title: Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus, 24. märts 2021, millega muudetakse soovitust ESRN/2015/2 piiriülese mõju hindamise ja makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vabatahtliku kõigipoolsuse kohta (ESRN/2021/2) 2021/C 222/02

text:
                  11.6.2021

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  C 222/13

         EUROOPA SÜSTEEMSETE RISKIDE NÕUKOGU SOOVITUS,
         24. märts 2021,
         millega muudetakse soovitust ESRN/2015/2 piiriülese mõju hindamise ja makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vabatahtliku kõigipoolsuse kohta (ESRN/2021/2)
         (2021/C 222/02)
         EUROOPA SÜSTEEMSETE RISKIDE NÕUKOGU HALDUSNÕUKOGU,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1092/2010, 24. november 2010, finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve kohta Euroopa Liidus ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutamise kohta (1), eelkõige selle artiklit 3 ning artikleid 16 kuni 18,
         võttes arvesse Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu otsust ESRN/2011/1, 20. jaanuar 2011, millega võetakse vastu Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu töökord (2), eelkõige selle artikleid 18 kuni 20,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Tõhusate ja ühtsete riigisiseste makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete huvides tuleb täiustada liidu õiguses nõutavat kohustuslikku kõigipoolsust vabatahtliku kõigipoolsusega.

                     (2)

                     Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovituses ESRN/2015/2 (3) ette nähtud makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vabatahtliku kõigipoolsuse raamistiku eesmärk on tagada, et ühes liikmesriigis kohaldatakse sama riskipositsiooni liigi suhtes ühtseid makrotasandi usaldatavusnõudeid, sõltumata finantsteenuse pakkuja õiguslikust seisundist või asukohast.

                     (3)

                     Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovituse ESRN/2017/4 (4) kohaselt peaks meetme algatanud asjaomane asutus tegema ettepaneku maksimaalse olulisuse piirmäära kohta kõigipoolsuse taotluse esitamisel Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule (ESRN), millest madalamat tuvastatud usaldatavusnõuete riskipositsiooni, mis konkreetsel finantsteenuse pakkujal esineb, loetakse ebaoluliseks jurisdiktsioonis, kus meetme algatanud asutus makrotasandi usaldatavuspoliitika meedet kohaldab. ESRN võib vajadusel soovitada erinevat piirmäära.

                     (4)

                     Alates 1. jaanuarist 2021 peavad Luksemburgis laenuandmisega tegelevad krediidiasutused, kindlustusseltsid ja spetsialistid (hüpoteeklaenuandjad) järgima Luksemburgis asuva elamukinnisvaraga seotud uute hüpoteeklaenude laenusumma ja tagatisvara väärtuse (loan-to-value, LTV) suhtarvu piirmäärasid, kusjuures laenusaajate kategooriate laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäärad on erinevad: i) 100% suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär esmakordsetele ostjatele, kes soetavad oma peamise elukoha; ii) 90% suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär muudele ostjatele (s.t mitte esmakordsetele ostjatele), kes soetavad oma peamise elukoha, mille suhtes kohaldatakse portfellipõhist allahindlust (s.t laenuandjad võivad 15% nendele laenusaajatele antud uute hüpoteeklaenude portfellist välja anda üle 90% suuruse laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvuga, kuid alla 100% suuruse maksimaalse laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvuga); iii) 80% suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär muudele hüpoteeklaenudele (sealhulgas üürileandmise eesmärgil ostmise segment).

                     (5)

                     Arvestades süsteemse riski komitee (Comité du Risque Systémique) 18. detsembril 2020 ESRNile esitatud kõigipoolsuse taotlust ning selleks, et: i) vältida kõrvalehoidumiste ja õigusaktide erinevuste ärakasutamisega seotud negatiivset piiriülest mõju, mis võib tuleneda Luksemburgis kohaldatava makrotasandi usaldatavuspoliitika meetme rakendamisest; ii) säilitada asjaomaste finantseerimisasutuste võrdsed võimalused ja üldine vastupanuvõime; on ESRNi haldusnõukogu otsustanud lisada asjaomase meetme makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete nimekirja, mille suhtes soovitatakse kõigipoolsust soovituse ESRN/2015/2 kohaselt.

                     (6)

                     Finantssektori järelevalvekomisjoni (Commission de Surveillance du Secteur Financier) algatatud makrotasandi usaldatavuspoliitika meede on liidu õiguses ühtlustamata meede. Kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 soovituse C punktiga 2 soovitatakse kõigipoolsust kohaldavatel asutustel kas rakendada sama makrotasandi usaldatavuspoliitika meedet, mille on rakendanud meetme algatanud asutus või, kui nimetatud makrotasandi usaldatavuspoliitika meede riigi õiguses puudub, võtta pärast ESRNiga konsulteerimist vastu oma jurisdiktsioonis kehtiv makrotasandi usaldatavuspoliitika meede, millel on algatatud makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmega samaväärne mõju.

                     (7)

                     Samuti on ESRNi haldusnõukogu otsustanud soovitada krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhist piirmäära ja riigipõhist olulisuse piirmäära, et võimaldada kõigipoolsust kohaldavatel liikmesriikidel kohaldada de minimis põhimõtet.

                     (8)

                     Seetõttu tuleb soovitust ESRN/2015/2 vastavalt muuta,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

            MUUDATUSED

         Soovitust ESRN/2015/2 muudetakse järgmiselt:

                     1.

                     1. jao soovituse C punkt 1 asendatakse järgmisega:

                                 „1.

                                 Asjaomastel asutustel soovitatakse kõigipoolselt üle võtta muude asjaomaste asutuste vastuvõetud ning ESRNi kõigipoolseks vastuvõtmiseks soovitatud makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmed. Kõigipoolselt soovitatakse üle võtta lisas täpsemalt kirjeldatud järgmised meetmed:

                                             Belgia:

                                                         —

                                                         Belgias tegevusloa alusel tegutsevate ja regulatiivse kapitalinõude arvutamiseks sisereitingute meetodit (IRB) kasutavate krediidiasutuste suhtes kohaldatav järgmine riskikaalu lisand Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide puhul kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktiga vi, mis hõlmab:

                                                                     a)

                                                                     riskikaalu kindlamääraline lisand 5 protsendipunkti ja

                                                                     b)

                                                                     riskikaalu proportsionaalne lisand, mis on riskipositsioonidega kaalutud keskmiste riskikaalude osa (33 protsenti), Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide portfelli osas;

                                             Prantsusmaa:

                                                         —

                                                         suure võlakoormusega suurtele mittefinantsettevõtetele (registreeritud asukohaga Prantsusmaal) määruse (EL) nr 575/2013 artikli 395 lõikes 1 ette nähtud riskide kontsentreerumise piirmäära karmistamine 5% tasemele nende aktsepteeritud kapitalist, mida kohaldatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktile ii globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate ja muude süsteemselt oluliste ettevõtjate suhtes nende panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel;

                                             Luksemburg:

                                                         —

                                                         õiguslikult siduvad laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäärad Luksemburgis asuvale elamukinnisvaraga seotud uutele hüpoteeklaenudele, kusjuures erinevate laenusaajate kategooriate suhtes kohaldatakse erinevaid laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäärasid:

                                                                     a)

                                                                     100% suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär esmakordsetele ostjatele, kes soetavad oma peamise elukoha;

                                                                     b)

                                                                     90% suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär muudele ostjatele, s.t mitte esmakordsetele ostjatele, kes soetavad oma peamise elukoha. Seda piirmäära rakendatakse proportsionaalselt portfelli allahindluse kaudu. Eelkõige võivad laenuandjad 15% nendele laenusaajatele antud uute hüpoteeklaenude portfellist välja anda üle 90% suuruse laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvuga, kuid alla 100% suuruse maksimaalse laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvuga;

                                                                     c)

                                                                     80% suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär muudele hüpoteeklaenudele (sealhulgas üürileandmise eesmärgil ostmise segment).

                                             Rootsi:

                                                         —

                                                         Rootsis tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad regulatiivse kapitalinõude arvutamiseks sisereitingute meetodit, krediidiasutustele suunatud 25 protsendi alampiiri kohaldamine riskipositsioonidega kaalutud keskmise riskikaalu osas, mida kohaldatakse Rootsis resideeruvate võlgnike kinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide portfelli suhtes, kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunkiga vi.“;

                     2.

                     Lisa asendatakse käesoleva soovituse lisaga.

            Frankfurt Maini ääres, 24. märts 2021.

                  ESRNi haldusnõukogu nimel

                  ESRNi sekretariaadi juhataja

               Francesco MAZZAFERRO

            (1)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 1.

            (2)  ELT C 58, 24.2.2011, lk 4.

            (3)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus ESRN/2015/2, 15. detsember 2015, piiriülese mõju hindamise ja makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vabatahtliku kõigipoolsuse kohta (ELT C 97, 12.3.2016, lk 9).

            (4)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus ESRN/2017/4, 20. oktoober 2017, millega muudetakse soovitust ESRN/2015/2 piiriülese mõju hindamise ja makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vabatahtliku kõigipoolsuse kohta (ELT C 431, 15.12.2017, lk 1).

            LISA

                     „LISA

                        Belgia

                           Belgias tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad regulatiivse kapitalinõude arvutamiseks sisereitingute meetodit, kohaldatav riskikaalu lisand Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide puhul kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktiga vi. Lisand koosneb kahest osast:

                                 a)

                                       riskikaalu kindlamääraline lisand 5 protsendipunkti ja

                                 b)

                                       riskikaalu proportsionaalne lisand, mis on riskipositsioonidega kaalutud keskmiste riskikaalude osa (33 protsenti), Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide portfelli osas.

                           I.   Meetme kirjeldus

                                 1.

                                 Belgia meetme kohaselt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunkti vi alusel kohaldatakse Belgias tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad regulatiivse kapitalinõude arvutamiseks sisereitingute meetodit, riskikaalu lisandit Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide puhul, mis koosneb kahest osast:

                                             a)

                                             Esimene osa on riskikaalu suurendamine 5 protsendipunkti võrra Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide puhul, mis saadakse pärast teise riskikaalu lisandi osa arvutamist kooskõlas punktiga b.

                                             b)

                                             Teine riskikaalu osa on riskipositsioonidega kaalutud keskmiste riskikaalude osa suurendamine 33 protsenti, mida kohaldatakse Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide portfelli osas. Riskipositsioonidega kaalutud keskmine on individuaalsete laenude, mida arvutatakse kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 154, riskikaalude keskmine, mida kaalutakse vastava riskipositsiooni väärtuses.

                           II.   Kõigipoolsus

                                 2.

                                 Kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõikega 5 soovitatakse liikmesriikide asjaomastel asutustel võtta Belgia meede kõigipoolselt üle ja kohaldada seda riigisisese tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad sisereitingute meetodit, Belgias asuvate filiaalide suhtes soovituse C punktis 3 osutatud tähtaja jooksul.

                                 3.

                                 Asjaomastel asutustel soovitatakse kõigipoolselt Belgia meede üle võtta ja kohaldada seda riigisisese tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad sisereitingute meetodit ja kellel on Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuded. Kooskõlas soovituse C punktiga 2 soovitatakse asjaomastel asutustel kohaldada soovituse C punktis 3 määratletud tähtaegadega samu meetmeid, mida on Belgias kohaldanud meetme algatanud asutus.

                                 4.

                                 Kui nimetatud makrotasandi usaldatavuspoliitika meede nende jurisdiktsioonis puudub, soovitatakse asjaomastel asutustel pärast ESRNiga konsulteerimist kohaldada oma jurisdiktsioonis kehtivat makrotasandi usaldatavuspoliitika meedet, millel on kõigipoolseks ülevõtmiseks soovitatud meetmega samaväärne mõju, k.a järelevalvemeetmete ja pädevuste kehtestamine vastavalt direktiivi 2013/36/EL VII jaotise 2. peatüki IV jaole. Asjaomastel asutustel soovitatakse samaväärne meede vastu võtta hiljemalt nelja kuu jooksul pärast käesoleva soovituse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

                           III.   Olulisuse piirmäär

                                 5.

                                 Meetmele on lisatud krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine olulisuse piirmäär 2 miljardit eurot, et võimaldada meedet kõigipoolselt kohaldavatel asjaomastel asutustel kohaldada de minimis põhimõtet.

                                 6.

                                 Kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 võivad liikmesriikide asjaomased asutused teha erandi riigisisese tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad sisereitingute meetodit ja kelle Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuded on väikesed ja jäävad alla 2 miljardi euro suurust olulisuse piirmäära. Olulisuse piirmäära kohaldamisel peaksid asjaomased asutused jälgima riskipositsioonide olulisust ja neil soovitatakse kohaldada Belgia meedet erandi saanud riigisisese tegevusloa alusel tegutsevatele krediidiasutustele 2 miljardi euro suuruse olulisuse piirmäära ületamisel.

                                 7.

                                 Kui liikmesriigis puuduvad seal tegevusloa alusel tegutsevad krediidiasutused filiaalidega Belgias või kellel oleksid Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonid, kes kasutavad sisereitingute meetodit ja kelle riskipositsioon Belgia elamuskinnisvara turul oleks 2 miljardit eurot või rohkem, võivad kõnealuste liikmesriikide asjaomased asutused otsustada kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 Belgia meedet kõigipoolselt üle mitte võtta. Sellisel juhul peaksid asjaomased asutused jälgima riskipositsioonide olulisust ja järgima Belgia meetme kõigipoolsuse soovitust, kui sisereitingute meetodit kasutav krediidiasutus ületab 2 miljardi euro piiri.

                                 8.

                                 Kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 soovitatakse olulisuse ülempiiriks 2 miljardit eurot. Seetõttu võivad kõigipoolsust kohaldavad asjaomased asutused kohaldada kohastel juhtudel oma jurisdiktsioonis soovitusest madalamat piirmäära või kohaldada meedet kõigipoolselt ilma olulisuse piirmäärata.

                        Prantsusmaa

                           Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 395 lõikes 1 ette nähtud riskide kontsentreerumise piirmäära karmistamine 5% tasemele aktsepteeritud kapitalist seoses Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate suure võlakoormusega suurte mittefinantsettevõtetega, mida kohaldatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktile ii globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate ja muude süsteemselt oluliste ettevõtjate suhtes nende panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel.

                     I.   Meetme kirjeldus

                                 1.

                                 Prantsuse meetme kohaselt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunkti ii alusel kohaldatakse globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate ja muude süsteemselt oluliste ettevõtjate suhtes nende panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel (mitte allkonsolideeritud tasemel), riskide kontsentreerumise piirmäära karmistamist 5% tasemele aktsepteeritud kapitalist Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate suure võlakoormusega suurte mittefinantsettevõtete osas.

                                 2.

                                 Mittefinantsettevõte on määratletud kui füüsiline või juriidiline isik, mille registreeritud asukoht on Prantsusmaal ja mis kuulub oma kõrgeimal konsolideerimistasemel mittefinantsettevõtete sektorisse vastavalt määratlusele Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 549/2013 (*1) A lisa punktis 2.45.

                                 3.

                                 Meedet kohaldatakse Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate mittefinantsettevõtetega seotud riskipositsioonide suhtes ning seotud mittefinantsettevõtete rühmadega seotud riskipositsioonide suhtes järgmiselt:

                                             a)

                                             kõrgeimal konsolideerimistasemel Prantsusmaal registreeritud asukohta omavasse seotud mittefinantsettevõtete rühma kuuluvate mittefinantsettevõtete osas kohaldatakse seda meedet rühma ja kõikide tema seotud üksustega seotud neto riskipositsioonide summale määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 39 tähenduses;

                                             b)

                                             kõrgeimal konsolideerimistasemel väljaspool Prantsusmaad registreeritud asukohta omavasse seotud mittefinantsettevõtete rühma kuuluvate mittefinantsettevõtete osas kohaldatakse seda meedet riskipositsioonide summale, mis on seotud:

                                                         a.

                                                         nende mittefinantsettevõtetega, mille registreeritud asukoht on Prantsusmaal;

                                                         b.

                                                         Prantsusmaal või välismaal asuvate üksustega, mille üle punktis i viidatud mittefinantsettevõtted omavad otsest või kaudset kontrolli määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 39 tähenduses, ja

                                                         c.

                                                         Prantsusmaal või välismaal asuvate üksustega, mis on majanduslikult sõltuvad punktis i viidatud mittefinantsettevõtetest määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 39 tähenduses.

                                       Seega ei kuulu selle meetme kohaldamisalasse mittefinantsettevõtted, mille registreeritud asukoht ei ole Prantsusmaal ja mis ei ole Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate mittefinantsettevõtete tütarettevõtjad ega neist majanduslikult sõltuvad üksused ega nende poolt otseselt või kaudselt kontrollitavad.
                                 Kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 395 lõikega 1 kohaldatakse seda meedet pärast krediidiriski maandamise mõju ja erandite arvessevõtmist vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 399 kuni 403.

                                 4.

                                 Globaalne süsteemselt oluline ettevõtja või muu süsteemselt oluline ettevõtja peab käsitlema Prantsusmaal registreeritud asukohta omavat mittefinantsettevõtet suurena, kui tema algne riskipositsioon mittefinantsettevõtte või seotud mittefinantsettevõtete rühma suhtes punkti 3 tähenduses võrdub 300 miljoni euroga või on sellest suurem. Algse riskipositsiooni väärtus arvutatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 389 ja 390 enne määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 399 kuni 403 ette nähtud krediidiriski maandamise mõju ja erandite arvessevõtmist, mis esitatakse vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 (*2) artiklile 9.

                                 5.

                                 Mittefinantsettevõtte võlakoormus loetakse suureks, kui tema finantsvõimenduse määr on suurem kui 100% ja finantsnõuete kattekordaja on alla kolme; need näitajad arvutatakse rühma kõrgeimal konsolideerimistasemel järgmiselt:

                                             a)

                                             finantsvõimenduse määr on sularahas netovõlgnevuse ja omavahendite vahe, ja

                                             b)

                                             finantsnõuete kattekordaja on ühelt poolt lisandväärtus pluss tegevustoetuste, millest on maha arvatud: i) palgafond; ii) tegevusmaksud ja -lõivud; iii) muud tavalised netotegevuskulud, välja arvatud netointressid ja samalaadsed nõuded; ja iv) allahindlused ja kulum, ning teiselt poolt intressi ja samalaadsete nõuete vahe.

                                       Need näitajad arvutatakse kohaldatavate standardite kohaselt määratletud raamatupidamislike koondnäitajate alusel, mis on esitatud mittefinantsettevõtte finantsaruannetes ja kohalduvatel juhtudel audiitori poolt kinnitatud.

                           II.   Kõigipoolsus

                                 6.

                                 Asjaomastel asutustel soovitatakse kõnealune Prantsusmaa meede kõigipoolselt üle võtta ja kohaldada seda riigisisese tegevusloa alusel tegutsevate globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate ja muude süsteemselt oluliste ettevõtjate suhtes nende jurisdiktsiooni panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel.

                                 7.

                                 Kui nimetatud makrotasandi usaldatavuspoliitika meede nende jurisdiktsioonis puudub, soovitatakse asjaomastel asutustel kooskõlas soovituse C punktiga 2 pärast ESRNiga konsulteerimist kohaldada oma jurisdiktsioonis kehtivat makrotasandi usaldatavuspoliitika meedet, millel on kõigipoolseks ülevõtmiseks soovitatud meetmega samaväärne mõju. Asjaomastel asutustel soovitatakse samaväärne meede vastu võtta hiljemalt kuue kuu jooksul pärast käesoleva soovituse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

                           III.   Olulisuse piirmäär

                                 8.

                                 Meedet täiendab kombineeritud olulisuse piirmäär, mille eesmärk on võimaldada meedet kõigipoolselt kohaldavatel asjaomastel asutustel kohaldada de minimis põhimõtet ning mis seisneb järgmises:

                                             a)

                                             algsete riskipositsioonide kogumahu 2 miljardi euro suurune piirmäär riigisisese tegevusloa alusel tegutsevatele globaalsetele süsteemselt olulistele ettevõtjatele ja muudele süsteemselt olulistele ettevõtjatele nende panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel seoses Prantsusmaa mittefinantsettevõtete sektoriga;

                                             b)

                                             300 miljoni euro suurune piirmäär, mis on kohaldatav riigisisese tegevusloa alusel tegutsevatele globaalsetele süsteemselt olulistele ettevõtjatele ja muudele süsteemselt olulistele ettevõtjatele ja mis võrdub punktis a nimetatud piirmääraga või ületab seda, seoses:

                                                         (i)

                                                         üksiku algse riskipositsiooniga Prantsusmaal registreeritud asukohta omava mittefinantsettevõtte suhtes;

                                                         (ii)

                                                         punkti 3 alapunkti a alusel arvutatud algsete riskipositsioonide kogusummaga kõrgeimal konsolideerimistasemel Prantsusmaal registreeritud asukohta omava seotud mittefinantsettevõtete rühma suhtes;

                                                         (iii)

                                                         vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 VIII lisa vormidele C 28.00 ja C 29.00 esitatud algsete riskipositsioonide kogusummaga selliste Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate mittefinantsettevõtete suhtes, mis kuuluvad kõrgeimal konsolideerimistasemel väljaspool Prantsusmaad registreeritud asukohta omavasse seotud mittefinantsettevõtete rühma;

                                             c)

                                             5% piirmäär globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate ja muude süsteemselt oluliste ettevõtjate aktsepteeritud kapitalist kõrgeimal konsolideerimistasemel punktis b määratletud riskipositsioonide osas pärast krediidiriski maandamise mõju ja erandite arvessevõtmist vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 399 kuni 403.

                                       Punktides b ja c nimetatud piirmäärasid kohaldatakse olenemata sellest, kas asjaomane üksus või mittefinantsettevõte on suure võlakoormusega või mitte.
                                 Punktides a ja b viidatud algse riskipositsiooni väärtus arvutatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 389 ja 390 enne määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 399 kuni 403 ette nähtud krediidiriski maandamise mõju ja erandite arvessevõtmist, mis esitatakse vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 artiklile 9.

                                 9.

                                 Kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 võivad liikmesriigi asjaomased asutused teha erandi riigisisese tegevusloa alusel tegutseva panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel globaalse süsteemselt olulise ettevõtja või muu süsteemselt olulise ettevõtja suhtes, mis ei riku punktis 8 osundatud kombineeritud olulisuse piirmäära. Olulisuse piirmäära kohaldamisel jälgivad asjaomased asutused riigisisese tegevusloa alusel tegutsevate globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate või muude süsteemselt oluliste ettevõtjate riskipositsioonide olulisust seoses Prantsuse mittefinantsettevõtete sektoriga ning samuti kõnealuste ettevõtjate riskikontsentratsiooni Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate suurte mittefinantsettevõtete suhtes ning neil soovitatakse kohaldada asjaomast Prantsuse meedet varem sellest vabastatud kõnealuste ettevõtjate suhtes nende panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel, kui rikutakse punktis 8 nimetatud kombineeritud olulisuse piirmäära. Asjaomastel asutustel soovitatakse samuti teavitada oma jurisdiktsiooni teisi turuosalisi süsteemsetest riskidest, mis on seotud Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate suurte mittefinantsettevõtete suurenenud finantsvõimendusega.

                                 10.

                                 Kui liikmesriigis puuduvad panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad või muud süsteemselt olulised ettevõtjad, millel on Prantsuse mittefinantsettevõtete sektori suhtes riskipositsioone, mis ületavad punktis 8 nimetatud olulisuse piirmäära, võivad asjaomased asutused vastavalt soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktile 1 kõnealust Prantsuse meedet kõigipoolselt mitte üle võtta. Sellisel juhul jälgivad asjaomased asutused riigisisese tegevusloa alusel tegutsevate globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate või muude süsteemselt oluliste ettevõtjate riskipositsioonide olulisust seoses Prantsuse mittefinantsettevõtete sektoriga ning samuti kõnealuste ettevõtjate riskikontsentratsiooni Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate suurte mittefinantsettevõtete suhtes, ning neil soovitatakse asjaomane Prantsuse meede kõigipoolselt üle võtta, kui kõnealune ettevõtja ületab oma panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel punktis 8 nimetatud kombineeritud olulisuse piirmäära. Asjaomastel asutustel soovitatakse samuti teavitada oma jurisdiktsiooni teisi turuosalisi süsteemsetest riskidest, mis on seotud Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate suurte mittefinantsettevõtete suurenenud finantsvõimendusega.

                                 11.

                                 Kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 on punktis 8 nimetatud kombineeritud olulisuse piirmäär soovitatav maksimaalne lävi. Seetõttu võivad kõigipoolsust kohaldavad asjaomased asutused kohaldada kohastel juhtudel oma jurisdiktsioonis soovitusest madalamat piirmäära või kohaldada meedet kõigipoolselt ilma olulisuse piirmäärata.

                        Luksemburg:

                           Õiguslikult siduvad laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäärad Luksemburgis asuva elamukinnisvaraga seotud uutele hüpoteeklaenudele, kusjuures erinevate laenusaajate kategooriate suhtes kohaldatakse erinevaid laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäärasid:

                                 a)

                                       100% suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär esmakordsetele ostjatele, kes soetavad oma peamise elukoha;

                                 b)

                                       90% suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär muudele ostjatele, s.t mitte esmakordsetele ostjatele, kes soetavad oma peamise elukoha. Seda piirmäära rakendatakse proportsionaalselt portfelli allahindluse kaudu. Eelkõige võivad laenuandjad 15% nendele laenusaajatele antud uute hüpoteeklaenude portfellist välja anda üle 90% suuruse laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvuga, kuid alla 100% suuruse maksimaalse laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvuga;

                                 c)

                                       80% suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär muudele hüpoteeklaenudele (sealhulgas üürileandmise eesmärgil ostmise segment).

                           I.   Meetme kirjeldus

                                 1.

                                 Luksemburgi ametiasutused kehtestasid õiguslikult siduvad laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäärad Luksemburgis asuva elamukinnisvaraga seotud uutele hüpoteeklaenudele. Vastavalt süsteemse riski komitee (Comité du Risque Systémique) (1) soovitusele on Banque centrale du Luxembourgiga kooskõlastatult tegutsev finantssektori järelevalvekomitee (Commission de Surveillance du Secteur Financier) (2) kehtestanud laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäärad, mis erinevad kolme laenusaajate kategooria lõikes. Laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäärad on nende kolme kategooria puhul järgmised:

                                             a)

                                             100% suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär esmakordsetele ostjatele, kes soetavad oma peamise elukoha;

                                             b)

                                             90% suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär muudele ostjatele, s.t mitte esmakordsetele ostjatele, kes soetavad oma peamise elukoha. Seda piirmäära rakendatakse proportsionaalselt portfelli allahindluse kaudu. Eelkõige võivad laenuandjad 15% nendele laenusaajatele antud uute hüpoteeklaenude portfellist välja anda üle 90% suuruse laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvuga, kuid alla 100% suuruse maksimaalse laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvuga;

                                             c)

                                             80% suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär muudele hüpoteeklaenudele (sealhulgas üürileandmise eesmärgil ostmise segment).

                                 2.

                                 Laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarv on laenusaaja poolt elamukinnisvaraga tagatud kõikide laenude või laenuosade summa (laenu andmise ajal) ja kinnisvara väärtuse (samal ajal) suhe.

                                 3.

                                 Laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäärasid kohaldatakse omandiõiguse liigist (nt täielik omandiõigus, kasutusvaldus, võõrandamisõigusega kasutusvaldus) sõltumatult.

                                 4.

                                 Meedet kohaldatakse mis tahes eraõigusliku laenusaaja suhtes, kes võtab hüpoteeklaenu elamukinnisvara ostmiseks Luksemburgis mitteärilistel eesmärkidel. Meedet kohaldatakse ka juhul, kui laenusaaja kasutab tehingu lõpuleviimiseks õiguslikku struktuuri, nt kinnisvarasse investeerivat äriühingut, ning ühistaotluste puhul. Mõiste „elamukinnisvara“ hõlmab ehitusmaad, olenemata sellest, kas ehitustööd toimuvad vahetult pärast ostu või aastaid hiljem. Meedet kohaldatakse ka juhul, kui laenusaajale antakse laen pikaajalise rendilepinguga seotud kinnisvara ostmiseks. Kinnisvara võib olla omaniku kasutuses või ostetud üürileandmise eesmärgil.

                           II.   Kõigipoolsus

                                 5.

                                 Liikmesriikidel, kelle laenuandmisega tegelevatel krediidiasutustel, kindlustusseltsidel ja spetsialistidel (hüpoteeklaenuandjatel) on otsese piiriülese krediidi kaudu asjakohased olulised Luksemburgi krediidiriski positsioonid, soovitatakse Luksemburgi meede oma jurisdiktsioonis kõigipoolselt üle võtta. Kui nimetatud meede nende jurisdiktsioonis kõikide asjaomaste piiriüleste riskipositsioonide osas puudub, soovitatakse asjaomastel asutustel kohaldada oma jurisdiktsioonis kehtivat meedet, millel on algatatud makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmega samaväärne mõju.

                                 6.

                                 Liikmesriigid peaksid ESRNi teavitama Luksemburgi meetme kõigipoolsest ülevõtmisest või de minimis erandi kasutamisest kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 soovitusega D. Nimetatud teatis tuleks esitada hiljemalt ühe kuu jooksul alates kõigipoolsuse saavutamise meetme vastuvõtmist ESRNi veebilehel avaldatud vormil. ESRN avaldab teatised ESRNi veebilehel ning teavitab seeläbi avalikkust riikide kõigipoolsuse kohaldamise otsustest. See teavitus hõlmab kõigipoolsust kohaldava liikmesriigi tehtud erandeid ning võetud kohustust jälgida kõrvalehoidumisi ja vajaduse korral reageerida.

                                 7.

                                 Liikmesriikidel soovitatakse meede kõigipoolselt üle võtta kolme kuu jooksul alates käesoleva soovituse avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas.

                           III.   Olulisuse piirmäär

                                 8.

                                 Meedet täiendavad kaks olulisuse piirmäära, et võimaldada kõigipoolsust kohaldavatel liikmesriikidel kohaldada de minimis põhimõtet: riigipõhine olulisuse piirmäär ja krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine olulisuse piirmäär. Luksemburgile antavate piiriüleste hüpoteeklaenude kogusumma riigipõhine olulisuse piirmäär on 350 miljonit eurot, mis vastab ligikaudu 1 protsendile riigisisese elamukinnisvaraturu kogumahust 2020. aasta detsembris. Luksemburgile antavate piiriüleste hüpoteeklaenude kogusumma krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine olulisuse piirmäär on 35 miljonit eurot, mis vastab ligikaudu 0,1 protsendile Luksemburgi elamukinnisvaraturu kogumahust 2020. aasta detsembris. Kõigipoolsust nõutakse vaid juhul, kui ületatakse nii riigi- kui ka krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine piirmäär.

                        Rootsi

                           Rootsis tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad regulatiivse kapitalinõude arvutamiseks sisereitingute meetodit, krediidiasutustele suunatud 25 protsendi alampiiri kohaldamine riskipositsioonidega kaalutud keskmise riskikaalu osas, mida kohaldatakse Rootsis resideeruvate võlgnike kinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide portfelli suhtes, kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunkiga vi.

                     I.   Meetme kirjeldus

                                 1.

                                 Rootsi meetme kohaselt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunki vi alusel kohaldatakse Rootsis tegevusloa alusel tegutsevate, sisereitingute meetodit kasutavate krediidiasutuste suhtes krediidiasutustele suunatud 25 protsendi alampiiri riskipositsioonidega kaalutud keskmise riskikaalu osas Rootsis resideeruvate võlgnike kinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide portfelli suhtes.

                                 2.

                                 Riskipositsioonidega kaalutud keskmine on individuaalsete riskipositsioonide, mida arvutatakse kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 154, riskikaalude keskmine, mida kaalutakse vastava riskipositsiooni väärtuses.

                           II.   Kõigipoolsus

                                 3.

                                 Kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõikega 5 soovitatakse liikmesriikide asjaomastel asutustel võtta Rootsi meede kõigipoolselt üle ja kohaldada seda riigisisese tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste, kes kasutavad sisereitingute meetodit, Rootsis asuvate filiaalide suhtes soovituse C punktis 3 osutatud tähtaja jooksul.

                                 4.

                                 Asjaomastel asutustel soovitatakse kõigipoolselt Rootsi meede üle võtta ja kohaldada seda riigisisese tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad sisereitingute meetodit ja kellel on Rootsis resideeruvate võlgnike elamukinnisvaraga tagatud jaenõuetega seoses riskipositsioonid. Kooskõlas soovituse C punktiga 2 soovitatakse asjaomastel asutustel kohaldada sama meedet, mida kohaldab meetme algatanud asutus Rootsis, soovituse C punktis 3 osutatud tähtaja jooksul.

                                 5.

                                 Kui nimetatud makrotasandi usaldatavusjärelevalve meede nende jurisdiktsioonis puudub, soovitatakse asjaomastel asutustel pärast ESRNiga konsulteerimist kohaldada oma jurisdiktsioonis kehtivat makrotasandi usaldatavuspoliitika meedet, millel on kõigipoolseks ülevõtmiseks soovitatud meetmega samaväärne mõju. Asjaomastel asutustel soovitatakse samaväärne meede vastu võtta hiljemalt nelja kuu jooksul pärast käesoleva soovituse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

                           III.   Olulisuse piirmäär

                                 6.

                                 Meetmele on lisatud krediidiasutuse- või investeerimisühingu põhine olulisuse piirmäär 5 miljardit SEK, et võimaldada meedet kõigipoolselt ülevõtvatel asjaomastel asutustel kohaldada de minimis põhimõtet.

                                 7.

                                 Kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 võivad liikmesriikide asjaomased asutused teha erandi riigisisese tegevusloa alusel tegutsevatele krediidiasutustele, kes kasutavad sisereitingute meetodit ja kelle kinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonid seoses Rootsis resideeruvate võlgnikega jäävad alla 5 miljardi SEK suurust olulisuse piirmäära. Olulisuse piirmäära kohaldamisel peaksid asjaomased asutused kontrollima riskipositsioonide olulisust ja neil soovitatakse kohaldada Rootsi meedet riigisisese tegevusloa alusel tegutsevate, varem erandi saanud krediidiasutuste suhtes 5 miljardi SEK suuruse olulisuse piirmäära ületamise korral.

                                 8.

                                 Kui liikmesriigis puuduvad tegevusloa alusel tegutsevad krediidiasutused Rootsis asuvate filiaalidega või kellel on Rootsis resideeruvate võlgnike elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonid, kes kasutavad sisereitingute meetodit ja kellel oleksid Rootsis resideeruvate võlgnike elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonid üle 5 miljardi SEK, võivad liikmesriikide asjaomased asutused otsustada kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 Rootsi meedet kõigipoolselt mitte üle võtta. Sellisel juhul peaksid asjaomased asutused jälgima riskipositsioonide olulisust ja järgima Rootsi meetme kõigipoolsuse soovitust, kui sisereitingute meetodit kasutav krediidiasutus ületab 5 miljardi SEK piiri.

                                 9.

                                 Kooskõlas ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 soovitatakse maksimaalseks olulisuse piirmääraks 5 miljardit SEK. Seetõttu võivad kõigipoolsust kohaldavad asjaomased asutused kohastel juhtudel kohaldada oma jurisdiktsioonis soovitatud piirmäära asemel soovitusest madalamat piirmäära või kohaldada meedet kõigipoolselt ilma olulisuse piirmäärata.

               .

               (*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 549/2013, 21. mai 2013, Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta, (ELT L 174, 26.6.2013, lk 1).

               (*2)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 680/2014, 16. aprill 2014, millega sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses krediidiasutuste ja investeerimisühingute järelevalvelise aruandlusega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 575/2013 (ELT L 191, 28.6.2014, lk 1).“

               (1)  Recommandation du comité du risque systémique du 9 novembre 2020 relative aux crédits portant sur des biens immobiliers à usage résidentiel situés sur le territoire du Luxembourg (CRS/2020/005).

               (2)  CSSF Regulation N.20-08 du 3 décembre 2020 fixant des conditions pour l’octroi de crédits relatifs à des biens immobiliers à usage résidentiel situés sur le territoire du Luxembourg.


title: Nõukogu soovitus (EL) 2021/2150, 2. detsember 2021, millega muudetakse soovitust (EL) 2020/912 Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta

text:
                  6.12.2021

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 434/8

         NÕUKOGU SOOVITUS (EL) 2021/2150,
         2. detsember 2021,
         millega muudetakse soovitust (EL) 2020/912 Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta
         EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõike 2 punkte b ja e ning artikli 292 esimest ja teist lauset,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Nõukogu võttis 30. juunil 2020 vastu soovituse Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta (1) (edaspidi „nõukogu soovitus“).

                     (2)

                     Pärast seda on nõukogu võtnud vastu soovitused (EL) 2020/1052, (2) (EL) 2020/1144, (3) (EL) 2020/1186, (4) (EL) 2020/1551, (5) (EL) 2020/2169, (6) (EL) 2021/89, (7) (EL) 2021/132, (8) (EL) 2021/767, (9) (EL) 2021/892, (10) (EL) 2021/992, (11) (EL) 2021/1085, (12) (EL) 2021/1170, (13) (EL) 2021/1346, (14) (EL) 2021/1459, (15) (EL) 2021/1712, (16) (EL) 2021/1782, (17) (EL) 2021/1896, (18) (EL) 2021/1945 (19) ja (EL) 2021/2022, (20) millega muudetakse nõukogu soovitust (EL) 2020/912 Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta.

                     (3)

                     20. mail 2021 võttis nõukogu vastu soovituse (EL) 2021/816, millega muudetakse nõukogu soovitust (EL) 2020/912 Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta, (21) et ajakohastada kriteeriume, mille alusel hinnatakse, kas mittehädavajalik reisimine kolmandatest riikidest on ohutu ja kas seda tuleks lubada.

                     (4)

                     Nõukogu soovituses on sätestatud, et liikmesriigid peaksid koordineeritud viisil järk-järgult kaotama ELi mittehädavajaliku reisimise ajutise piirangu alates 1. juulist 2020 nõukogu soovituse I lisas loetletud kolmandate riikide elanike puhul. Nõukogu peaks pärast komisjoni ning asjaomaste ELi ametite ja talitustega tihedat konsulteerimist ning nõukogu soovituses osutatud metoodikal, kriteeriumidel ja teabel põhinevale üldisele hinnangule tuginedes vaatama I lisas esitatud kolmandate riikide loetelu iga kahe nädala järel läbi ja vajaduse korral seda ajakohastama.

                     (5)

                     Pärast seda on nõukogu komisjoni ning asjaomaste ELi ametite ja talitustega tihedalt konsulteerides ning nõukogu soovituses (nagu seda on muudetud soovitusega (EL) 2021/816) sätestatud kriteeriume ja metoodikat kohaldades arutanud nõukogu soovituse I lisas esitatud kolmandate riikide loetelu läbivaatamist. Nende arutelude tulemusena tuleks I lisas esitatud kolmandate riikide loetelu muuta. Eelkõige tuleks loetelust välja jätta Jordaania ja Namiibia.

                     (6)

                     Piirikontroll ei ole üksnes nende liikmesriikide huvides, kelle välispiiril seda tehakse, vaid kõigi liikmesriikide huvides, kes on kaotanud piirikontrolli sisepiiridel. Seepärast peaksid liikmesriigid tagama, et välispiiridel võetakse meetmeid koordineeritult, et tagada Schengeni ala hea toimimine. Selleks peaksid liikmesriigid alates 2. detsembrist 2021 koordineeritud viisil jätkama Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piirangu kaotamist käesoleva soovitusega muudetud nõukogu soovituse I lisas loetletud kolmandate riikide, erihalduspiirkondade ning muude üksuste ja territoriaalvalitsuste elanike puhul.

                     (7)

                     Euroopa Liidu lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva soovituse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades et käesolev soovitus põhineb Schengeni acquis’l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast nõukogu poolt otsuse tegemist käesoleva soovituse üle, kas ta rakendab seda.

                     (8)

                     Käesolev soovitus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ (22); seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva soovituse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

                     (9)

                     Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev soovitus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (23) artikli 1 punktis A osutatud valdkonda.

                     (10)

                     Šveitsi puhul kujutab käesolev soovitus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (24) artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ (25) artikliga 3.

                     (11)

                     Liechtensteini puhul kujutab käesolev soovitus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ (26) artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL (27) artikliga 3,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:
         Nõukogu soovitust (EL) 2020/912 (nagu seda on muudetud soovitustega (EL) 2020/1052, (EL) 2020/1144, (EL) 2020/1186, (EL) 2020/1551, (EL) 2020/2169, (EL) 2021/89, (EL) 2021/132, (EL) 2021/767, (EL) 2021/816, (EL) 2021/892, (EL) 2021/992, (EL) 2021/1085, (EL) 2021/1170, (EL) 2021/1346, (EL) 2021/1459, (EL) 2021/1712, (EL) 2021/1782, (EL) 2021/1896, (EL) 2021/1945 ja (EL) 2021/2022) Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta muudetakse järgmiselt.

                     (1)

                     Nõukogu soovituse punkti 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

                                 „1.

                                 Alates 2. detsembrist 2021 peaksid liikmesriigid koordineeritud viisil ja järk-järgult kaotama I lisas loetletud kolmandate riikide elanikele kehtiva Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piirangu.“

                     (2)

                     Soovituse I lisa asendatakse järgmisega:

                           „I LISA
                           Kolmandad riigid, erihalduspiirkonnad ning muud üksused ja territoriaalvalitsused, kelle elanike suhtes ei tuleks välispiiridel kohaldada Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutist piirangut:
                           I.   RIIGID

                                       1.

                                       ARGENTINA

                                       2.

                                       AUSTRAALIA

                                       3.

                                       BAHREIN

                                       4.

                                       KANADA

                                       5.

                                       TŠIILI

                                       6.

                                       COLOMBIA

                                       7.

                                       INDONEESIA

                                       8.

                                       KUVEIT

                                       9.

                                       UUS-MEREMAA

                                       10.

                                       PERUU

                                       11.

                                       KATAR

                                       12.

                                       RWANDA

                                       13.

                                       SAUDI ARAABIA

                                       14.

                                       LÕUNA-KOREA

                                       15.

                                       ARAABIA ÜHENDEMIRAADID

                                       16.

                                       URUGUAY

                                       17.

                                       HIINA (*)

                                 II.   HIINA RAHVAVABARIIGI ERIHALDUSPIIRKONNAD

                           Hongkongi erihalduspiirkond
                           Macau erihalduspiirkond
                           III.   ÜKSUSED JA TERRITORIAALVALITSUSED, MIDA VÄHEMALT ÜKS LIIKMESRIIK EI OLE RIIGINA TUNNUSTANUD

                           Taiwan

                        (*)  Oleneb vastastikkuse kinnitamisest."

            Brüssel, 2. detsember 2021

                  Nõukogu nimel

                  eesistuja

               J. VRTOVEC

            (1)  ELT L 208I, 1.7.2020, lk 1.

            (2)  ELT L 230, 17.7.2020, lk 26.

            (3)  ELT L 248, 31.7.2020, lk 26.

            (4)  ELT L 261, 11.8.2020, lk 83.

            (5)  ELT L 354, 26.10.2020, lk 19.

            (6)  ELT L 431, 21.12.2020, lk 75.

            (7)  ELT L 33, 29.1.2021, lk 1.

            (8)  ELT L 41, 4.2.2021, lk 1.

            (9)  ELT L 165I, 11.5.2021, lk 66.

            (10)  ELT L 198, 4.6.2021, lk 1.

            (11)  ELT L 221, 21.6.2021, lk 12.

            (12)  ELT L 235, 2.7.2021, lk 27.

            (13)  ELT L 255, 16.7.2021, lk 3.

            (14)  ELT L 306, 31.8.2021, lk 4.

            (15)  ELT L 320, 10.9.2021, lk 1.

            (16)  ELT L 341, 24.9.2021, lk 1.

            (17)  ELT L 360, 11.10.2021, lk 128.

            (18)  ELT L 388, 3.11.2021, lk 1.

            (19)  ELT L 397, 10.11.2021, lk 28.

            (20)  ELT L 413, 19.11.2021, lk 37.

            (21)  ELT L 182, 21.5.2021, lk 1.

            (22)  Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsus 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20).

            (23)  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31.

            (24)  ELT L 53, 27.2.2008, lk 52.

            (25)  Nõukogu 28. jaanuari 2008. aasta otsus 2008/146/EÜ sõlmida Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (ELT L 53, 27.2.2008, lk 1).

            (26)  ELT L 160, 18.6.2011, lk 21.

            (27)  Nõukogu 7. märtsi 2011. aasta otsus 2011/350/EL Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta, seoses sisepiiridel piirikontrolli kaotamise ja isikute liikumisega (ELT L 160, 18.6.2011, lk 19).


title: Komisjoni soovitus (EL) 2022/210, 8. veebruar 2022, liidu ühise meetmekogumi kohta pooljuhtide nappuse kõrvaldamiseks ja ELi mehhanismi kohta pooljuhiökosüsteemi seireks

text:
               17.2.2022

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 35/17

      KOMISJONI SOOVITUS (EL) 2022/210,
      8. veebruar 2022,
      liidu ühise meetmekogumi kohta pooljuhtide nappuse kõrvaldamiseks ja ELi mehhanismi kohta pooljuhiökosüsteemi seireks
      EUROOPA KOMISJON,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 292,
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Pooljuhid on tänapäeva majanduse ja ühiskonna toimimiseks hädavajalikud. Viimase aasta jooksul on liidus esinenud varasemast suuremaid tarnehäireid, mis on põhjustanud pikki viivitusi ja millel on kahjulik mõju tähtsatele majandussektoritele, tuues kaasa viivitusi elutähtsate sektorite jaoks oluliste toodete, näiteks meditsiini- ja diagnostikaseadmete parandamisel ja hooldamisel.

                  (2)

                  Praegune pooljuhtide nappus ja selle järelmõjud seavad seega ohtu sellised elutähtsad sektorid nagu tervishoid, transport, energeetika, kaitse- ja julgeolekupoliitika ning kosmosesektor. Liidu rohe- ja digipööret ähvardavad viivitused.

                  (3)

                  Eelnevat arvesse võttes on komisjoni esitatud ning Euroopa pooljuhtide ökosüsteemi tugevdamise meetmete raamistiku kehtestamist käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (kiibimääruse) (1) ettepaneku eesmärk suurendada liidu vastupanuvõimet pooljuhtide tarneahela häiretele, arendada liidus kõrgtehnoloogilise tootmise, projekteerimise ja süsteemide integreerimise ning tipptasemel tööstusliku tootmise suutlikkust, leevendada suurt oskuste nappust, suurendada kvalifitseeritud tööjõudu ning aidata kaasa vastupidava ja dünaamilise pooljuhiökosüsteemi loomisele liidus. Liidu strateegiline eesmärk on toota 2030. aastaks vähemalt 20 % maailma tipptasemel, uuenduslikest ja kestlikest pooljuhtidest, nagu on sätestatud digikümnendi poliitikaprogrammis (2).

                  (4)

                  Käesolev soovitus on lisatud määruse ettepanekule kui esialgne töövahend, mis võimaldab liidul praegusele nappusele kiiresti ja kooskõlastatult reageerida. Selleks on soovituses ettepanek luua koordineerimismehhanism, mis võimaldab pidada aru ja otsustada õigeaegsete ja proportsionaalsete kriisile reageerimise meetmete üle.

                  (5)

                  Võttes arvesse pooljuhtide tarneahela struktuurseid puudusi, soovitatakse lisaks meetmeid pooljuhtide väärtusahela kooskõlastatud seireks, keskendudes riskidele, mis võivad häirida, kahjustada või negatiivselt mõjutada pooljuhtide tarnimist. Need meetmed peaksid ette valmistama määruses esitatud pooljuhtide tarneahela seire alalist mehhanismi ja muutma selle võimalikuks.

                  (6)

                  Käesoleva soovituse rakendamiseks on komisjon moodustanud Euroopa pooljuhtide eksperdirühma. Euroopa pooljuhtide eksperdirühm toimib liikmesriikidevahelise koordineerimise platvormina ning annab komisjonile nõu ja abi kavandatud määruse rakendamisel. Euroopa pooljuhtide eksperdirühma ülesanded võtab üle Euroopa pooljuhtide nõukoda, mis luuakse määrusega.

                  (7)

                  Euroopa pooljuhtide eksperdirühm peaks hõlbustama liikmesriikide ja komisjoni vahel kiiret ja tulemuslikku teabevahetust, et käsitleda liidu tarneid käegakatsutavalt ohustavaid turusuundumusi, ning edendama ühtset ja kooskõlastatud reageerimist kriisidele.

                  (8)

                  Esimese meetmena soovitatakse liikmesriikidel küsida teavet ettevõtjate esindusorganisatsioonidelt ja vajaduse korral üksikutelt pooljuhtide ja seadmete tootjatelt. See aitaks Euroopa pooljuhtide eksperdirühmal teha kindlaks ja kohandada võimalikke kriisile reageerimise meetmeid. Kogutud andmed peaksid käsitlema tootmisvõimet, tootmisvõimsust ning praeguseid peamisi häireid ja kitsaskohti. Igasugune teabe kogumine või vahetamine peaks olema kooskõlas andmejagamise ning teabe ja andmete konfidentsiaalsuse suhtes kohaldatavate normidega.

                  (9)

                  Käesolev soovitus sisaldab ettepanekuid kriisile reageerimise meetmete kohta, mida liikmesriikidel palutakse arutada ja mille rakendamist kaaluda, kui see on asjakohane ja proportsionaalne.

                  (10)

                  Kui praeguse kriisi hinnang seda nõuab, võiksid liikmesriigid kaaluda dialoogi alustamist liidus asutatud pooljuhtide tootjatega, paludes seada esikohale lepingud ettevõtetega, kes tarnivad tooteid elutähtsatele sektoritele, et tagada nende sektorite jätkuv toimimine.

                  (11)

                  Juhul kui see on praegusele kriisiolukorrale antud hinnangu põhjal asjakohane, võivad liikmesriigid kaaluda võimalust volitada komisjoni hankima nende nimel teatavaid tooteid, et luua komisjoni ostuvõime kaudu võimendav mõju ja tagada tarned avalikku huvi pakkuvatele elutähtsatele sektoritele.

                  (12)

                  Lisaks kutsutakse liikmesriike üles hindama, kas liit peaks siseturu tarnete tagamiseks teostama järelevalvet teatava ekspordi üle. Kui nad peavad selliseid kaitsemeetmeid asjakohasteks, vajalikeks ja proportsionaalseteks, võiksid nad arutada ja paluda komisjonil hinnata, kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/479 (3) kohaste ekspordiga seotud kaitsemeetmete tingimused on täidetud.

                  (13)

                  Soovitatav seiretegevus peaks vastama ennetamise, kooskõlastamise ja valmisoleku põhimõtetele, et luua varajase hoiatamise süsteem pooljuhtide kriiside ennetamiseks ja liidu pooljuhiökosüsteemi tugevdamiseks. Selleks palutakse liikmesriikidel Euroopa pooljuhtide eksperdirühmas kokku leppida asjakohastes varajase hoiatuse indikaatorites, et ennetada tulevast nappust pooljuhtide tarneahelas.

                  (14)

                  Uuesti on vaja põhjalikult hinnata riske, mis võivad väärtusahelat häirida, kahjustada või negatiivselt mõjutada, muu hulgas seoses tarnete päritolu ja allikatega väljaspool liitu. Seepärast soovitatakse liikmesriikidel koguda asjakohast teavet ja teha koostööd, et komisjon saaks koostada pooljuhtide väärtusahela kohta liidus ühise riskihindamise. Välja tuleks tuua tegurid, mida riskihindamise koostamisel arvesse võtta.

                  (15)

                  Komisjon sätestab kavandatavas määruses kooskõlastatud seireks ja kriisidele reageerimiseks alalise ja siduva mehhanismi, mis põhineb käesolevas soovituses esitatud meetmetel. Määruse jõustumisel võib käesoleva soovituse kehtetuks tunnistada,

            ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:
      1.   SOOVITUSE EESMÄRK

                  1)

                  Soovituse eesmärk on võimaldada liidul kiiresti, tulemuslikult ja kooskõlastatud viisil reageerida praegusele pooljuhtide nappusele ja sarnastele juhtumitele tulevikus.

                  2)

                  Seetõttu sisaldab käesolev soovitus seiremehhanismi, võttes arvesse pooljuhtide tarne struktuurseid puudusi ja tulevase nappuse või muude märkimisväärsete turušokkide riski.

                  3)

                  Selleks soovitatakse liikmesriikidel teha komisjoniga koostööd Euroopa pooljuhtide eksperdirühma raames, kus kooskõlastatakse kriisile vahetu reageerimise meetmeid ja mis toimib pooljuhtide väärtusahela seire platvormina, keskendudes riskidele, mis võivad häirida, kahjustada või negatiivselt mõjutada pooljuhtide tarnimist.

            2.   MÕISTED

                  4)

                  Käesolevas soovituses kasutatakse määruse ettepanekus esitatud mõisteid.

            3.   EUROOPA POOLJUHTIDE EKSPERDIRÜHM

                  5)

                  Liikmesriikidel soovitatakse rakendada käesolevat soovitust Euroopa pooljuhtide eksperdirühma kaudu. Kohaldatakse selle eksperdirühma üldist töökorda.

            4.   VIIVITAMATU REAGEERIMINE KRIISIDELE

                  6)

                  Liikmesriigid peaksid kiiremas korras kokku kutsuma Euroopa pooljuhtide eksperdirühma, et vahetada teavet pooljuhtide kriisi praeguse olukorra kohta siseriiklikel turgudel. Eelkõige peaksid nad hindama konkreetseid tooteid ja turge, mida nappus mõjutab, ning arutama eriolukorra meetmeid, mida on riiklikul tasandil rakendatud.

                  7)

                  Liikmesriigid peaksid nõudma ettevõtjate esindusorganisatsioonilt või vajaduse korral üksikutelt pooljuhtide ja seadmete tootjatelt teavet tarnevõimekuse kohta, mis võib sisaldada teavet tootmisvõime, tootmisvõimsuse ja praeguste esmaste häirete kohta, et teha kindlaks võimalikud kriisile reageerimise meetmed ja neid kohandada. Igasugune teabe kogumine või vahetamine peaks olema kooskõlas andmejagamise ning teabe ja andmete konfidentsiaalsuse suhtes kohaldatavate normidega.

                  8)

                  Liikmesriike kutsutakse üles hindama sellest teabest lähtuvalt asjakohaseid, tulemuslikke ja proportsionaalseid kriisile reageerimise meetmeid riiklikul ja liidu tasandil (kriisimeetmete kogum). Meetmed võivad hõlmata üht või mitut järgmistest:

                              a)

                              dialoogi pidamine tootjatega, paludes neil seada prioriteediks kriisi korral oluliste toodete tootmise, et tagada elutähtsate sektorite jätkuv toimimine;

                              b)

                              komisjonile vajaduse korral volituse andmine, et see tegutseks kriisi korral oluliste toodete riigihangetes, mis on korraldatud teatavates elutähtsates sektorites, kahe või enama liikmesriigi nimel keskse hankijana;

                              c)

                              hinnangu andmine selle kohta, kas liit peaks teostama järelevalvet kriisi korral oluliste toodete ekspordi üle ja kas liit peaks taotlema komisjonilt hinnangut sellele, kas määruse (EL) 2015/479 kohased ekspordiga seotud kaitsemeetmete tingimused on täidetud või mitte;

                              d)

                              kooskõlastatud konsultatsioonid või koostöö asjaomaste kolmandate riikidega, et leida ühiselt ja rahvusvahelisi kohustusi järgides lahendused tarneahela häiretele. See võib vajaduse korral hõlmata kooskõlastamist asjaomastel rahvusvahelistel foorumitel.

                  9)

                  Kooskõlastatud lähenemisviisi huvides peaksid liikmesriigid teavitama komisjoni õigeaegselt kõikidest pooljuhtide tarneahela suhtes võetud riiklikest meetmetest.

            5.   SEIRE

                  10)

                  Liikmesriigid peaksid tagama pooljuhtide väärtusahela korrapärase seire, keskendudes riskidele, mis võivad häirida, kahjustada või negatiivselt mõjutada pooljuhtide tarnimist.

                  11)

                  Selleks peaksid liikmesriigid määrama kindlaks asjakohased varajase hoiatuse indikaatorid, et ennetada tulevasi häireid pooljuhtide tarneahelas.

                  12)

                  Liikmesriigid peaksid esitama komisjonile teabe, et koostada ülevaade teguritest, suundumustest ja sündmustest, mis võivad põhjustada pooljuhtide üleilmses väärtusahelas märkimisväärseid häireid, millel võivad olla tagajärjed liidule (liidu riskihindamine). Asjakohased tegurid, mida arvesse võtta, võivad hõlmata järgmist:

                              a)

                              selliste liidu pooljuhtide sektori ettevõtjate teenuste või kaupade kättesaadavus ja terviklus, mille toimimine on pooljuhtide tarneahela jaoks esmatähtis;

                              b)

                              eri liiki pooljuhtide nõudluse kõikumise määr, sealhulgas võrreldes olemasoleva tootmisvõimsusega;

                              c)

                              lüngad ja kitsaskohad tootmises, pakendamises ja logistikas, sealhulgas toorainete ja kvalifitseeritud tööjõu puudus;

                              d)

                              õnnetused, rünnakud, looduskatastroofid või muud tõsised sündmused, mis võivad mõjutada pooljuhtide tarneahelat;

                              e)

                              tehnilised, regulatiivsed või keskkonnaalased muudatused, mis vähendavad tootlust;

                              f)

                              tarnete koondamine geograafilistesse piirkondadesse ja ettevõtetesse, võttes arvesse võrguefekti ja seotuse efekti;

                              g)

                              kaubanduspoliitika, tariifide, kaubandustõkete ja muude kaubandusega seotud meetmete mõju;

                              h)

                              pooljuhtide autentsus ja terviklus, võltsitud pooljuhtide võimalik mõju;

                              i)

                              intellektuaalomandi või ärisaladuste rikkumine või vargus.

                  13)

                  Liikmesriigid peaksid kindlaks tegema pooljuhtide kasutajate peamised kategooriad, eelkõige elutähtsates sektorites. Nad peaksid kutsuma asjaomaseid sidusrühmade organisatsioone, sealhulgas tööstusliite ja peamiste kasutajakategooriate esindajaid, üles esitama teavet nõudluse ebatüüpilise suurenemise ja tarneahela teadaolevate häirete kohta, sealhulgas elutähtsate pooljuhtide või toorainete kättesaamatuse, keskmisest pikema täitmisaja, tarneviivituste ja erakordsete hinnatõusude kohta.

                  14)

                  Liikmesriigid peaksid komisjoni viivitamata teavitama, kui nad saavad teada pooljuhtide tarne võimalikust häirest või ebatüüpilisest nõudluse suurenemisest või kui neil on konkreetset ja usaldusväärset teavet mis tahes muu riskiteguri või sündmuse toimumise kohta.

            6.   LÄBIVAATAMINE

                  15)

                  Soovituse võib pärast kavandatava määruse jõustumist kehtetuks tunnistada.

         Brüssel, 8. veebruar 2022

               Komisjoni nimel

               komisjoni liige

            Thierry BRETON

         (1)  COM(2022) 46, 8.2.2022.

         (2)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele, „Digikompass 2030: Euroopa tee digikümnendil“, 9.3.2021, COM(2021) 118 final.

         (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2015. aasta määrus (EL) 2015/479 ühiste ekspordieeskirjade kohta (ELT L 83, 27.3.2015, lk 34).