrgharidust.

               6.Rakendada lihtsustamiskava aastateks 2015–2017, et vähendada haldus- ja regulatiivset koormust. Võtta vastu konkurentsi soodustavad meetmed kõikides sektorites, kus kohaldatakse konkurentsiõigust, ja võtta otsustavaid meetmeid, et kõrvaldada järelejäänud tõkked. Tagada, et sisehanke kriteeriumidega vastuolus olevad kohaliku tasandi teenuste riigihankelepingud parandatakse hiljemalt 2015. aasta lõpuks.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)
                  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

                     (3)
                  COM(2015) 262.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  ELT L 140, 27.5.2013, lk 11.

                     (6)
                  C(2014) 8806 (final).

                     (7)
                  COM(2014) 902 (final).

                     (8)
                  COM(2014) 904 (final).

                     (9)
                  SWD (2015) 31 (final).

                     (10)
                  Struktuurne eelarvepositsioon, mille komisjon on ümber arvutanud stabiilsusprogrammi teabe alusel ühiselt kokkulepitud metoodika kohaselt.

                     (11)
                  Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,13.5.2015
            COM(2015) 265 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Luksemburgi 2015. aasta riiklikku reformikavaja esitatakse nõukogu arvamus Luksemburgi 2015. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Luksemburgi 2015. aasta riiklikku reformikava

                  ja esitatakse nõukogu arvamus Luksemburgi 2015. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 5 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust
                  2
               ,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone
                  3
               ,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus tööhõive ja majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel. Strateegia keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

               (2)13. juulil 2010 võttis nõukogu komisjoni ettepanekute põhjal vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta. Neid kahte dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks ning liikmesriikidel paluti neid oma majandus- ja tööhõivepoliitikas arvesse võtta.

               (3)Nõukogu võttis 8. juulil 2014 vastu soovituse Luksemburgi 2014. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Luksemburgi ajakohastatud 2014. aasta stabiilsusprogrammi kohta. Kooskõlas määrusega (EL) nr 473/2013
                  4
                esitas komisjon 28. novembril 2014 arvamuse Luksemburgi 2015. aasta eelarvekava kohta
                  5
               .

               (4)28. novembril 2014 võttis komisjon vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi,
                  6
                mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2015) algust. Samal päeval võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande,
                  7
                milles ei nimetatud Luksemburgi ühe liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

               (5)Euroopa Ülemkogu kiitis 18. detsembril 2014 heaks prioriteedid investeeringute suurendamise, struktuurireformide kiirendamise ning vastutustundliku ja kasvu soodustava eelarve konsolideerimise tagamiseks.

               (6)Komisjon avaldas 26. veebruaril 2015 Luksemburgi 2015. aasta riigiaruande
                  8
               . Riigiaruandes hinnati Luksemburgi edusamme 8. juulil 2014. vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel.

               (7)Luksemburg esitas 30. aprillil 2015 oma 2015. aasta riikliku reformikava ja 2015. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste programmide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (8)Luksemburgis rakendatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa. 2015. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt plaanib valitsus vähendada valitsemissektori nominaalset eelarveülejääki 0,6 %lt SKPst 2014. aastal 0,1 %ni SKPst 2015. aastal. Seejärel on 2018. aastal kavas eelarveülejääki taas suurendada 0,9 %ni SKPst. Valitsus plaanib jääda kogu programmiperioodil keskpika perioodi eelarve-eesmärgi juurde, milleks on struktuurne ülejääk 0,5 % SKPst. Stabiilsusprogrammi kohaselt kavatseb valitsus hoida valitsemissektori võla ja SKP suhtarvu tugevalt alla aluslepingu kontrollväärtuse 60 % SKPst. Võla suhe peaks kogu programmiperioodi jooksul püsima 24 % ümber SKPst, tõustes 2016. aastal pisut üle 24 % ja langedes 2019. aastaks alla 24 % SKPst. Eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2015. aastal soodne ja pärast seda usutav. Alates 2016. aastast seonduvad eelarvemeetmete rakendamisega teatavad ohud. Komisjoni 2015. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks struktuurne eelarvepositsioon jääma 2015. ja 2016. aastal keskpika perioodi eelarve-eesmärgi juurde. Nõukogu on stabiilsusprogrammile antud hinnangu põhjal ja komisjoni 2015. aasta kevadprognoosi arvesse võttes seisukohal, et Luksemburg peaks stabiilsuse ja kasvu pakti nõuded täitma. Luksemburgi eelarveraamistikku on keskpika perioodi eelarveraamistiku vastuvõtmise ja eelarvenõukogu loomisega oluliselt tugevdatud. Sellest hoolimata tuleb võidelda oluliste puudustega seoses eelarvestatistika regulaarse avaldamisega aasta jooksul, mis on tähtis tegur eelarve arengusuundade jälgimisel reaalajas.

               (9)Tarbimismaksust laekuvate tulude vähenemine, mis oli ootuspärane e-kaubandusega seonduvate õigusaktide muutmise tõttu, osutab vähemalt ühe maksutulude osa nõrkusele. Et tagada maksukogumise suurem prognoositavus, tuleks maksubaasi veelgi laiendada ja maksusüsteemi ühtlustada, seda eelkõige kehtiva madala kinnisvaramaksu läbivaatamise ja alternatiivsete maksukogumise allikate, sealhulgas keskkonnamaksude, parema ärakasutamise kaudu. Töö 2017. aastal jõustuva laiaulatusliku maksureformi ettevalmistamiseks on juba alanud.

               (10)Riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust ohustab hoolimata hiljutisest pensionisüsteemi reformist pensionikulude kasv ja pikaajalise hoolduse kulude jätkuv suurenemine. Pikaajalise hoolduse kindlustuses prognoositakse 2015. aastal puudujäägi tekkimist
                  9
                ja kindlustuseraldised kahanevad järk-järgult selliselt, et juba 2017. aastal langevad need allapoole seadusega ettenähtud miinimummäära, mis on 10% kulutustest. 2015. aasta eelarves
                  10
                võeti vastu mõned säästupotentsiaaliga meetmed. Kavandatud pikaajalise hoolduse kindlustuse reform, mille eesmärgiks on võimaldada pikaajalist hooldust vajavatele inimestele piisav teenuste tase ja kindlustada vastav rahastamine, ei ole aga veel õigusakti tasemele jõudnud. 2012. aasta pensionisüsteemi reform ei olnud piisavalt tulemusrikas, kuna see tegeles vaid osaliselt suure erinevusega seadusjärgse ja tegeliku pensioniea vahel. Ennetähtaegselt pensionile jäämiseks on jätkuvalt mitmeid võimalusi. Eakate töötajate osalemine tööturul on võrreldes muude ELi liikmesriikidega endiselt väga madal. Ette on valmistatud pensionireformiga seotud tööseaduse (tööea pakti) muutmise eelnõu. See koosneb meetmete paketist, mille eesmärgiks on eakate töötajate osalemine tööhõives.

               (11)Luksemburgi majandust iseloomustab tööviljakuse suur erinevus majandussektorite lõikes – finantssektoris on tööviljakus kaks korda suurem kui mittefinantssektoris. See tähendab, et sektori tööviljakusel põhinevad suuremad erinevused sektorite reaalpalkades võivad toetada tööjõu ümberjaotumist arenevatesse konkurentsivõimelistesse sektoritesse või sellistesse sektoritesse, kus on probleemiks kulupõhise konkurentsivõime vähenemine. Vajalikud sektoripõhised palgakohandused on pikas perspektiivis takistatud.

               (12)Hoolimata üldjoontes hästi toimivast tööturust ja kõrgema haridustasemega inimeste suurest osakaalust on eakate töötajate, naiste ja madala kvalifikatsiooniga noorte tööhõive määr suhteliselt madal. Inimeste tööturule kaasamise tõhusaid meetmeid takistavad institutsioonilised tõkked. Avalikus tööturuasutuses on ettevalmistamisel oluline reform tööotsijatele individuaalse nõustamise pakkumiseks, kuid seda pole veel lõpule viidud. Veel ei ole vastu võetud kutsehariduse ja koolituse reformi ning keskhariduse reformi eelnõud, mille eesmärgiks on parandada haridustulemusi, seda eriti ebasoodsatest sotsiaal-majanduslikest oludest pärit õpilaste hulgas. Rasedus- ja sünnitustoetuste ning õppetoetuste valdkonnas välja kuulutatud meetmed ja kavandatud vanemapuhkuse reform peaksid aitama kaasa naiste osalemisele tööturul. Asjaolud, mis motiveerivad leibkonna teist palgasaajat mitte töötama, tulenevad nn ühise maksustamise süsteemist ja sotsiaaltoetuste süsteemi ülesehitusest. Hoolimata kõrgema haridustasemega inimeste suurest osakaalust on haridustulemused jätkuvalt ebarahuldavad ning sisserändaja taustaga inimeste ja madala kvalifikatsiooniga noorte olukorra leevendamine on endiselt raskendatud. Institutsiooniliste tegurite ja sotsiaaltoetuste süsteemi ülesehitusega seotud probleemid tööturu varustamisel piisava hulga ja sobivate tööotsijatega püsivad ja kujutavad endast tööturu probleemide allikat.

               (13)Komisjon on Euroopa poolaasta raames Luksemburgi majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud tulemused Luksemburgi 2015. aasta riigiaruandes. Hinnangu on saanud ka stabiilsusprogramm ja riiklik reformikava ning eelnevatel aastatel Luksemburgile esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmed. Hindamisel on võetud arvesse kõnealuste dokumentide asjakohasust Luksemburgi eelarve- ja sotsiaal-majanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi normidele ja suunistele, pidades silmas vajadust tugevdada liidu üldist majandusjuhtimist, lisades tulevastesse riiklikesse otsustesse ELi tasandi panuse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1–3.

               (14)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu Luksemburgi stabiilsusprogrammiga tutvunud ja on arvamusel,
                  11
                et Luksemburg täidab stabiilsuse ja kasvu pakti.

               (15)Komisjon on Euroopa poolaasta raames analüüsinud ka euroala kui terviku majanduspoliitikat. Sellele analüüsile tuginedes on nõukogu esitanud konkreetsed soovitused liikmesriikidele, kelle vääring on euro. Luksemburg peaks tagama ka nende soovituste täieliku ja õigeaegse rakendamise,

               SOOVITAB Luksemburgil võtta 2015. ja 2016. aastal järgmisi meetmeid:

               1.Laiendada maksubaasi, seda eriti tarbimismaksude, omandi korduva maksustamise ja keskkonnamaksude kaudu.

               2.Kõrvaldada erinevus seadusjärgse ja tegeliku pensioniea vahel, piirates ennetähtaegselt pensionile jäämise võimalusi ja sidudes seadusjärgse pensioniea keskmise eeldatava elueaga.

               3.Reformida palgakorraldussüsteem, konsulteerides sotsiaalpartneritega ja kooskõlas riiklike tavadega, eesmärgiga siduda palkade muutumine tööviljakusega, seda eriti sektori tasandil.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)
                  COM(2015) 265.

                     (3)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (4)
                  ELT L 140, 27.5.2013, lk 11.

                     (5)
                  C(2014) 8808 (final).

                     (6)
                  COM(2014) 902.

                     (7)
                  COM(2014) 904.

                     (8)
                  SWD(2015) 35 final/2.

                     (9)
                  CNS, Budget de l’Assurance Dépendance (Luksemburgi Haigekassa hoolduskindlustuse eelarve) 2015. aasta eelarve on kättesaadav aadressil

                     http://cns.lu/files/publications/Budget_AD_2015.pdf

                  .

                     (10)
                  2015. aasta eelarve meetmed nr 255 ja 256 on kättesaadavad aadressil

                     http://www.budget.public.lu/

                  .

                     (11)
                  Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.