title: Soovitus: NÕUKOGU SOOVITUS, milles käsitletakse Malta 2014. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Malta 2014. aasta stabiilsusprogrammi kohta_x000b_

text:
				|

		52014DC0419

			Soovitus: NÕUKOGU SOOVITUS, milles käsitletakse Malta 2014. aasta riiklikku reformikava_x000b__x000b_ja esitatakse nõukogu arvamus Malta 2014. aasta stabiilsusprogrammi kohta_x000b_ /* COM/2014/0419 final - 2014/ () */

Soovitus:
NÕUKOGU SOOVITUS,
milles käsitletakse Malta 2014. aasta
riiklikku reformikava
ja esitatakse nõukogu arvamus Malta 2014. aasta stabiilsusprogrammi kohta

EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa
Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja
artikli 148 lõiget 4,
võttes arvesse nõukogu
7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi
järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise
kohta,[1]
eriti selle artikli 5 lõiget 2,
võttes arvesse Euroopa
Komisjoni soovitust,[2]
võttes arvesse Euroopa
Parlamendi resolutsioone,[3]
võttes arvesse Euroopa
Ülemkogu järeldusi,
võttes arvesse
tööhõivekomitee arvamust,
võttes arvesse majandus-
ja rahanduskomitee arvamust,
võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,
võttes arvesse majanduspoliitika komitee
arvamust
ning arvestades järgmist:
(1)
Euroopa Ülemkogu kiitis 26.
märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus tööhõive ja majanduskasvu
strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud
koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta
meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu potentsiaali ja konkurentsivõime
suurendamiseks.
(2)
Nõukogu võttis 13. juulil 2010
komisjoni ettepanekute põhjal vastu soovituse liikmesriikide ja liidu
majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril
2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta; mõlemat dokumenti
koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid
arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.
(3)
Riigipead ja valitsusjuhid
võtsid 29. juunil 2012 vastu majanduskasvu ja töökohtade loomise kokkuleppe,
millega nähakse ette sidus raamistik meetmete võtmiseks liikmesriikide, ELi ja
euroala tasandil ning võimaldatakse kasutada kõiki võimalikke hoobasid,
vahendeid ja poliitikaid. Nad tegid otsuse liikmesriikide tasandil võetavate
meetmete kohta, rõhutades eelkõige kindlat kavatsust saavutada strateegia
„Euroopa 2020” eesmärgid ja rakendada riigipõhised soovitused.
(4)
Nõukogu võttis 9. juulil 2013
vastu soovituse Malta 2013. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse
Malta ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2012-2016) kohta. Kooskõlas määrusega
(EL) nr 473/2013[4]
esitas komisjon 15. novembril 2013 arvamuse Malta 2014. aasta
eelarvekava kohta[5].
(5)
Komisjon võttis 13. novembril
2013 vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi,[6] mis tähistab majanduspoliitika
koordineerimise Euroopa poolaasta (2014) algust. Samal päeval võttis komisjon
määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande,[7] milles
nimetati Maltat liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.
(6)
Euroopa Ülemkogu kiitis
20. detsembril 2013 heaks prioriteedid finantsstabiilsuse tagamiseks,
eelarve konsolideerimiseks ja majanduskasvu hoogustamiseks. Ülemkogu toonitas
vajadust jätkata diferentseeritud ja majanduskasvu soodustavat eelarve
konsolideerimist, taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused,
edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegeleda töötuse probleemiga ja
majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust.
(7)
Komisjon avaldas 5. märtsil
2014 määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Malta kohta tehtud põhjaliku
analüüsi tulemused[8].
Komisjoni analüüsi põhjal võib järeldada, et Maltal ei esine enam
makromajanduslikku tasakaalustamatust makromajandusliku tasakaalustamatuse
menetluse tähenduses. Ehkki võlakoormus on ikka veel suur, on riskid erasektori
ja avaliku sektori võla jätkusuutlikkusele ning finantssektori stabiilsusele
kontrolli all, isegi kui need vajavad jätkuvat järelevalvet. Eeskätt on
finantsstabiilsuse näitajad endiselt usaldusväärsed. Kuid võttes arvesse
kõnealuse sektori riskide struktuurset iseloomu, tuleb jätkata praeguseid
mõistlikke järelevalve ja riskide võtmise tavasid. Eluasemeturg on
stabiliseerunud ja seega on liigsed kinnisvaraga seotud riskid piiratud.
Erasektori võlg väheneb; ettevõtete finantsvõimendust vähendatakse
nõuetekohaselt ja krediidituru surve on piiratud.
(8)
Malta esitas 16. aprillil 2014 oma
2014. aasta riikliku reformikava, mida ajakohastati 8. mail 2014, ning 30.
aprillil 2014 oma 2014. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta
arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal
ajal.
(9)
2014. aasta stabiilsusprogrammis
visandatud eelarvestrateegia eesmärk on korrigeerida ülemäärast
eelarvepuudujääki jätkusuutlikul viisil 2014. aastaks ning liikuda järk-järgult
keskpika perioodi eesmärgi ehk struktuurselt tasakaalustatud eelarvepositsiooni
poole, mis on stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetest rangem. Keskpika perioodi
eesmärgi saavutamine ei ole siiski programmiperioodil kavas. 2014. aastal jääb
kavandatud (ümberarvutatud) struktuuriline kohandamine soovitatule siiski
napilt alla. Pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi kavandatud kõrvaldamist on
2015. aastal kavandatud väike kõrvalekalle keskpika perioodi eesmärgi
saavutamist toetavast kohandamiskavast. Pärast seda kavandatud iga-aastane
edasiminek keskpika perioodi eesmärgi suunas üldjoontes kooskõlas nõudega
vähemalt 0,5 % SKPst. Programmis on ette nähtud, et valitsemissektori võlg, mis
ulatus 2013. aastal 73 %-ni SKPst, hakkab alates 2014. aastast kahanema
kooskõlas võla vähendamise sihttasemega. Kokkuvõttes on programmieesmärgid
stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetega suuresti kooskõlas. Programmi
eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium, mille on
kinnitanud sõltumatu organ (riigikontroll), on 2014. ja 2015. aasta puhul
usutav, kuna nende aastate majanduskasvu prognoositakse veidi väiksemaks kui
komisjoni 2014. aasta kevadprognoosis. Eelarve-eesmärgid on siiski ohus, sest
meetmed ei toeta täielikult programmiperioodiks kavandatud tulude struktuurset
kasvu ning ülekulud võivad tingida kavandatust suuremaid avansilisi makseid.
Komisjoni prognoosi kohaselt peaks Malta jätkusuutlikult kõrvaldama oma
ülemäärase eelarvepuudujäägi 2014. aasta jooksul. Komisjoni prognoosi kohaselt
jääb eelarve konsolideerimise eesmärgist 2013.–2014. aastal puudu 1,6 % SKPst
struktuurse eelarvepositsiooni (korrigeeritud) muutuse alusel ning 1,25 % SKPst
meetmetena, mida peeti vajalikuks eelarvepuudujäägi menetluse raames esitatud
soovituses. Ehkki võla vähendamise kontrollväärtus saavutatakse 2014. aastal
ilma varuta, näitavad võlastsenaariumiga seotud riskid kasvavat tendentsi. 2015.
aastal valitseb oht kalduda suurel määral kõrvale nõutud edasiminekust keskpika
perioodi eesmärgi saavutamisel. Tuginedes nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97
kohaselt oma hinnangule programmi kohta ja komisjoni prognoosile, on nõukogu
arvamusel, et ehkki Malta kavandatud valitsemissektori nominaalne
eelarvepuudujääk ja valitsemissektori võlg vastavad ülemäärase
eelarvepuudujäägi menetluse raames esitatud soovitusele, tuleb teha täiendavaid
jõupingutusi, et viia struktuuriline kohandamine 2014. aastal vastavusse
soovitatuga ning tagada asjakohane edasiminek keskpika perioodi eesmärgi suunas
alates 2015. aastast.
(10)
Malta eelarveraamistiku
mittesiduv olemus ja asjaolu, et eelarvepoliitikat kavandatakse lühikeses
perspektiivis, ei toeta tugeva eelarvepositsiooni saavutamist. Seni ei ole
vastu võetud õigusakte, mis pidid jõustuma hiljemalt 2013. aasta lõpul ning
mille eesmärk oli täita eelarveraamistikke käsitleva direktiivi 85/2011/EL ja
fiskaalkokkuleppe nõuded. Stabiilsusprogrammi kohaselt on Malta valitsus aga hiljuti
kinnitanud eelarvepoliitilise vastutuse seaduse eelnõu, mis esitatakse
parlamendile heakskiitmiseks. Õigusakti eelnõus nähakse ette struktuurilise
eelarvetasakaalu reegli, võlareegli ja kolmeaastase jooksva eelarveraamistiku
kehtestamine ning sellise eelarvenõukogu järkjärguline loomine, kelle ülesanne
oleks kinnitada valitsuse ametlikud makromajanduslikud ja eelarveprognoosid
ning teha eelarve-eeskirjade täitmise eel- ja järelseiret.
(11)
Malta maksuametid on kavas
liita üheks asutuseks, et lihtsustada maksude kogumise protsessi ning aidata
võidelda maksudest kõrvalehoidumise vastu. Maksukohustuse täitmise toetamiseks
ja tasumisele kuuluvate summade sissenõudmise lihtsustamiseks on läbi vaadatud
käibemaksu käsitlevates õigusaktides sätestatud karistused ja maksuintressid .
Võetud on ka mitmesuguseid muid meetmeid, mis peaksid Malta maksusüsteemi
konsolideerima. Need meetmed on asjakohased, kuid nende mõju ei ole veel ilmne.

(12)
Vaatamata ikka veel püsivatele
probleemidele seoses Malta riigi rahanduse jätkusuutlikkusega võib täheldada
teatavaid edusamme pensionisüsteemi reformimisel ja tervishoiuteenuste
jätkusuutlikkuse parandamisel. Loodud on pensionide strateegiarühm, et hinnata
kõiki võimalusi pensionisüsteemi reformimiseks, ning Malta ametiasutused on andnud
lubaduse mitte tõsta seadusjärgset pensioniiga kõrgemale kui 2006. aasta
pensionireformis sätestatud tõus. Seetõttu jääb seadusjärgne pensioniiga
oodatavast elueast sõltumatuks, mis seab kahtluse alla pensionide pikaajalise
jätkusuutlikkuse ja asjakohasuse. Ehkki Maltal on kavas võidelda nende
vajakajäämistega tööturu meetmete abil ja eeskätt oma hiljuti vastu võetud
aktiivsena vananemise strateegia abil, ei lahenda see tõenäoliselt probleemi.
Tervishoiusüsteemi jätkusuutlikkus on teine kitsaskoht, kui võtta arvesse
vananemisega seotud kulude oodatavat suurenemist. Äsja koostati riikliku
tervishoiusüsteemi strateegia eelnõu, kuid puudub selgus selle rakendamise
küsimustes ning eelistes kulutõhususe ja jätkusuutlikkuse seisukohast. Tarvis
on tugevdada riiklikku esmatasandi arstiabi.
(13)
Koolist väljalangemise määr on
Maltal endiselt väga kõrge, kuid selle vähendamiseks võetakse meetmeid ning
samuti on loomisel terviklik järelevalvesüsteem. Põhioskuste omandamise tase on
aga madal, mis süvendab kehva kirjaoskust ja koolist väljalangemist. Hiljaaegu
vastu võetud riikliku kirjaoskusstrateegia nõuetekohane rakendamine peaks
toetama nimetatud puudujäägi kõrvaldamiseks tehtavaid jõupingutusi. Seda tuleb
toetada täiendavate meetmetega, mis peaksid eeldatavalt parandama haridus- ja
koolitussüsteemi vastavust tööturu vajadustele. Nimetatud meetmed hõlmavad
õpipoisiõppe raamistiku reformi, elukestva õppe strateegia loomist, töökohal
toimuva väljaõppe sisseseadmist kutsehariduses ja -koolituses ning Euroopa
Sotsiaalfondi kaudu rahastatavat eriprogrammi.
(14)
Malta tegeleb praegu mitme
olulise meetme rakendamisega, et suurendada naiste osalust tööturul, eeskätt
tasuta lastehoiuteenuste pakkumisega leibkondadele, kus vanemad töötavad või
õpivad. Tulemuslik rakendamine on siin esmatähtis. Ametiasutused aitavad
pakkuda ka pikapäevarühma teenust ning võimalusi saata lapsi kooli enne
ettenähtud avamisaega, et vanema rolli tööeluga paremini sobitada. Ühtlasi
kavandatakse maksusoodustusi, et julgustada vanemaid saatma lapsi lastehoiuasutustesse,
mis töötavad varasemate kavade kohaselt. Vähe on tehtud aga tööd selle nimel,
et pakkuda ja edendada paindlikku töökorraldust, näiteks kaugtööd ja paindlikku
tööaega, mis aitaks naisi taas tööturule integreerida.
(15)
Rahvusvahelise konkurentsivõime
edasiseks parandamiseks peab Malta lisaks palga ja tootlikkuse näitajate
muutumise ebakõladest tuleneva võimaliku negatiivse mõju vältimisele pöörama
tähelepanu ka sellistele taristuga seotud puudujääkidele energia- ja
transpordisektoris, mis kahandavad taristu potentsiaali, eriti kui võtta
arvesse suuri kulutusi energiale. Sel aastal peaks lõpule jõudma elektrivõrkude
ühendamine Itaaliaga ning see parandab varustuskindlust ning võib aidata kaasa
energiavarustuse mitmekesistumisele ja väljaspool toodetud taastuvenergia
kasutamisele. Ka kavandatav ühendus Euroopa gaasivõrguga täiendab Malta
energiaallikate jaotust, muutes selle vähem sõltuvaks ühest peamisest
energiaallikast ja suurendades nõnda Malta atraktiivsust äritegevuse kohana.
Kui välja arvata mõningane edu fotogalvaaniliselt saadud päikeseenergia
valdkonnas, kujutavad kodumaised taastuvenergiaallikad endast kasutamata
potentsiaali.
(16)
Malta ärikliima edasist arengut
piirab avaliku halduse vähene suutlikkus. Ehkki areng riigihangete valdkonnas
kulgeb õiges suunas, on hankemenetlused endiselt liiga pikaajalised, tingides
avaliku sektori kulutuste ebatõhusust. Neil meetmetel pole konkreetseid
eesmärke ja see teeb nende tulemuslikkuse hindamise keerukaks. Laenuvahenditest
rahastamise alternatiivide puudumine muudab rahastamise ettevõtjate jaoks
kulukaks, mis omakorda survestab nende majandustegevust. Ettevõtete võlgnevuse
soodustamine võib ühtlasi kaasa tuua ülemäära suure ettevõtete
finantsvõimenduse ja kapitali ebapiisava jaotuse. Seega tuleb otsida rahastamiseks
uusi laenuvabu võimalusi. 2013. aasta riigipõhistes soovitustes esile tõstetud
puudujääke Malta kohtusüsteemis ei ole kõrvaldatud. Ehkki võib oodata, et
komisjoni poolt 2013. aasta novembris esitatud kohtusüsteemi reformi arvukate
reformiettepanekute seast rakendatakse nii mõnigi 2014. aasta lõpuks, on siiski
tarvis avalikustada selge ajakava ja määrata, millised meetmed on
prioriteetsed. Samuti pole kindel, kuidas kõnealused meetmed mõjutavad
kohtuasjade kuhjumist, eriti seoses eespool nimetatud puudujääkidega.
(17)
Malta on tugevdanud
regulatiivset järelevalvet, et tagada finantssektori stabiilsus. Malta
Keskpanga ülesannete hulka on lisatud makrotasandi usaldusjärelevalve ning
erilist rõhku pannakse finantsstabiilsuse küsimustele, kusjuures finantsstabiilsuse
ühisnõukogu on nüüd õigusaktidega sätestatud. Laenukahjumi reservide
parandamiseks on võetud rahuldavaid meetmeid, peamiselt läbi vaadatud
panganduseeskirja nr 9 abil.
(18)
Komisjon hindas Euroopa
poolaasta raames põhjalikult Malta majanduspoliitikat. Hinnati
stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava. Hindamisel on arvesse võetud
kõnealuste dokumentide asjakohasust Malta eelarve- ja
sotsiaal-majanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust
ELi eeskirjadele ja juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada Euroopa Liidu
üldist majandusjuhtimist, lisades ELi tasandi panuse riigi tasandil
tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni
soovitused kajastuvad soovitustes 1–5.
(19)
Võttes arvesse kõnealust
hindamist, on nõukogu Malta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus[9] selle kohta
kajastub eelkõige soovituses 1.
(20)
Komisjon analüüsis Euroopa
poolaasta kontekstis ka euroala kui terviku majanduspoliitikat. Selle põhjal
esitas nõukogu konkreetsed soovitused liikmesriikidele, mille rahaühik on euro.
Malta peaks tagama ka nende soovituste täieliku ja õigeaegse rakendamise,
SOOVITAB Maltal
võtta aastatel 2014-2015 järgmisi meetmeid.
1.           Kõrvaldada
ülemäärane eelarvedefitsiit jätkusuutlikul viisil 2014. aasta jooksul. Tugevdada
2015. aastal märkimisväärselt eelarvestrateegiat, et tagada nõutud
struktuuriline kohandamine 0,6 % SKPst keskpika perioodi eesmärgi suunas.
Seejärel püüda teha igal aastal struktuuriline kohandus, mis on vähemalt
0,5 % SKPst ning heades majandustingimustes või vajaduse korral veelgi
rohkem, tagamaks võlareegli täitmise, et valitsemissektori kõrge võlatase
näitaks ka edaspidi jätkusuutlikku kahanemistendentsi. Võtta lõplikult vastu
eelarvepoliitilise vastutuse seadus eesmärgiga kehtestada siduv ja reeglipõhine
mitmeaastane eelarveraamistik ning luua sõltumatu asutus, kelle ülesanne oleks
valvata eelarve-eeskirjade täitmise järele ja toetada eelarve planeerimise
aluseks olevaid makromajandusprognoose. Jätkata maksukohustuse täitmise
parandamist ja maksudest kõrvalehoidumise vastast võitlust, tagades seni võetud
meetmete jätkuva rakendamise ja hindamise ning astudes ka uusi samme, edendades
eeskätt elektrooniliste maksevahendite kasutamist.
2.           Hoogustada käimasolevat
pensionireformi, kiirendades eeskätt märkimisväärselt õigusjärgse pensioniea
kavandatud tõstmist ning sidudes selle seejärel oodatava eluea muutumisega.
Tagada, et riikliku tervishoiusüsteemi terviklik reform suudaks pakkuda
olemasolevate ressursside kulutõhusat ja jätkusuutlikku kasutamist, nagu
esmatasandi arstiabi parandamine.
3.           Jätkata poliitilisi
jõupingutusi, et suurendada haridus- ja koolitussüsteemi vastavust tööturu
vajadustele ning parandada põhioskuste omandamist, kiirendades õpipoisiõppe
süsteemi hilinenud reformi käikulaskmist. Piirata veelgi koolist
väljalangemist, eeskätt riikliku kirjaoskusstrateegia lõpliku väljatöötamise ja
rakendamise teel. Parandada veelgi naiste, eriti tööturule naasvate naiste
osalemist tööturul, edendades paindlikku töökorraldust.
4.           Mitmekesistada energiaallikate
jaotust majanduses, suurendades sealhulgas taastuvatest energiaallikatest
toodetava energia osakaalu.
5.           Parandada jätkuvalt
riigihankemenetluste tõhusust ja vähendada nende pikkust; pakkuda ettevõtjatele
alternatiive laenuvahenditest rahastamisele, lihtsustades juurdepääsu
kapitaliturgudele ja arendades riskikapitalifonde; suurendada kohtusüsteemi
tõhusust, tagades kavandatud kohtureformi õigeaegse ja tõhusa elluviimise.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
[1]               EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.
[2]               COM(2014) 419 (final).
[3]               P7_TA(2014)0128 ja
P7_TA(2014)0129.
[4]               ELT L 140, 27.5.2013, lk 11.
[5]               C(2013) 8007 (final)
[6]               COM(2013) 800 (final)
[7]               COM(2013) 790 (final)
[8]               SWD(2014) 150 (final)
[9]               Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5
lõikele 2.


title: 2011/645/EL: Nõukogu soovitus, 15. veebruar 2011 , mis käsitleb komisjoni tegevuse heakskiitmist seoses Euroopa Arengufondi (kaheksas EAF) meetmete rakendamisega 2009. eelarveaastal

text:
               1.10.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 255/13

         NÕUKOGU SOOVITUS,
   15. veebruar 2011,
   mis käsitleb komisjoni tegevuse heakskiitmist seoses Euroopa Arengufondi (kaheksas EAF) meetmete rakendamisega 2009. eelarveaastal
   (2011/645/EL)
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse neljandat AKV-EMÜ konventsiooni, millele kirjutati alla 15. detsembril 1989 Lomés (1) ja mida on muudetud 4. novembril 1995 Mauritiusel allkirjastatud lepinguga (2),
   võttes arvesse nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate sisekokkulepet neljanda AKV-EÜ konventsiooni teise finantsprotokolli kohase ühenduse abi finantseerimise ja haldamise kohta (3) (edaspidi „sisekokkulepe”), millega asutati muu hulgas kaheksas Euroopa Arengufond (8. EAF), eriti selle artikli 33 lõiget 3,
   võttes arvesse 16. juuni 1998. aasta finantsmäärust, mida kohaldatakse finantskoostöö arendamiseks neljanda AKV-EÜ konventsiooni alusel, (4) eriti selle artikleid 66–74,
   olles läbi vaadanud 8. EAFi meetmete tulude ja kulude aruande, 2009. aasta 31. detsembri seisuga koostatud bilansi ning 2009. eelarveaastat käsitleva Euroopa Kontrollikoja aastaaruande kaheksandast, üheksandast ja kümnendast Euroopa Arengufondist (EAF) rahastatud tegevuste kohta (5) koos selles sisalduvate komisjoni vastustega
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt sisekokkuleppe artikli 33 lõikele 3 annab Euroopa Parlament nõukogu soovitusel komisjonile heakskiidu 8. EAFi finantshalduse kohta.

               (2)

               2009. eelarveaastal on komisjon 8. EAFi meetmeid üldiselt rahuldavalt rakendanud,

         SOOVITAB Euroopa Parlamendil kiita heaks komisjoni tegevus seoses 8. EAFi meetmete rakendamisega 2009. eelarveaastal.

      Brüssel, 15. veebruar 2011

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         MATOLCSY Gy.

      (1)  EÜT L 229, 17.8.1991, lk 3.

      (2)  EÜT L 156, 29.5.1998, lk 3.

      (3)  EÜT L 156, 29.5.1998, lk 108.

      (4)  EÜT L 191, 7.7.1998, lk 53.

      (5)  ELT C 303, 9.11.2010, lk 243.


title: Komisjoni soovitus, 5. juuli 2010 , Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/30/EÜ kohase liiklevate sõidukite tehnokontrolli käigus tuvastatud puuduste riskihinnangu kohta

text:
               8.7.2010

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 173/97

         KOMISJONI SOOVITUS,
   5. juuli 2010,
   Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/30/EÜ kohase liiklevate sõidukite tehnokontrolli käigus tuvastatud puuduste riskihinnangu kohta
   (2010/379/EL)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 292,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Liiklusohutuse, keskkonnakaitse ja õiglase konkurentsi seisukohast on oluline tagada kasutatavate kommertsveokite nõuetekohane hooldus ja kontroll, et tagada nende ohutu liiklemine Euroopa Liidus.

               (2)

               Ühtlasema süsteemi saavutamiseks ja liiklevate sõidukite tehnokontrolli käigus ebavõrdse kohtlemise vältimiseks tuleks lisaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuni 2000. aasta direktiivis 2000/30/EÜ (ühenduses liiklevate kommertsveokite tehnokontrolli kohta) (1) viidatud standarditele ja meetoditele kehtestada suunised kõnealuse direktiivi II lisas loetletud puudustele hinnangu andmiseks.

               (3)

               Puuduste tõsiduse kajastamiseks tuleks võtta kasutusele kolm kategooriat.

               (4)

               Iga puuduste kategooria peaks kirjeldama sellises seisukorras sõiduki kasutamise tagajärgi,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:
   Liikmesriigid peaksid hindama liikleva sõiduki tehnoseisundi kontrolli käigus tuvastatud puudusi vastavalt käesoleva soovituse lisas sätestatud suunistele.

      Brüssel, 5. juuli 2010

            Komisjoni nimel

            asepresident

         Siim KALLAS

      (1)  EÜT L 203, 10.8.2000, lk 1.

      LISA

         Suunised vigade ja puuduste hindamiseks

      Direktiivi 2000/30/EÜ rakendamise raames loetletakse käesolevas dokumendis suunised, mida liikmesriikidel soovitatakse kohaldada liiklevate sõidukite tehnokontrolli käigus leitud vigade (nii tehniliste vigade kui ka muude nõuetele mittevastavuste) hindamiseks.
      Vead liigitatakse järgmiselt:

                  VÄIKESED VEAD (VV)

                  SUURED VEAD (SV)

                  OHTLIKUD VEAD (OV).

            Iga veakategooria tuleks kindlaks määrata sõiduki seisundi põhjal järgmiselt.
      VÄIKESED VEAD
      Tehnilised vead, mis ei mõjuta olulisel määral sõiduki ohutust, ja muud väiksemad nõuetele mittevastavused. Sõidukit ei tule uuesti kontrollida, kuna on põhjust arvata, et tuvastatud vead parandatakse viivitamata.
      SUURED VEAD
      Vead, mis võivad mõjutada sõiduki ohutust ja/või asetada teised liiklejad ohtu, ning muud olulisemad nõuetele mittevastavused. Sõiduk tuleb parandada nii ruttu kui võimalik ja selle edasisele kasutamisele võidakse seada piiranguid ja tingimusi, näiteks tuleb sõiduk esitada täiendavaks tehnoülevaatuseks.
      OHTLIKUD VEAD
      Vead, mis kujutavad endast otsest ja vahetut ohtu liiklusohutusele. Sõiduki edasine kasutamine liikluses ei ole lubatud, kuigi teatavatel juhtudel ja kindlaksmääratud tingimustel võidakse lubada nende juhtimist kindlaksmääratud kohta, näiteks sõiduki koheseks parandamiseks või arestimiseks.
      Kui sõiduki vead kuuluvad rohkem kui ühte veakategooriasse, toimub liigitamine kõige tõsisema vea alusel. Kui sõidukil on mitu ühe veakategooria viga, võib selle liigitada järgmisse, tõsisemasse veakategooriasse, kui vigade kogumõju muudab sõiduki ohtlikumaks.
      Vigade puhul, mida saab liigitada rohkem kui ühte kategooriasse, peaks kontrollija vastutama selle eest, et vead liigitatakse nende raskusastme järgi siseriiklike õigusaktide alusel.
      Vigade hindamisel tuleks arvesse võtta sõiduki esmase registreerimise või esmase kasutuselevõtu kuupäeval kehtivaid tüübikinnituse nõudeid. Mõnede punktide suhtes kehtivad siiski moderniseerimisnõuded.

         Hindamisnõuded

      Puudused on näited tehnilistest vigadest või muudest nõuetele mittevastavustest, mida saab tuvastada.

                  Punkt

                  Puudused

                  Suunised vigade hindamiseks

                  VV

                  SV

                  OV

                  1.   PIDURID

                              1.1.

                              Mehaaniline seisund ja toimimine

                              1.1.1.

                              Sõidupiduri pedaali/käsipiduri hoova šarniir

                              a)

                              Šarniir on liiga tihke.

                  X

                              b)

                              Ülemäärane kulumine või lõtk.

                  X

                              1.1.2.

                              Pedaali/käsipiduri hoova seisund ja pidurijuhtimisseadme käigutagavara

                              a)

                              Liigne või ebapiisav käigutagavara.

                  X

                              b)

                              Pidurdusseadis ei vabane korralikult.

                  X

                  X

                              c)

                              Piduripedaali libisemisvastane osa puudub, on lahtine või siledaks kulunud.

                  X

                              1.1.3.

                              Vaakumpump või kompressor ja mahutid

                              a)

                              Ebapiisav õhurõhk/vaakum, et võimaldada piduri rakendamist vähemalt kaks korda pärast hoiatusseadise töölehakkamist (või kui mõõtur näitab ohtu).

                  X

                  X

                              b)

                              Ohutuks tööks vajaliku õhurõhu/vaakumi tekkeks kuluv aeg ei vasta nõuetele (8).

                  X

                              c)

                              Mitmemähiseline kaitseklapp või rõhualandusventiil ei tööta.

                  X

                              d)

                              Märkimisväärset rõhulangust põhjustav õhuleke või kuuldavad õhulekked.

                  X

                              e)

                              Pidurisüsteemi toimimist mõjutada võiv väline kahjustus.

                  X

                  X

                              1.1.4.

                              Alarõhu hoiatusmärgutuli või mõõtur

                  Defektne mõõtur või märgutuli või mõõturi või märgutule rike.

                  X

                  X

                              1.1.5.

                              Seisupidurikraan

                              a)

                              Käepide on pragunenud, kahjustunud või liigselt kulunud.

                  X

                              b)

                              Ebakindel klapivõll või klapp.

                  X

                              c)

                              Ühendused on lahti või süsteem lekib.

                  X

                              d)

                              Mitterahuldav toimimine.

                  X

                              1.1.6.

                              Seisupiduri tööseade, pidurikang, piduri lukustus, elektrooniline seisupidur

                              a)

                              Piduri lukustus ei pea kindlalt.

                  X

                              b)

                              Kangiliigend või lukustusmehhanism on ülemäära kulunud.

                  X

                  X

                              c)

                              Kangi liigne liikumine, mis viitab ebaõigele reguleerimisele.

                  X

                              d)

                              Tööseade puudub, see on kahjustunud või ei tööta.

                  X

                              e)

                              Mitterahuldav toimimine, hoiatusmärgutuli näitab riket.

                  X

                              1.1.7.

                              Piduriklapid/ventiilid (jalgpidurikraanid, rõhualandajad, regulaatorid)

                              a)

                              Klapp/ventiil on kahjustunud või õhku lekib liigselt.

                  X

                  X

                              b)

                              Kompressorist tuleb liigselt õli.

                  X

                              c)

                              Klapp/ventiil on ebakindel või valesti paigaldatud.

                  X

                              d)

                              Hüdraulikavedeliku leke.

                  X

                  X

                              1.1.8.

                              Haagisepidurite ühendused (elektri- ja pneumoühendused)

                              a)

                              Kraan või isetihenev ventiil on defektne.

                  X

                  X

                              b)

                              Kraan või klapp on ebakindel või valesti paigaldatud.

                  X

                  X

                              c)

                              Ülemäärased lekked.

                  X

                  X

                              d)

                              Ei tööta õigesti.

                  X

                  X

                              1.1.9.

                              Energiavaru survepaak

                              a)

                              Paak on kahjustunud, roostes või lekib.

                  X

                  X

                              b)

                              Äravooluseade ei tööta.

                  X

                  X

                              c)

                              Paak on ebakindel või valesti paigaldatud.

                  X

                              1.1.10.

                              Pidurivõimendid, peasilinder (hüdraulilistel süsteemidel)

                              a)

                              Võimendi on defektne või ebatõhus.

                  X

                              b)

                              Peasilinder on defektne või lekib.

                  X

                  X

                              c)

                              Peasilinder on ebakindel.

                  X

                  X

                              d)

                              Pidurivedelikku ei ole piisavas koguses.

                  X

                  X

                              e)

                              Puudub peasilindri paagi kork.

                  X

                              f)

                              Pidurivedeliku hoiatuslamp põleb või on defektne.

                  X

                              g)

                              Pidurivedeliku taseme hoiatussüsteem ei tööta korralikult.

                  X

                              1.1.11.

                              Jäigad piduritorud

                              a)

                              Ilmne purunemise või pragunemise oht.

                  X

                  X

                              b)

                              Torud või ühenduskohad lekivad.

                  X

                  X

                              c)

                              Torud on kahjustunud või ülemäära roostes.

                  X

                  X

                              d)

                              Torud on paigaldatud valesse kohta.

                  X

                  X

                              1.1.12.

                              Elastsed pidurivoolikud

                              a)

                              Ilmne purunemise või pragunemise oht.

                  X

                  X

                              b)

                              Voolikud on kahjustunud, mässitud, väändunud või liiga lühikesed.

                  X

                  X

                              c)

                              Voolikud või ühenduskohad lekivad.

                  X

                  X

                              d)

                              Voolikud paisuvad rõhu all.

                  X

                  X

                              e)

                              Voolikud on poorsed.

                  X

                              1.1.13.

                              Piduriklotsikatted

                              a)

                              Katted on ülemääraselt kulunud.

                  X

                  X

                              b)

                              Katted on määrdunud (õli, määre jne).

                  X

                  X

                              c)

                              Katted puuduvad.

                  X

                              1.1.14.

                              Piduritrumlid, pidurikettad

                              a)

                              Trumlid või kettad on ülemääraselt kulunud või kriimustatud või pragunenud, ebakindlad või mõranenud.

                  X

                  X

                              b)

                              Trumlid või kettad on määrdunud (õli, määre jne).

                  X

                  X

                              c)

                              Trumlid või kettad puuduvad.

                  X

                              d)

                              Alusplaat on ebakindel.

                  X

                              1.1.15.

                              Piduritrossid, -vardad, -hoovastik

                              a)

                              Tross on kahjustunud või sõlmes.

                  X

                  X

                              b)

                              Komponent on ülemääraselt kulunud või roostes.

                  X

                  X

                              c)

                              Tross, varras või liitmik on ebakindel.

                  X

                              d)

                              Trossijuhik on defektne.

                  X

                              e)

                              Pidurisüsteemi vaba liikumine on piiratud.

                  X

                              f)

                              Hoovad/liitmikud ei liigu õigesti, viidates valele reguleerimisele või liigsele kulumisele.

                  X

                              1.1.16.

                              Piduri tööseadmed (sh vedruakud või hüdraulilised silindrid)

                              a)

                              Tööseade on mõranenud või kahjustunud.

                  X

                  X

                              b)

                              Tööseade lekib.

                  X

                  X

                              c)

                              Tööseade on ebakindel või valesti paigaldatud.

                  X

                  X

                              d)

                              Tööseade on ülemäära roostes.

                  X

                  X

                              e)

                              Survekolvi või -membraani ebapiisav või ülemäärane vabakäik.

                  X

                  X

                              f)

                              Tolmukaitse puudub või on ülemäära kahjustunud.

                  X

                  X

                              1.1.17.

                              Koormuse regulaator

                              a)

                              Ühendused on defektsed.

                  X

                              b)

                              Ühendused on valesti reguleeritud.

                  X

                              c)

                              Regulaator on kinni kiilunud või ei tööta.

                  X

                  X

                              d)

                              Regulaator puudub.

                  X

                              e)

                              Andmesilt puudub.

                  X

                              f)

                              Andmed on loetamatud või ei vasta nõuetele (8).

                  X

                              1.1.18.

                              Kulumise kompensaatorid ja näiturid

                              a)

                              Kompensaator on kahjustunud, kinni kiilunud või liigub valesti, on ülemäärselt kulunud või valesti reguleeritud.

                  X

                              b)

                              Kompensaator on defektne.

                  X

                              c)

                              Kompensaator on valesti paigaldatud või asendatud.

                  X

                              1.1.19.

                              Aeglustisüsteem (kui see on paigaldatud või nõutav)

                              a)

                              Ühendused või kinnitused on ebakindlad.

                  X

                  X

                              b)

                              Süsteem on ilmselt defektne või puudub.

                  X

                              1.1.20.

                              Haagisepidurite automaatne rakendumine

                  Ühenduse lahtivõtmisel ei rakendu haagisepidur automaatselt.

                  X

                              1.1.21.

                              Terve pidurisüsteem

                              a)

                              Muud süsteemi seadmed (näiteks jäätumisvastane pump, õhukuivati jms) on väliselt kahjustatud või ülemäära roostes, nii et see kahjustab pidurisüsteemi.

                  X

                  X

                              b)

                              Õhu- või antifriisi leke.

                  X

                  X

                              c)

                              Mis tahes komponent on ebakindel või valesti paigaldatud.

                  X

                              d)

                              Mis tahes komponenti on sobimatult parandatud või muudetud (1).

                  X

                  X

                              1.1.22.

                              Katseühendused (kui need on paigaldatud või nõutavad)

                              a)

                              Puudub.

                  X

                              b)

                              Ühendused on kahjustunud, kasutuskõlbmatud või lekivad.

                  X

                  X

                              1.2.

                              Sõidupiduri toimimine ja tõhusus

                              1.2.1.

                              Toimimine

                                 (E)
                                  (9)

                              a)

                              Ühe või mitme ratta pidurdusjõud on ebapiisav.

                  X

                  X

                              b)

                              Ühe ratta pidurdusjõud on vähem kui 70 % sama telje teise ratta maksimaalsest mõõdetud pidurdusjõust. Teekatsetuse korral kaldub sõiduk sirgjoonest liigselt kõrvale.

                  X

                  X

                              c)

                              Pidurdusjõud ei muutu järk-järgult (blokeerumine).

                  X

                              d)

                              Mõne ratta pidur rakendub liiga vara või hilja.

                  X

                              e)

                              Ratta täispöörete ajal pidurdusjõud kõigub ülemääraselt.

                  X

                              1.2.2.

                              Tõhusus

                                 (E)
                                  (9)

                  Ei anna vähemalt järgmist minimaalset pidurdustõhusust:

                              N1-kategooria: 45 %

                              M1-, M2- ja M3-kategooria: 50 % (2)

                              N2- ja N3-kategooria: 43 % (3)

                              O2-, O3- ja O4-kategooria: 40 % (4)

                  X

                  X

                              1.3.

                              Varu-/hädapiduri toimimine ja tõhusus (kui tegemist on eraldi süsteemiga)

                              1.3.1.

                              Toimimine

                                 (E)
                                  (9)

                              a)

                              Ühe või mitme ratta pidurdusjõud on ebapiisav.

                  X

                  X

                              b)

                              Ühe ratta pidurdusjõud on vähem kui 70 % sama telje teise ratta maksimaalsest mõõdetud pidurdusjõust./Teekatsetuse korral kaldub sõiduk sirgjoonest liigselt kõrvale.

                  X

                  X

                              c)

                              Pidurdusjõud ei muutu järk-järgult (blokeerumine).

                  X

                  X

                              1.3.2.

                              Tõhusus

                  Pidurdusjõud on väiksem kui 50 % (5) punktis 1.2.2 osutatud sõidupiduri pidurdusjõust registrimassi järgi arvutatuna või poolhaagiste puhul lubatud teljekoormuste summa järgi arvutatuna (välja arvatud L1e- ja L3e-kategooria).

                  X

                  X

                              1.4.

                              Seisupiduri toimimine ja tõhusus

                              1.4.1.

                              Toimimine

                                 (E)
                                  (9)

                  Ühel küljel pidur ei tööta või teekatsetuse korral kaldub sõiduk sirgjoonest liigselt kõrvale.

                  X

                  X

                              1.4.2.

                              Tõhusus

                                 (E)
                                  (9)

                  Kõikide sõidukikategooriate puhul ei ole pidurdusjõud vähemalt 16 % registrimassi järgi arvutatuna või mootorsõidukitel 12 % täismassi järgi arvutatuna, kusjuures kohaldatakse neist kahest suuremat

                  X

                  X

                              1.5.

                              Aeglustisüsteemi toimimine

                              a)

                              Pidurdusjõud ei muutu järk-järgult (ei kohaldata mootorpiduri suhtes).

                  X

                              b)

                              Süsteem ei tööta.

                  X

                              1.6.

                              Mitteblokeeruv pidurisüsteem (ABS)

                              a)

                              Hoiatusseadise rike.

                  X

                              b)

                              Hoiatusseadis näitab süsteemi riket.

                  X

                              c)

                              Ratta kiirusandurid puuduvad või on kahjustunud.

                  X

                              d)

                              Juhtmestik on kahjustunud.

                  X

                              e)

                              Muud osad puuduvad või on kahjustunud.

                  X

                              1.7.

                              Elektrooniline pidurisüsteem (EBS)

                              a)

                              Hoiatusseadise rike.

                  X

                              b)

                              Hoiatusseadis näitab süsteemi riket.

                  X

                  8.   SAASTED

                              8.1.

                              Müra

                              8.1.1.

                              Müravähendussüsteem

                              a)

                              Müratasemed ületavad nõuetes (8) lubatavaid tasemeid.

                  X

                              b)

                              Müravähendussüsteemi mingi osa on tulnud lahti, võib küljest ära kukkuda, on kahjustunud, valesti paigaldatud, puudub või seda on ilmselt muudetud, nii et see mõjutab negatiivselt müratasemeid.

                  X

                  X

                              8.2.

                              Heitgaasid

                              8.2.1.

                              Bensiinimootori heited

                              8.2.1.1.

                              Heitgaaside kontrollseadmed

                              a)

                              Tootja paigaldatud heitkoguste kontrollseadmed puuduvad, neid on muudetud või need on ilmselt defektsed.

                  X

                  X

                              b)

                              Heitkoguste mõõtmist mõjutavad lekked.

                  X

                              8.2.1.2.

                              Gaasilised heited

                                 (E)
                                  (9)

                              a)

                              Gaasilised heited ületavad tootja kindlaksmääratud konkreetseid tasemeid

                  X

                              b)

                              või, juhul kui see teave ei ole kättesaadav, süsinikmonooksiidi heited ületavad

                                          i)

                                          sõidukite puhul, mille heitgaase ei kontrollita spetsiaalse heitgaaside kontrollsüsteemi abil,

                                                      —

                                                      4,5 %, või

                                                      —

                                                      3,5 %

                                                vastavalt nõuetes (8) kindlaksmääratud esmase registreerimise või kasutuselevõtu kuupäevale;

                                          ii)

                                          sõidukite puhul, mille heitgaase kontrollitakse spetsiaalse heitgaaside kontrollsüsteemi abil,

                                                      —

                                                      tühikäigul: 0,5 %

                                                      —

                                                      kõrgendatud pööretel: 0,3 %

                                                      —

                                                      või tühikäigul: 0,3 % (6)

                                                      —

                                                      kõrgendatud pööretel: 0,2 %

                                                vastavalt nõuetes (8) kindlaksmääratud esmase registreerimise või kasutuselevõtu kuupäevale.

                  X

                              c)

                              Lambda väärtus ei jää vahemikku 1 ± 0,03 või ei ole kooskõlas tootja spetsifikatsiooniga.

                  X

                              d)

                              OBD osutab olulisele rikkele.

                  X

                              e)

                              Kaugmõõtmine näitab olulist nõuetele mittevastavust.

                  X

                              8.2.2.

                              Diiselmootori heited

                              8.2.2.1.

                              Heitgaaside kontrollseadmed

                              a)

                              Tootja paigaldatud heitkoguste kontrollseadmed puuduvad või on ilmselt defektsed.

                  X

                  X

                              b)

                              Heitkoguste mõõtmist mõjutavad lekked.

                  X

                              8.2.2.2.

                              Suitsusus

                                 (E)
                                  (9)

                              Seda nõuet ei kohaldata enne 1. jaanuari 1980 registreeritud või kasutusele võetud sõidukite suhtes.

                              a)

                              Sõidukite puhul, mis on registreeritud või esmakordselt kasutusele võetud pärast nõuetes (8) kindlaksmääratud kuupäeva,
                              ületab suitsusus taset, mis on märgitud sõidukile kinnitatud tootja andmesildil.

                  X

                              b)

                              Kui see teave ei ole kättesaadav või kui nõuete (8) alusel ei ole kontrollväärtuste kasutamine lubatud, siis
                              ülelaadeta mootorite puhul: 2,5 m-1,
                              turbomootorite puhul: 3,0 m-1,
                              või nõuetes (8) määratletud või pärast nõuetes (8) kindlaksmääratud kuupäeva esmaselt registreeritud või kasutusele võetud sõidukite puhul:
                              1,5 m-1
                                  (7).

                  X

                              c)

                              Kaugmõõtmine näitab olulist nõuetele mittevastavust.

                  X

                              8.4.

                              Muud keskkonnaga seotud punktid

                              8.4.1.

                              Vedelikulekked

                  Mis tahes ülemäärane vedelikuleke, mis võib kahjustada keskkonda või kujutada ohtu teistele liiklejatele.

                  X

                  X

         (1)  Sobimatu parandamine või muutmine tähendab sellist parandamist või muutmist, mis kahjustab sõiduki liiklusohutust või keskkonda.

         (2)  48 % sõidukite puhul, millel puudub ABS või mille tüübikinnitus on varasem kui 1. oktoober 1991.

         (3)  45 % sõidukite puhul, mis on registreeritud pärast 1988. aastat või alates nõuetes kindlaksmääratud kuupäevast, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

         (4)  43 % poolhaagiste ja veokonksuga haagiste puhul, mis on registreeritud pärast 1988. aastat või alates nõuetes kindlaksmääratud kuupäevast, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

         (5)  2,2 m/s2 N1-, N2- ja N3-kategooria sõidukite puhul.

         (6)  Sõidukid, mis on tüübikinnituse saanud nõukogu direktiivi 70/220/EMÜ (EÜT L 76, 6.4.1970, lk 1) I lisa punktis 5.3.1.4 oleva tabeli A või B reas esitatud piirväärtuste kohaselt või mis on esmaselt registreeritud või kasutusele võetud pärast 1. juulit 2002.

         (7)  Sõidukid, mis on tüübikinnituse saanud direktiivi 70/220/EMÜ I lisa punktis 5.3.1.4 oleva tabeli B reas esitatud piirväärtuste kohaselt direktiiviga 1999/96/EÜ või hiljem muudetud nõukogu direktiivi 88/77/EMÜ (EÜT L 36, 9.2.1988, lk 33) I lisa punktis 6.2.1 oleva tabeli B1, B2 või C reas ettenähtud piirväärtuste kohaselt või mis on esmaselt registreeritud või kasutusele võetud pärast 1. juulit 2008.

         (8)  Sellised nõuded sätestatakse sõidukile tüübikinnituse andmise, sõiduki esmase registreerimise või esmase kasutuselevõtu kuupäeval kehtivate tüübikinnitusnõuetega, samuti moderniseerimiskohustustega või sõiduki registreerinud riigi õigusaktidega.

         (9)  (E) Selle punkti kontrollimiseks on vaja seadmeid.


title: Nõukogu soovitus, 10. juuli 2012 , milles käsitletakse Madalmaade 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Madalmaade stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta

text:
               24.7.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 219/88

         NÕUKOGU SOOVITUS,
   10. juuli 2012,
   milles käsitletakse Madalmaade 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Madalmaade stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta
   2012/C 219/26
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,
   võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,
   võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,
   võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,
   olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia, s.o strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

               (2)

               Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta, (2) mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.

               (3)

               Nõukogu võttis 12. juulil 2011 vastu soovituse (3) Madalmaade 2011. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Madalmaade ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta.

               (4)

               Komisjon võttis 23. novembril 2011 vastu teise iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt strateegiale „Euroopa 2020” tähistab majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise teise Euroopa poolaasta algust. 14. veebruaril 2012 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määruse (EL) nr 1176/2011 (makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta) (4) alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Madalmaid ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

               (5)

               Nõukogu võttis 1. detsembril 2011 vastu järeldused, milles kutsutakse sotsiaalkaitsekomiteed esitama koostöös tööhõivekomitee ja muude komiteedega oma seisukohad strateegia „Euroopa 2020” poliitikatsükli raames soovitatud meetmete kohta. Nimetatud seisukohad on osa tööhõivekomitee arvamusest.

               (6)

               Euroopa Parlament on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1466/97 nõuetekohaselt kaasatud Euroopa poolaasta raames toimuvasse ning 15. veebruaril 2012 võttis ta vastu resolutsiooni tööhõive- ja sotsiaalsete aspektide kohta 2012. aasta majanduskasvu analüüsis ja resolutsiooni 2012. aasta majanduskasvu analüüsi täiendamise kohta.

               (7)

               Euroopa Ülemkogu kiitis 2. märtsil 2012 heaks finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve konsolideerimise prioriteedid ning majanduskasvu hoogustamise meetmed. Ülemkogu toonitas vajadust saavutada diferentseeritud ja majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine, taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegelda töötuse probleemiga ja majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust.

               (8)

               Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 2. märtsil 2012 üles esitama õigel ajal kohustused, mis tuleb lisada nende stabiilsus- või lähenemisprogrammi ja riiklikusse reformikavasse.

               (9)

               Madalmaad esitasid 27. aprillil 2012 oma stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2012–2015 ja riikliku reformikava 2012. aastaks. Selleks et võtta arvesse kõnealuse kahe dokumendi omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (10)

               Tuginedes nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 kohasele stabiilsusprogrammile antud hinnangule, on nõukogu arvamusel, et stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on optimistlik. Stabiilsusprogrammis prognoositakse 2013. aasta majanduskasvuks 1¼ %, võtmata arvesse täiendavate konsolideerimismeetmete negatiivset mõju majanduskasvule, kusjuures komisjoni prognoosi kohaselt on sama stsenaariumi alusel, mis lähtub poliitika mittemuutmisest, majanduskasv madalam (0,7 %). Stabiilsusprogrammis sõnastatud eesmärk on järgida nõukogu soovitusi ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise kohta ning püüda eelarvepositsiooni veelgi parandada keskpika perioodi eelarve-eesmärgi (KPEE) suunas, seades eesmärgiks eelarve struktuurse konsolideerimise mahus vähemalt 0,5 % aastas. Stabiilsusprogrammis on eesmärgiks seatud valitsemissektori eelarve puudujääk 3 % SKPst 2013. aastal ning selles kinnitatakse veel kord varasemat struktuurse eelarvepuudujäägi keskpika perioodi eelarve-eesmärki 0,5 % SKPst, mis asjakohaselt kajastab stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid. Eelarve keskmine aastane konsolideerimine 0,75 % SKPst ajavahemikul 2010–2013, võttes aluseks (ümber arvutatud) struktuurse eelarvepositsiooni, (5) on kooskõlas nõukogu soovitatud eelarve struktuurse konsolideerimisega ¾ % SKPst. Kuna stabiilsusprogrammis ei esitata eelarve-eesmärke hilisemaks perioodiks kui 2013. aasta, ei saa hinnata eelarve kohandamise jätkusuutlikkust 2013. aastal ja edusamme keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamisel hilisematel aastatel, sealhulgas stabiilsuse ja kasvu pakti kohase kulutuste võrdlusaluse järgimist.
               Eelarveprognoosid on programmiperioodil avatud rakendamisega seotud riskidele. Need riskid ei piirdu üksnes äsja teatavaks tehtud konsolideerimismeetmetega, vaid hõlmavad ka mõnda lahkuva valitsuse poolt varem kokku lepitud meedet. Valitsuse poolt 2012. aasta aprillis 2013. aastaks esitatud täiendavaid meetmeid ja nende mõju eelarvele täpsustati ja kvantifitseeriti täiendavalt 25. mail pärast hinnangule seatud tähtaega. Eelarve kohandamine on seni põhinenud peamiselt kulude kärpimisel, mis mõjutab ka majanduskasvu soodustavaid kulusid. 2012. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse 2012. aastal veelgi suhteliselt märkimisväärselt suurenema (70,2 protsendini SKPst) ning 2013. aastal veel veidi suurenema (70,7 protsendini SKPst), võttes arvesse täiendavate konsolideerimismeetmete mõju. Seega püsib valitsemissektori võla suhe prognooside kohaselt üle kontrollväärtuse 60 %. Stabiilsusprogrammis ei täpsustata võlaeesmärke aastate 2014 ja 2015 puhul ning seepärast ei saa esitada hinnangut stabiilsuse ja kasvu pakti kohase võla vähendamise võrdlusaluse järgimise kohta pärast 2013. aastat.

               (11)

               Madalmaade valitsus esitas kavad tõsta järk-järgult seadusjärgset pensioniiga, mis ulatuks hiljemalt 2019. aastal 66ni ja 2024. aastal 67ni. Pärast seda seotakse seadusjärgne pensioniiga oodatava elueaga. Tööturumeetmetega toetataks tegeliku pensioniea vastavat tõstmist. Vastavalt valitsuse kokkuleppele on pensionireformi eesmärk tagada asjakohane ja jätkusuutlik põlvkondadesisene ja -vaheline kulude ja riskide jaotamine teises sambas. Pikaajalise hoolduse kohta on Madalmaade valitsus esitanud reformi projekti. Vaja on täiendavaid konkreetseid meetmeid, et aidata Madalmaades vähendada vananeva ühiskonnaga kaasnevat finantskoormust.

               (12)

               Fiskaalseid tegureid, mis motiveerivad leibkonna teist sissetulekusaajat mitte töötama, on vähendatud, kuid veel mitte piisavalt. Ülejäänud selliste tegurite kõrvaldamine aitaks tööjõupakkumist veelgi suurendada ja muuta inimkapitali jaotuse tõhusamaks. Parandada tuleks haavatavate rühmade integratsiooni tööturule.

               (13)

               Ettevõtluspoliitika valdkonnas on heaks kiidetud prioriteetsete sektorite tegevuskavad ning valitsuse ja tööstusharu esindajate vahel on sõlmitud sektoripõhised nn innovatsioonilepingud. Toetust erasektori teadusuuringutele suurendatakse maksustatavast tulust tehtavate teadus- ja arendustegevuse (RDA+) mahaarvamiste kava kehtestamise abil, mis on osa stiimulitest, millega veelgi edendada innovatsiooni, erasektori teadus- ja arendustegevust ning tugevdada sidemeid teadusasutuste ja ettevõtete vahel. Prioriteetsetele sektoritele keskendumine ei tohiks siiski toimuda alusuuringute arvelt ega välja jätta uuenduslikke ettevõtteid, kes ei kuulu ühte prioriteetsetest sektoritest.

               (14)

               Viimase nelja aastakümne jooksul on Madalmaade eluasemeturul kuhjunud struktuursed moonutused. Kinnisvaraturul on märkimisväärsed pakkumise piirangud ja eluaseme omanike maksusoodustused (eelkõige hüpoteeklaenude intresside maksustatavast tulust mahaarvamise võimalus, mis soosib kõrgema sissetulekuga kodumajapidamisi) toonud kaasa kapitali ebaefektiivse jaotuse. Üüriturul, kus on väga suur sotsiaalkorterite segment, on sotsiaalpoliitika ning üüri taseme ja üüri suurendamise piirmääradega kaasnenud üüripindade väga ebaelastne pakkumine. Eluaseme omanike soodsa maksustamislahenduse muutmine aitaks vähendada struktuurseid moonutusi Madalmaade eluasemeturul.

               (15)

               Madalmaad on võtnud laiendatud euroala pakti raames mitmeid kohustusi. Need kohustused ja 2011. aastal võetud kohustuste rakendamine on seotud tööhõive edendamise, konkurentsivõime suurendamise, finantsstabiilsuse tugevdamise ning riigi rahanduse jätkusuutlikkuse parandamisega. Komisjon on hinnanud laiendatud euroala pakti raames võetud kohustuste rakendamist. Kõnealuse hindamise tulemusi on soovitustes arvesse võetud.

               (16)

               Euroopa poolaasta raames on komisjon teinud Madalmaade majanduspoliitika ulatusliku analüüsi. Ta on hinnanud stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava. Komisjon on arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust jätkusuutliku eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jaoks Madalmaades, vaid ka seda, kas need on kooskõlas ELi eeskirjade ja suunistega, arvestades vajadust tugevdada kogu liidu majanduse juhtimist, andes ELi tasandi panuse tulevastesse riikide tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad allpool 1.-5. soovituses.

               (17)

               Võttes arvesse kõnealust hinnangut, on nõukogu läbi vaadanud stabiilsusprogrammi ja nõukogu arvamus (6) selle kohta on väljendatud eeskätt 1. soovituses,

         SOOVITAB Madalmaadel võtta ajavahemikus 2012–2013 järgmisi meetmeid:

               1.

               Tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi õigeaegne ja püsiv kõrvaldamine. Selleks täielikult rakendada 2012. aasta eelarvestrateegiat, nagu on kavandatud. Täpsustada meetmed, mida on vaja võtta 2013. aasta eelarve rakendamise tagamiseks, et kindlustada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohastes nõukogu soovitustes sätestatud eelarve struktuurne kohandamine. Pärast seda tagada eelarve piisav struktuurne kohandamine, et teha piisavaid edusamme KPEE saavutamise suunas, sealhulgas järgida kulutuste võrdlusalust, ning tagada piisavad edusammud võla vähendamise võrdlusaluse järgimiseks, samal ajal kaitstes kulutusi valdkondades, mis on majanduskasvu jaoks otseselt olulised, nagu näiteks teadusuuringud ja innovatsioon, haridus ja koolitus. Pärast uue valitsuse moodustamist esitada sel eesmärgil 2012. aasta stabiilsusprogrammi ajakohastatud versioon koos põhjendatud eesmärkide ja näitajatega pärast 2013. aastat algava perioodi kohta.

               2.

               Võtta meetmeid seadusjärgse pensioniea tõstmiseks, sealhulgas sidudes selle oodatava elueaga, ning toetades neid meetmeid tegeliku pensioniea tõstmist toetavate tööturumeetmetega, samal ajal parandades riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust. Kohandada teist pensionisammast, et see kajastaks seadusjärgse pensioniea tõusu, tagades samal ajal kulude ja riskide asjakohase jaotuse põlvkondade sees ja vahel. Rakendada pikaajalise hoolduse kavandatud reform ja täiendada seda kulude suurenemist piiravate lisameetmetega, pidades silmas rahvastiku vananemist.

               3.

               Suurendada tööturul osalemist, eelkõige vanemate inimeste, naiste, puudega inimeste ja sisserändajate puhul, sealhulgas vähendades veelgi maksustamisega seotud tegureid, mis motiveerivad leibkonna teist sissetulekusaajat mitte töötama, ning edendades tööturustaatuste vahelist liikumist ja vähendades jäikust.

               4.

               Soodustada innovatsiooni, erasektori investeeringuid teadus- ja arendustegevusse ning tugevdada sidemeid teadusasutuste ja ettevõtete vahel, samuti soodustada tööstuslikku uuenemist, pakkudes ettevõtluspoliitika raames sobilikke stiimuleid, tagades samal ajal lisaks prioriteetsete sektorite kitsale määratlusele ligipääsu ka muudele sektoritele ja säilitades alusuuringud.

               5.

               Võtta meetmeid eluasemeturu järkjärguliseks reformimiseks, tehes selleks muu hulgas järgmist: i) muutes eluaseme omanike soodsat maksustamislahendust, sealhulgas järk-järgult kaotades hüpoteeklaenu intresside maksustatavast tulust mahaarvamise võimaluse ja/või muutes seda arvestusliku üüri süsteemi kaudu; ii) nähes üüriturul ette turupõhisema hinnakujundamise mehhanismi ning iii) viies sotsiaaleluasemete puhul üüri vastavusse leibkonna sissetulekuga.

      Brüssel, 10. juuli 2012

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         V. SHIARLY

      (1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

      (2)  Kehtivad 2012. aastal vastavalt nõukogu 26. aprilli 2012. aasta otsusele 2012/238/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 119, 4.5.2012, lk 47).

      (3)  ELT C 212, 19.7.2011, lk 13.

      (4)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

      (5)  Tsükliliselt kohandatud eelarveseisund pärast ühekordsete ja ajutiste meetmete arvessevõtmist, arvutatuna komisjoni talituste poolt ümber programmis esitatud teabe alusel ja ühiselt kokku lepitud metoodikat kasutades.

      (6)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.


				|

		52013PC0778

			Soovitus: NÕUKOGU OTSUS, millega kiidetakse heaks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu protokolli (millega võetakse arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga) sõlmimine komisjoni poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel /* COM/2013/0778 final */

			   	SELETUSKIRI
24. septembril 2012 volitas
nõukogu komisjoni alustama Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Horvaatia
Vabariigi nimel läbirääkimisi endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigiga, et
sõlmida ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt
poolt endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja
assotsieerimislepingu protokoll, millega võetakse arvesse Horvaatia Vabariigi
ühinemist Euroopa Liiduga.
Kõnealused läbirääkimised algasid 18.
detsembril 2012 pärast endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigiga selles
küsimuses peetud tehnilisi konsultatsioone. Läbirääkimiste täiendavad voorud
toimusid 25. jaanuaril ja 10. aprillil 2013. Endise Jugoslaavia Makedoonia
vabariigi valitsus kinnitas oma nõusolekut protokolliga 25. oktoobril 2013.
Protokolli on ajakohastatud, et kajastada ELi 2013. aasta tollitariife ja
tollimaksude järkjärgulist kaotamist stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu
alusel. Protokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele.
Komisjon teeb ettepaneku, et
nõukogu teeks otsuse Euroopa Liidu nimel protokolli allakirjutamise ja ajutise
kohaldamise kohta ning sõlmiks protokolli Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide
nimel. Euroopa Aatomienergiaühendus (EURATOM) on samuti stabiliseerimis- ja
assotsieerimislepingu osaline. Protokolli sõlmimiseks Euroopa
Aatomienergiaühenduse nimel teeb komisjon ettepaneku, et nõukogu annaks
EURATOMi asutamislepingu artikli 101 teise lõigu alusel selleks oma heakskiidu.

Vastavalt EURATOMi
asutamislepingu artiklile 101 võtab lepingu allakirjutamise otsuse vastu
komisjon, lepingu sõlmimise otsuse aga võtab vastu komisjon nõukogu
heakskiidul. Seepärast on vaja võtta vastu eraldi otsused protokolli
allakirjutamise ja protokolli sõlmimise kohta ELi ja EURATOMi poolt.
Selleks et Euroopa
Aatomienergiaühenduse nimel protokoll sõlmida, teeb komisjon ettepaneku, et
nõukogu:
–
annaks EURATOMi asutamislepingu artikli 101 teise
lõigu alusel oma heakskiidu.
Soovitus:
NÕUKOGU OTSUS,
millega kiidetakse heaks ühelt poolt Euroopa
ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia
Makedoonia vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu
protokolli (millega võetakse arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa
Liiduga) sõlmimine komisjoni poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse
asutamislepingut, eriti selle artikli 101 teist lõiku,
võttes arvesse komisjoni soovitust
ning arvestades järgmist:
(1)
24. septembril 2012 volitas nõukogu komisjoni alustama
läbirääkimisi endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigiga, et sõlmida ühelt poolt
Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia
Makedoonia vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu
protokoll, millega võetakse arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa
Liiduga.
(2)
Kõnealused läbirääkimised on edukalt lõpule viidud.

(3)
Protokolli sõlmimine komisjoni poolt tuleks heaks
kiita seoses Euroopa Aatomienergiaühenduse pädevusse kuuluvate küsimustega.
(4)
Protokolli allakirjutamine ja sõlmimine toimub
eraldi menetluse korras seoses Euroopa Liidu pädevusse kuuluvate küsimustega,
ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:
Ainus artikkel
Käesolevaga kiidetakse heaks ühelt poolt
Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia
Makedoonia vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu
protokolli (millega võetakse arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa
Liiduga; edaspidi „protokoll”) sõlmimine komisjoni poolt Euroopa
Aatomienergiaühenduse nimel.
Protokolli tekst on lisatud nõukogu otsusele
ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise
Jugoslaavia Makedoonia vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja
assotsieerimislepingu protokolli (millega võetakse arvesse Horvaatia Vabariigi
ühinemist Euroopa Liiduga) allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja


title: Nõukogu soovitus, 12. juuli 2011 , milles käsitletakse Leedu 2011. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Leedu ajakohastatud lähenemisprogrammi (2011–2014) kohta

text:
               16.7.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 210/1

         NÕUKOGU SOOVITUS,
   12. juuli 2011,
   milles käsitletakse Leedu 2011. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Leedu ajakohastatud lähenemisprogrammi (2011–2014) kohta
   2011/C 210/01
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,
   võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 3,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,
   võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,
   võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,
   pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Euroopa Ülemkogu nõustus 26. märtsil 2010 komisjoni ettepanekuga käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia – Euroopa 2020. aasta strateegia –, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

               (2)

               Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta; (2) mõlemaid dokumente koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.

               (3)

               Komisjon võttis 12. jaanuaril 2011 vastu esimese iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt Euroopa 2020. aasta strateegiale tähistab ELi majanduse juhtimise uue tsükli ja majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise esimese Euroopa poolaasta algust.

               (4)

               Euroopa Ülemkogu kiitis 25. märtsil 2011 heaks eelarve konsolideerimise ja struktuurireformide prioriteedid (kooskõlas nõukogu 15. veebruari ja 7. märtsi 2011. aasta järelduste ning komisjoni iga-aastase majanduskasvu analüüsiga). Ülemkogu rõhutas vajadust pidada esmatähtsaks eelarve usaldusväärsuse ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse taastamist, tööturureformide abil töötuse määra vähendamist ning uute jõupingutuste tegemist majanduskasvu toetamiseks. Ta kutsus liikmesriike üles viima neid prioriteete ellu konkreetsete meetmete abil, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse.

               (5)

               Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 25. märtsil 2011 üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse.

               (6)

               Leedu esitas 28. aprillil 2011 oma 2011. aastal ajakohastatud lähenemisprogrammi ajavahemikuks 2011–2014 ja 2011. aasta riikliku reformikava. Vastastikuse seose arvessevõtmiseks hinnati lähenemisprogrammi ja reformikava üheaegselt.

               (7)

               Leedu majandus on taastumas raskest majanduskriisist, mille jooksul SKP tõmbus varasema tipptasemega võrreldes 17 % kokku ja jõudis madalseisu, kuna sisenõudluse kokkukukkumist võimendas maailmamajanduse langus. Tööturg reageeris kriisile kiiresti ja tööpuudus, mis 2008. aasta alguses oli vaid 4,2 %, tõusis rekordiliselt kõrgele, saavutades 2010. aasta keskel oma 18,3 % tipptaseme. Majanduse stabiliseerimisele aitas kaasa otsustavus jääda kindlaks valuutakomitee süsteemile, mida toetasid eelarve märkimisväärne konsolideerimine koos erasektori palkade kohandamisega ja finantssüsteemi stabiilsuse suurendamisele suunatud meetmed. Maailmamajanduse elavnedes sai majandus kasu konkurentsivõime taastumisest, mille tulemusel hakkas 2010. aastal eksport taas tõusma ja majandus kasvama. 2011. aastal on majanduse elavnemine hoogu juurde saamas, sest sisenõudlus suureneb. Samas, kuigi tööpuudus hakkab oodatavalt kiires tempos langema, jääb see siiski kahekohaliseks.

               (8)

               Võttes aluseks määruse (EÜ) nr 1466/97 kohase ajakohastatud lähenemisprogrammi hinnangu, on nõukogu arvamusel, et 2011. aasta lähenemisprogrammi aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik, ehkki majanduskasv ja inflatsioon võivad osutuda prognoositust kõrgemaks. Kuigi selles on aluseks võetud mõnevõrra optimistlikud 2011. aasta majanduskasvu eeldused, on see komisjoni viimase 2012. aasta prognoosiga üldjoontes kooskõlas. Lähenemisprogrammi kohaselt kavatsetakse viia puudujääk allapoole 3 % kontrollväärtust 2012. aastaks, mis on ka nõukogu kehtestatud tähtaeg, ent programmis ei ole 2012. aastaks selle saavutamiseks ette nähtud piisavaid meetmeid. Majanduse hetkeolukorra kiirenev paranemine võib tuua kaasa lähenemisprogrammis kavandatust paremad eelarvetulemused 2011. aastal. Kui 2011. aasta lõpus aeguvaid ajutisi konsolideerimismeetmeid ei uuendata ja kui neid ei täiendata mahukate püsimeetmetega, siis on siiski oht, et lähenemisprogrammis 2012. aastaks ette nähtud eelarve-eesmärke ei saavutata vaatamata makromajanduse paranevatele väljavaadetele. Eelarve keskmine aastane konsolideerimine ajavahemikul 2010–2012 jääb oluliselt alla nõukogu poolt 16. veebruaril 2010 vastuvõetud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames soovitatud 2,25 %-le SKPst. Kuna majanduskasv ja maksutulu on oluliselt suuremad kui eeldati ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames nõukogu 16. veebruari 2010. aasta soovituse andmise ajal, peaks eelarvepositsiooni nõutav tugevdamine võimaldama vähendada puudujääki ja liikuda keskpika perioodi eesmärgi suunas kiiremas tempos. Keskpika perioodi eesmärgi saavutamist, milleks on struktuurne ülejääk 0,5 % SKPst, lähenemisprogrammi perioodi jooksul ette ei nähta.

               (9)

               Pidades silmas mahukat kohandamist, mis on nõutav ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames 2012. aastaks seatud eesmärgi saavutamiseks ja keskpika perioodi eesmärgi suunas liikumiseks, samuti vajadust kindlustada vajalik kaasrahastamine, et koondada ELi struktuurifondide vahendite kasutamine perioodi algusjärku ja suurendada tootlikke investeeringuid majandusse, on lahendamist vajavaks probleemiks täiendavate konsolideerimismeetmete kindlaksmääramine. Avaliku sektori tõhususe parandamine võiks luua täiendava tegutsemisruumi kulude kohandamiseks ilma et avalike teenuste kvaliteet halveneks. Täiendavate reformideta kasvavad elanikkonna vananemisega seotud kulud paari järgmise aastakümne jooksul ELi keskmisest kiiremini. 2010. aasta juunis kiitis valitsus heaks sotsiaalkindlustus- ja pensionisüsteemi ulatusliku reformi üldise visandi. Ettepanek hõlmas pensioniea märkimisväärset tõusu, muutusi pensionide arvutamise viisis ja riiklike pensionite integreerimist sotsiaalkindlustuse üldskeemi. Kõnealuste ettepanekute kõigi aspektide heakskiitmine ja edukas rakendamine on eelarve pikaajalise jätkusuutlikkuse seisukohast kriitilise tähtsusega ja võiksid aidata suurendada tööjõu pakkumist, andes vanemaealistele töötajatele tööturul osalemiseks tugevama motivatsiooni, tagades samal ajal pensionite piisavuse. Lisaks on eelarve pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamiseks vaja tugevamat eelarveraamistikku. Eelkõige ei välditud eelarveraamistikuga kriisi eel kulueesmärkide korduvat mahukat muutmist ega erakorralistest tuludest rahastatavat kulude protsüklilist kasvu. Buumiga seonduvatest tuludest rahastatud kulude ülemäärane kasv põhjustas kriisi ajal esile kerkinud suured eelarve tasakaalunihked. Samuti andsid need panuse majanduse ülekuumenemisse. Komisjoni viimase hinnangu kohaselt on riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust ohustavad riskid suured.

               (10)

               Leedu töötuse määr on üks ELi kõrgemaid. Kiiret lahendamist vajavaks probleemiks on tagada, et see kiire kasv ei muutuks struktuurseks. Väga ranged tööõigusalased eeskirjad ja tegurid sotsiaalabisüstemis, mis motiveerivad mitte töötama, kahjustavad tööturu toimimist. Seetõttu on vaja muuta tööseadustikku ja sellega seotud muid õigusakte, eelkõige seadust rahalise sotsiaalabi kohta. Kui lisada sellele piisavalt rahastatav aktiivne tööturupoliitika, aitaksid neis valdkondades võetud meetmed kahandada suure tööpuuduse struktuurseks muutumise ohtu ja vähendada ulatuslikku varimajandust.

               (11)

               Leedus annavad riigi omandis olevad ettevõtted umbes 18 % SKPst. Need ettevõtted kalduvad olema ebatõhusad ja ebarahuldava kasumlikkusega. Riigi omandis olevate ettevõtete edukas reformimine suurendaks ka konkurentsi ja parandaks ettevõtluskeskkonda. 2010. aastal alustas Leedu viie olulise sektori reformimist. Reformi raames kehtestati riigi omandis olevatele ettevõtetele läbipaistvussuunised, mis andis aluse valitsemissektori aruandekohustusele. Valitsuse 2010. aasta detsembri resolutsiooniga tõhususe parandamise kohta nähti reformi jaoks ette täiendav usaldusväärne raamistik. Ometi on tegemist üksnes raamistike ja suunistega ning resolutsioonis puuduvad mitmed algselt kavandatud võtmetähtsusega meetmed, mis oleksid taganud järelevalve- ja omandifunktsioonide lahususe.

               (12)

               Leedu majanduse energiamahukus on üks ELi kõrgemaid. See on suures osas seotud eluruumide küttega, kusjuures põhiosa probleemist tuleneb halvasti hooldatud kortermajadest. Vaatamata sellele, et juba 2004. aastal võeti vastu strateegia selle probleemiga tegelemiseks, on seni tehtud vähe investeeringuid. Lisaks on autoomanike arv kiiresti kasvanud, samal ajal kui energia- ja transpordimaksudest saadava tulu suhe SKPsse ja tööjõumaksudesse on vähenenud (märkimisväärselt üle ELi keskmise). Madalate energiamaksude, sealhulgas transpordivahendite registreerimis- ja omandimaksude küsimuse lahendamine toetaks eelarve konsolideerimist lühiajaliselt, motiveerides samal ajal ka energiat tõhusamalt kasutama.

               (13)

               Kuigi ettevõtluse õiguslik raamistik on Leedus üldiselt soodne, on sellega ettenähtud uute ettevõtete loomise tingimused, ehituslubade väljastamise ajaline ja rahaline kulu ning investorite kaitse suhteliselt ebaatraktiivsed. Õigusnormide parandamine neis valdkondades aitaks stimuleerida töökohtade loomist ja majanduskasvu. Keskkonda parandaks veelgi konkurentsipoliitika reform, kuid eelkõige energeetikasektoris ja toiduainete jaesektoris on edasiminek olnud siin aeglane. Läbivaadatud riikliku energiasõltumatuse strateegia valmimine aitab hajutada energiavarustuse kindlusega seonduvad mured ja toetab konkurentsi suurenemist elektrienergia tootmises. ELi elektri- ja gaasituru õigusaktide kolmanda paketi rakendamine parandaks konkurentsi elektrienergia jaemüügiturul. Toiduainete jaemüügisektoris võttis Leedu 2009. aastal vastu seaduse, millega keelati jaekaubandusettevõtjate ebaõiglased toimingud. Siiski on konkurents toiduainete jaemüügisektoris endiselt ebapiisav, mis osalt on tingitud sektori struktuurist ja osalt turu reguleerimise ebatõhususest. Süvenev suundumus on toiduainete jaemüügikettide kontsentreerumine, mida iseloomustab see, et 2008. aastal andsid 72 % kogukäibest neli suuremat jaemüügiettevõtjat.

               (14)

               Leedu on võtnud laiendatud euroala pakti raames mitmeid kohustusi. Eelarve jätkusuutlikkuse parandamiseks võtab Leedu vastu seadused, millega lihtsustatakse riigikassa reservi raskete majandusperioodide tarbeks vahendite kogumist ja edendatakse vastutustundlikku inflatsioonivastast eelarvepoliitikat. Samuti on välja kuulutatud mitmed olulised meetmed pensioni- ja sotsiaalkindlustussüsteemi reformimiseks. Tööhõivemeetmed keskenduvad tööhõive soodustamisele, ebaseadusliku ja deklareerimata tööga võitlemisele ning paindlike töölepingute kasutamise edendamisele. Ettevõtluskeskkonna parandamiseks on võetud mitmeid kohustusi, et tugevdada ettevõtlusinspektsioone, suurendada läbipaistvust ja vähendada ettevõtete halduskoormust. Need kohustused seonduvad pakti kõigi nelja valdkonnaga. Üldiselt on neis arvesse võetud lähenemisprogrammis ja riiklikus reformikavas visandatud reformikava. Tööhõive valdkonna meetmete ulatus annaks nende rakendamise korral teretulnud panuse tööjõu nõudluse loomisse. Nimetatud kohustusi on hinnatud ja soovitustes arvesse võetud.

               (15)

               Komisjon on hinnanud lähenemisprogrammi ja riiklikku reformikava, sealhulgas laiendatud euroala pakti raames võetud kohustusi. Komisjon on võtnud arvesse mitte üksnes nende asjakohasust Leedu fiskaal- ja sotsiaal-majandusliku poliitika jätkusuutlikkuse, vaid ka nende ELi eeskirjadele ja suunistele vastavuse seisukohast, pidades silmas vajadust tugevdada ELi majanduse üldjuhtimist ELi tasandi panuse lisamise kaudu tulevastesse siseriiklikesse otsustesse. Seda silmas pidades on komisjon arvamusel, et oleks vaja täpsustada meetmeid, mille eemärk on tagada 2012. aastaks seatud eelarve-eesmärkide saavutamine. Täiendavaid meetmeid tuleks võtta ka pensionisüsteemi reformimiseks, et parandada eelarve jätkusuutlikkust ja edendada pikemat tööiga, parandada tööturu toimimist, rakendada riigi omandis olevate ettevõtete reformipaketti, parandada energiatõhusust ja lahendada madalate energiamaksude küsimus ning tugevdada teatavates sektorites konkurentsi.

               (16)

               Võttes arvesse kõnealust hinnangut ning samuti Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohast nõukogu 16. veebruari 2010. aasta soovitust, on nõukogu läbi vaadanud Leedu 2011. aastal ajakohastatud lähenemisprogrammi ning tema arvamus (3) kajastub eelkõige punktides 1 ja 2 esitatud soovitustes. Võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 25. märtsi 2011. aasta järeldusi, on nõukogu läbi vaadanud Leedu riikliku reformikava,

         SOOVITAB Leedul võtta ajavahemikul 2011–2012 järgmisi meetmeid:

               1.

               Võtta 2012. aasta eelarve ajaks vastu täiendavad alalist laadi fiskaalmeetmed ülemäärase puudujäägi kõrvaldamiseks kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud nõukogu soovitustega. Parandada maksukuulekust ja kasutada majanduse elavnemist täiel määral ära, et veelgi kiirendada puudujäägi vähendamist ja tagada liikumine keskpika perioodi eesmärgi saavutamise suunas vähemalt 0,5 % võrra SKPst aastas. Tugevdada eelarveraamistikku, eelkõige kehtestades keskpika perioodi eelarveraamistikus kuludele jõustatavad ja siduvad ülemmäärad.

               2.

               Võtta vastu kavandatavad pensionisüsteemi reformi rakendusõigusaktid. Tööturul osalemise parandamiseks kõrvaldada fiskaalsed tegurid, mis motiveerivad eelkõige pensionieas inimesi mitte töötama.

               3.

               Suurendada tööturu paindlikkust, muutes selleks töövaldkonna õigusakte selliselt, et see oleks paindlikum ja võimaldaks paremini kasutada tähtajalisi lepinguid. Muuta asjaomaseid õigusakte, tagamaks, et sotsiaalabi süsteem ei sisaldaks tegurid, mis motiveerivad mitte töötama.

               4.

               Rakendada riigi omandis olevate ettevõtete reformipaketi kõik aspektid 2011. aasta lõpuks, tagades regulatiiv- ja omandifunktsioonide lahususe, selged äritegevuse eesmärgid, suurema läbipaistvuse ning tulundusliku ja mittetulundusliku tegevuse eristamise.

               5.

               Parandada hoonete energiatõhusust, sealhulgas valdusfondi kiire rakendamise abil, ning võtta meetmeid, mis tooksid maksustamises kaasa nihke energiakasutuse maksustamise suunas.

               6.

               Võtta meetmeid uute ettevõtete loomise tingimuste ja ehituslubade väljastamise parandamiseks ning tugevdada konkurentsi energeetika- ja jaesektoris.

      Brüssel, 12. juuli 2011

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

      (2)  Kehtivus 2011. aastal tagatud nõukogu 19. mai 2011. aasta otsusega 2011/308/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 138, 26.5.2011, lk 56).

      (3)  Ette nähtud määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikega 3.


				|

		52013PC0914

			Soovitus: NÕUKOGU SOOVITUS Horvaatia valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks /* COM/2013/0914 final - 2013/ () */

			   	Soovitus:
NÕUKOGU SOOVITUS
Horvaatia valitsemissektori ülemäärase
eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa
Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 126 lõiget 7,
võttes arvesse komisjoni
soovitust
ning arvestades järgmist:
(1)       Vastavalt Euroopa Liidu
toimimise lepingu artiklile 126 hoiduvad liikmesriigid valitsemissektori
eelarve ülemäärasest puudujäägist.
(2)       Stabiilsuse ja kasvu pakt
põhineb eesmärgil tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, mis on vajalik hindade
stabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva ja jätkusuutliku
majanduskasvu tagamiseks.
(3)       Nõukogu otsustas X jaanuaril 2014 kooskõlas ELi toimimise
lepingu artikli 126 lõikega 6, et Horvaatial on ülemäärane eelarvepuudujääk.
(4)       Vastavalt ELi toimimise
lepingu artikli 126 lõikele 7 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase
eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta)[1] artiklile 3 on nõukogu
kohustatud andma asjaomasele liikmesriigile soovitusi ülemäärase
eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks teatava tähtaja jooksul. Soovituses tuleb
asjaomasele liikmesriigile kehtestada maksimaalselt kuue kuu pikkune tähtaeg,
et võtta tõhusaid meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks. Lisaks
sellele peaks nõukogu ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise soovituses
nõudma, et saavutataks aastased eelarve-eesmärgid, mis soovituse aluseks oleva
prognoosi kohaselt tagaksid struktuurse eelarvepositsiooni (tsükliliselt
kohandatud eelarvepositsioon, välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised
meetmed) paranemise vähemalt 0,5 % SKPst aastas. Vastavalt nõukogu määruse (EÜ)
nr 1467/97 artiklile 2, millega täpsustatakse võlakriteeriumi nõuet, peab
ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise perioodi viimaseks aastaks soovitatud
eelarve-eesmärk lisaks tagama, et võla ja SKP suhte erinevus aluslepingu
kohasest kontrollväärtusest 60 % SKPst väheneb komisjoni prognooside
põhjal kahe aasta jooksul pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamist
nõutud määral.
(5)       Komisjoni 2013. aasta
sügisprognoosi kohaselt püsib valitsemissektori eelarvepuudujääk aastatel
2013-2015 üle kontrollväärtuse 3 % SKPst ning struktuurne eelarvepositsioon
halveneb kogu prognoosiperioodi vältel veelgi, tõustes 4 %-lt SKPst 2013.
aastal kuni peaaegu 6 % tasemeni SKPst 2015. aastal. Nimetatud suundumusi
põhjustab peamiselt kasv kulude poolel, näiteks intressikulud, koos tulude
alalaekumisega. Komisjoni 2013. aasta sügisprognoosis ei võetud arvesse eelarve
konsolideerimise programmi, mis kuulutati välja 2013. aasta septembris koos
majandus- ja eelarvepoliitika suuniste avaldamisega, kuna teave
konsolideerimispaketi aluseks olevate meetmete kohta oli väga piiratud. 2013.
aasta teise paranduseelarve raames esitatud meetmed ning 14. novembril 2013
valitsuses vastu võetud ja parlamendile saadetud 2014. aasta eelarvekava ei
mõjuta märkimisväärselt eelarvesuundumusi. Muutused, mis on komisjoni 2013.
aasta sügisprognoosis esitatud valitsemissektori tulude ja kulude ning võla
prognoosis ajakohastamise tulemusena toimunud, et kajastada selle avaldamisest
saadik avalikuks tulnud uut teavet, on väga tagasihoidlikud. Läbivaadatud
prognoosid moodustavad komisjoni uue baasstsenaariumi.
(6)       Mis puutub valitsemissektori
võla suundumustesse, siis 2013. aasta paranduseelarve ning 2014. aasta
eelarvekava kohaselt peaks kavandatav valitsemissektori võla suhe SKPsse
ulatuma 2014. aasta lõpuks 62 %-ni ning suurenema veelgi 64 %-ni 2015. aastal
ja 64¾ %-ni 2016. aastal. Komisjoni 2013. aasta sügisprognoosi kohaselt ületab
valitsemissektori võla suhe SKPsse aluslepingu kontrollväärtuse 2014. aastal,
lähenedes 65 %-le ja suurenedes prognoosiperioodi jooksul veelgi. 2013. aasta
sügisprognoosi ajakohastatud versiooni põhjal, mis sisaldab pärast prognoosi
avaldamist avalikuks tulnud lisateavet, sealhulgas USA dollarites võlakirjade
emissiooni 2013. aasta novembris, tõuseb valitsemissektori võla suhte
kontrollväärtusest 60 % SKPst kõrgemale juba 2013. aastal.
(7)       Arvestades, et majanduse ja
eelarve areng on väga ebakindel, tuleks korrigeerimise lõpuaastaks soovitatav
eelarve-eesmärk kehtestada tasemel, mis jääb selgelt alla kontrollväärtuse, et
tagada võla vähendamise sihttaseme saavutamine ülemäärase eelarvepuudujäägi
menetluse viimasel aastal.
(8)       Vastavalt määrusele (EÜ) nr
1467/97 peaks ülemäärane eelarvepuudujääk olema kõrvaldatud puudujäägi
kindlakstegemisele järgneval aastal, välja arvatud eriasjaolude korral. Selleks
et kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk kavakohaseks tähtajaks ehk 2015.
aastaks ning tagada samal ajal võla vähendamise sihttaseme saavutamine, peaks
struktuurne eelarvepositsioon paranema vähemalt 1,3 % SKPst nii 2014. kui ka
2015. aastal. See tooks kaasa märkimisväärse SKP languse ning raskendaks niigi
pikaajalist ja sügavat majandussurutist. Määratav tähtaeg võib olla pikem,
eriti võlakriteeriumil põhineva ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse puhul,
kui võlakriteeriumi täitmise raames nõutav valitsemissektori eelarvepuudujääk
on märkimisväärselt madalam kui 3 % SKPst.
(9)       Seda arvesse võttes on
põhjendatud ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tähtaja määramine
2016. aastaks. Selle pikendatud tähtaja korral eeldab usaldusväärne ja
jätkusuutlik kohandamiskava, et Horvaatia saavutab valitsemissektori eelarve
puudujäägi eesmärgi 4,6 % SKPst 2014. aastal, 3,5 % SKPst 2015. aastal
ja 2,7 % SKPst 2016. aastal, mis vastab struktuurse eelarvepositsiooni
aastasele parandamisele 0,5 % SKPst 2014. aastal, 0,9 % SKPst
2015. aastal ja 0,7 % SKPst 2016. aastal, kui võtta aluseks ülemäärase
eelarvepuudujäägi menetluse stsenaarium. Kohandamiskava stsenaarium on
koostatud komisjoni 2013. aasta sügisprognoosi põhjal, mida on ajakohastatud,
et võtta arvesse uut teavet, kaasa arvatud 2013. aasta paranduseelarvet ja
2014. aasta eelarvekava, ning seda on pikendatud kuni 2018. aastani, lähtudes
tavapärastest eeldustest seoses SKP lõhe kõrvaldamise ning eelarve
tundlikkusega majandustsükli suhtes. See kohandamiskava võimaldab vähendada
valitsemissektori eelarve puudujäägi allapoole kontrollväärtust 3 % SKPst
2016. aastaks, samal ajal tagades, et võla suhe SKPsse läheneb
kontrollväärtusele 60 % rahuldava kiirusega, mis võimaldab täita
valitsemissektori võla kriteeriumi. Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse
stsenaariumi kohaselt peaks Horvaatia eespool nimetatud struktuursete
eesmärkide saavutamiseks võtma konsolideerimismeetmeid 2,3 % ulatuses SKPst
2014. aastal ning 1 % ulatuses SKPst 2015. ja 2016. aastal. Nende eesmärkide
puhul on arvesse võetud ka vajadust korvata konsolideerimise negatiivne mõju
majandustegevusele ning järelmõju riigi rahandusele.
(10)     Eelarve konsolideerimise
meetmed peaksid kindlustama valitsemissektori eelarvepositsiooni püsiva
paranemise ning tõstma samal ajal riigi rahanduse kvaliteeti. Selles suhtes
annaksid eriti suurt kasu meetmed, mis seaksid prioriteediks majanduskasvu
suurendavaid kulutusi ja investeeringuid, kaasa arvatud ELi ühtekuuluvus- ja
struktuurifondide kaudu, tõhustaksid maksukuulekust ja tugevdaksid
eelarveraamistikku.
(11)     Selleks et tagada tulemus, mis
viiks kõige kindlamini majandusliku õitsenguni keskpikas ja pikaajalises
perspektiivis, peaksid ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamisele kaasa aitama
makrostruktuurilised reformid. Nimetatud meetmete eesmärk peaks olema majanduse
kasvupotentsiaali tugevdamine paindlikuma tööturu loomise, ettevõtluskeskkonna
parandamise ja avaliku halduse tõhususe suurendamise kaudu,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:
(1)
Horvaatia peaks kõrvaldama praeguse ülemäärase
eelarvepuudujäägi hiljemalt 2016. aastaks.
(2)
Horvaatia peaks saavutama valitsemissektori
eelarvepuudujäägi eesmärgi 4,6 % SKPst 2014. aastal, 3,5 % SKPst
2015. aastal ja 2,7 % SKPst 2016. aastal, millele vastab struktuurse
eelarvepositsiooni aastane parandamine 0,5 % SKPst 2014. aastal,
0,9 % SKPst 2015. aastal ja 0,7 % SKPst 2016. aastal.
(3)
Horvaatia peaks täpsustama ja rangelt rakendama
meetmeid, mis on vajalikud ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks 2016.
aastaks, ning kasutama kogu juhusliku kasumi eelarvepuudujäägi vähendamiseks.
(4)
Nõukogu määrab 30. aprilli 2014 tähtajaks, mil
Horvaatia peaks võtma tõhusad meetmed ning esitama kooskõlas nõukogu määruse
(EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikega 4a üksikasjaliku konsolideerimisstrateegia,
mida kavatsetakse eesmärkide saavutamiseks kasutada; pärast seda peaksid
ametiasutused esitama vähemalt iga kuue kuu järel aruande soovituste
rakendamisel tehtud edusammudest, kuni ülemäärane eelarvepuudujääk on
täielikult kõrvaldatud.
Lisaks sellele kutsub nõukogu Horvaatia
ametiasutusi üles (i) kulud põhjalikult läbi vaatama eesmärgiga
ratsionaliseerida kulutusi palkadele, sotsiaalkindlustusele ja toetustele ning
pakkuda piisavat eelarvepoliitilist manööverdamisruumi majanduskasvu
suurendavate kulutuste tegemiseks, kaasa arvatud ELi projektide
kaasrahastamine; (ii) parandama veelgi maksukuulekust ja suurendama
maksuhalduse tõhusust ning (iii) parandama riigi rahanduse institutsioonilist
raamistikku, tõhustades muu hulgas mitmeaastast eelarvekavandamist, suurendades
eelarvepoliitika komitee rolli ja sõltumatust ning tagades eelarve-eeskirjade
täitmise. Peale selle kutsub nõukogu Horvaatia ametiasutusi üles viima ellu
struktuurireforme, eelkõige tööturu paindlikkuse suurendamiseks ning
ettevõtluskeskkonna ja avaliku halduse kvaliteedi parandamiseks, eesmärgiga
kiirendada SKP potentsiaalset kasvu.
Käesolev soovitus on adresseeritud Horvaatia
Vabariigile.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
[1]               EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6.