               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,3.5.2017
            COM(2017) 218 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega antakse komisjonile luba alustada Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigiga läbirääkimisi lepingu üle, milles sätestatakse Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumise kord

               SELETUSKIRI

               1.
                     ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                  Vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 50 võib iga liikmesriik kooskõlas oma põhiseadusest tulenevate nõuetega otsustada liidust välja astumise ning, kui liikmesriik on sellise otsuse teinud, peab ta teatama oma kavatsusest Euroopa Ülemkogule.

                  29. märtsil 2017 teatas Ühendkuningriik Euroopa Ülemkogule oma kavatsusest astuda välja Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest.

                  Euroopa Liidu lepingu artiklis 50 on sätestatud, et Euroopa Ülemkogult saadud suuniste kohaselt räägib liit Euroopa Liidust välja astuda sooviva riigiga läbi ja sõlmib lepingu, milles sätestatakse riigi väljaastumise kord, võttes arvesse tema ja liidu tulevaste suhete raamistikku.

                  Tuletagem meelde, et väljaastumisleping peaks jõustuma hiljemalt 30. märtsil 2019, kui Euroopa Ülemkogu kokkuleppel Ühendkuningriigiga ei otsusta ühehäälselt seda tähtaega pikendada vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 50 lõikele 3. Lepingu puudumise korral lõpeb kõigi liidu aluslepingute ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes 30. märtsil 2019 kell 00.00 (Brüsseli aja järgi). Ühendkuningriik muutub alates väljaastumise kuupäevast kolmandaks riigiks. Kui Ühendkuningriigiga erisuhetes olevate ülemeremaade ja -territooriumide suhtes
                     1
                   ning nende Euroopa territooriumide suhtes, mille välissuhete eest vastutab Ühendkuningriik, kohaldatakse aluslepinguid vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 355, lõpeb liidu õiguse kohaldamine samal kuupäeval ka nende suhtes.

                  29. aprillil 2017 võttis Euroopa Ülemkogu vastu suunised. Neid suuniseid silmas pidades tehakse käesolevas soovituses ettepanek, et nõukogu volitaks komisjoni alustama Ühendkuningriigiga läbirääkimisi lepingu üle, milles sätestatakse Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise kord, nimetaks komisjoni liidu läbirääkijaks ja esitaks komisjonile läbirääkimisjuhised.

                  Läbirääkimisi peetakse, lähtudes Euroopa Ülemkogu suunistest, kooskõlas läbirääkimisjuhistega ja võttes nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2017. aasta resolutsiooni. Nagu Euroopa Ülemkogu suunistes sätestatud, toimuvad läbirääkimised etapiviisiliselt. Lisas esitatud läbirääkimisjuhised puudutavad läbirääkimiste esimest etappi, mille käigus tegeletakse esmatähtsate küsimustega, mille lahendamist peetakse selles etapis hädavajalikuks, et tagada korrakohane väljaastumine liidust. Läbirääkimisjuhiseid võib läbirääkimiste käigus vastavalt vajadusele muuta ja täiendada, eeskätt selleks, et kajastada muudatusi Euroopa Ülemkogu suunistes ja hõlmata läbirääkimiste järgmine etapp.

                  Lepingule liidu ja Ühendkuningriigi tulevaste suhete kohta saab lõpliku kuju anda ja lepingu sõlmida alles siis, kui Ühendkuningriigist on saanud kolmas riik. Samas on Euroopa Liidu lepingu artiklis 50 sätestatud nõue võtta lepingus, milles sätestatakse riigi väljaastumise kord, arvesse selle riigi ja liidu tulevaste suhete raamistikku. Nii pea kui Euroopa Ülemkogu otsustab, et edusammud on olnud piisavad, et läbirääkimised võiksid jõuda järgmisse etappi, tuleks selle nõude täitmiseks määrata Ühendkuningriigiga kindlaks üldine arusaamine tulevaste suhete raamistikust artikli 50 kohaste läbirääkimiste teises etapis.

                  Üleminekukorra, sealhulgas tulevaste suhete võimaliku raamistikuga seonduvate sätete kindlaksmääramine väljaastumislepingu alusel ja vastavalt tehtud edusammudele oleneb sellest, kas läbirääkimiste teises etapis kindlaks määratava liidu ja Ühendkuningriigi tulevaste suhete raamistiku üle saavutatakse arusaamine. Seepärast ei käsitleta käesolevates soovitatud läbirääkimisjuhistes küsimusi, mis võiksid olla sellise üleminekukorra osa, vaid need tehakse kindlaks mõnes hilisemas etapis. See meetod võimaldab tõhusalt kasutada Euroopa Liidu lepingu artikliga 50 lepingu sõlmimiseks ettenähtud piiratud ajavaru.

                  Vastavalt Euroopa Ülemkogu suunistele kohaldatakse järgmisi üldpõhimõtteid samaväärselt nii korrakohase väljaastumise üle peetavate läbirääkimiste, tulevaste suhete raamistiku üle peetavate esialgsete ja ettevalmistavate arutelude kui ka mis tahes üleminekukorra suhtes.

               –Leping peab põhinema õiguste ja kohustuste tasakaalul ning tagama võrdsed võimalused.

               –Ühtse turu terviklikkuse säilitamine välistab sektoripõhisele lähenemisviisile tugineva osalemise.

               –Liitu mittekuuluval riigil, kellel ei ole samad kohustused nagu liikmesriigil, ei saa olla samu õigusi ja hüvesid, mis on liikmesriigil.

               –Ühtsel turul osalemine eeldab kõigi nelja põhivabaduse aktsepteerimist.

               –Läbirääkimised Ühendkuningriigiga peetakse ühtse paketina. Tuginedes põhimõttele, et milleski ei ole kokku lepitud enne, kui kokku on lepitud kõiges, ei saa üksikküsimusi lahendada eraldi. Liit võtab läbirääkimiste suhtes ühtse seisukoha ja peab läbirääkimisi üksnes Euroopa Ülemkogu suunistes ja läbirääkimisjuhistes kehtestatud kanalite kaudu; väljaastumisega seotud küsimustes ei hakata pidama eraldi läbirääkimisi üksikute liikmesriikide ja Ühendkuningriigi vahel.

               –Lepingus tuleb austada liidu otsustusprotsesside autonoomiat ja Euroopa Liidu Kohtu rolli.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  Euroopa Liidu lepingu artikli 50 kohased läbirääkimised ja leping peavad olema täielikult kooskõlas aluslepingutega ning ei tohi rikkuda liigu õiguskorra puutumatust ja autonoomiat. Nad edendavad liidu väärtusi, eesmärke ja huve ning tagavad liidu poliitika ja meetmete järjepidevuse, tulemuslikkuse ja jätkuvuse.

               •Põhiõigused

                  Vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 6 tunnustab liit Euroopa Liidu õigusi, vabadusi ja põhimõtteid, mis on sätestatud põhiõiguste hartas, millel on aluslepingutega võrreldes samaväärne õigusjõud. Veelgi enam, Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga tagatud ja liikmesriikide ühistest põhiseaduslikest tavadest tulenevad põhiõigused on liidu õiguse üldpõhimõtted.

                  Nende õiguste, vabaduste ja põhimõtete täielik järgimine ja kaitse jätkuvad liidus ka edaspidi nii Euroopa Liidu lepingu artikli 50 alusel Ühendkuningriigiga peetavate läbirääkimiste käigus kui ka pärast Ühendkuningriigi väljaastumist liidust.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Ühendkuningriik on teatanud kavatsusest Euroopa Liidust välja astuda. Seetõttu on läbirääkimiste pidamise ja väljaastumislepingu sõlmimise õiguslik alus Euroopa Liidu lepingu artikkel 50. Tuletagem meelde, et vastavalt Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklile 106a kohaldatakse Euroopa Liidu lepingu artiklit 50 ka Euroopa Aatomienergiaühenduse suhtes.

                  Vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklis 50 viidatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikele 3 esitab komisjon soovitused nõukogule, kes võtab vastu otsuse, millega antakse luba alustada läbirääkimisi ja nimetatakse liidu läbirääkija.

               •Proportsionaalsus

                  Käesolevas soovituses tehakse nõukogule ettepanek anda luba alustada läbirääkimisi ja nimetada liidu läbirääkija, nagu on nõutud Euroopa Liidu lepingu artiklis 50 koostoimes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikega 3. Euroopa liidu lepingu artikli 50 alusel toimuvate läbirääkimiste eesmärk on tagada Ühendkuningriigi korrakohane väljaastumine liidust. Lepingu liidu ja Ühendkuningriigi tulevaste suhete kohta saab sõlmida üksnes siis, kui Ühendkuningriigist on saanud kolmas riik, ning seetõttu ei käsitleta läbirääkimistel ELi ja Ühendkuningriigi tulevaste suhete raamistikuga seotud küsimusi, kuid seda raamistikku võetakse läbirääkimiste käigus arvesse.

               •Vahendi valik

                  Vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 50 tuleb Ühendkuningriigiga rääkida läbi leping, milles sätestatakse riigi Euroopa Liidust lahkumise kord. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikes 3 on sätestatud, et komisjon esitab soovitused nõukogule, kes võtab vastu otsuse, millega nimetatakse liidu läbirääkija ja antakse luba alustada läbirääkimisi. Selleks, et nõukogu saaks komisjonile sellise loa anda, on asjakohane vahend nõukogu otsus.

               3.MÕJU EELARVELE

                  Käesoleva soovitusega tehakse nõukogule ettepanek nimetada liidu läbirääkija ja anda komisjonile luba alustada läbirääkimisi Ühendkuningriigiga ning seega ei ole sellel eeldatavalt otsest mõju liidu eelarvele, sest asi puudutab läbirääkimisprotsessi. Euroopa Liidu lepingu artikli 50 kohase ja eespool nimetatud läbirääkimistel põhineva lepingu mõju eelarvele kirjeldatakse siis, kui esitatakse sellekohased ettepanekud väljaastumislepingu allkirjastamise ja sõlmimise kohta.

               4.MUU TEAVE

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

                  Soovitatud nõukogu otsuse artiklis 1 annab nõukogu loa alustada Ühendkuningriigiga läbirääkimisi lepingu üle, milles sätestatakse Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise kord, ning nimetab komisjoni liidu läbirääkijaks.

                  Soovitatud nõukogu otsuse artiklis 2 sätestab nõukogu, et läbirääkimistel lähtutakse Euroopa Ülemkogu esitatud suunistest ja lisas esitatud juhistest.

                  Soovitatud nõukogu otsuse lisas sätestatakse läbirääkimisjuhised järgmiste teemade kohta:

               –kodanike õigused;

               –ühtne finantsarveldus seoses liidu eelarvega ja seoses sellega, et lõpeb Ühendkuningriigi liikmesus aluslepingutega asutatud institutsioonides ja organites, ning seoses Ühendkuningriigi osalemisega liidu poliitikaga seotud konkreetsetes fondides ja rahastutes;

               –kord, mida kohaldatakse turule lastud kaupade ja liidu õigusele tuginevate menetluste suhtes;

               –kord, mida kohaldatakse muude liidu toimimisega seotud haldusküsimuste suhtes;

               –lepingu haldamine.

               •Otsuse ja lisas esitatud läbirääkimisjuhiste avaldamine

                  Komisjon teeb nõukogule ettepaneku avalikustada otsus, millega antakse luba alustada liidu nimel Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigiga läbirääkimisi lepingu üle, milles sätestatakse Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumise kord, ning nimetakse komisjon liidu läbirääkijaks, nagu ka selle otsuse lisas esitatud läbirääkimisjuhised.

               Soovitus:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega antakse komisjonile luba alustada Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigiga läbirääkimisi lepingu üle, milles sätestatakse Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumise kord

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse aluslepinguid, eriti Euroopa Liidu lepingu artiklit 50 koostoimes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikega 3,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 29. aprilli 2017. aasta suuniseid,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

               ning arvestades järgmist:

               (1)29. märtsil 2017 teatas Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik Euroopa Ülemkogule oma kavatsusest astuda Euroopa Liidust välja.

               (2)29. aprillil 2017 võttis Euroopa Ülemkogu vastu suunised, milles määratakse kindlaks raamistik Euroopa Liidu lepingu artikli 50 alusel läbirääkimiste pidamiseks ja esitatakse üldised põhimõtted, mida liit läbirääkimiste käigus järgib.

               (3)Euroopa Ülemkogu suuniste kohaselt peaks liit rääkima Ühendkuningriigiga läbi ja sõlmima lepingu, milles sätestatakse Ühendkuningriigi väljaastumise kord, võttes arvesse tema ja liidu tulevaste suhete raamistikku („väljaastumisleping“).

               (4)Aluslepingute kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes lõpeb alates väljaastumislepingu jõustumise kuupäevast või lepingu puudumise korral kahe aasta möödumisel teatest, kui Euroopa Ülemkogu ei otsusta kokkuleppel Ühendkuningriigiga ühehäälselt seda tähtaega pikendada.

               (5)Seega tuleks viivitamata alustada läbirääkimisi väljaastumislepingu sõlmimiseks.

               (6)5. aprillil 2017 võttis Euroopa Parlament vastu resolutsiooni, milles esitas oma seisukohad väljaastumisläbirääkimiste kohta.

               (7)Komisjonile tuleks anda luba alustada läbirääkimisi väljaastumislepingu üle ja komisjon tuleks nimetada liidu läbirääkijaks.

               (8)Vastavalt Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklile 106a kohaldatakse Euroopa Liidu lepingu artiklit 50 ka Euroopa Aatomienergiaühenduse suhtes,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Komisjonile antakse luba alustada liidu nimel Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigiga läbirääkimisi lepingu üle, milles sätestatakse Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise kord, võttes arvesse tema ja liidu tulevaste suhete raamistikku, ning nimetakse komisjon liidu läbirääkijaks.

               Artikkel 2

               Läbirääkimisi peetakse, lähtudes Euroopa Ülemkogu vastuvõetud suunistest ja võttes arvesse lisas esitatud läbirääkimisjuhiseid.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  Loetelu Euroopa Liidu toimimise lepingu II lisa kaheteistkümnes viimases taandes.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,3.5.2017
            COM(2017) 218 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Soovitus:NÕUKOGU OTSUS,
            millega antakse komisjonile luba alustada Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigiga läbirääkimisi lepingu üle, milles sätestatakse Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumise kord

               LISA

                  Juhised läbirääkimiste pidamiseks Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigiga sõlmitava lepingu üle, milles sätestatakse Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumise kord

               I.Väljaastumislepingu eesmärk

               1.Olles saanud Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigilt (edaspidi „Ühendkuningriik“) teate selle kohta, et Ühendkuningriik kavatseb Euroopa Liidust välja astuda, räägib liit Ühendkuningriigiga läbi ja sõlmib temaga väljaastumislepingu vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 50 (edaspidi „leping“).

               2.Lepingus sätestatakse Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumise kord, võttes arvesse tema ja liidu tulevaste suhete raamistikku.

               3.Lepingu põhieesmärk on tagada Ühendkuningriigi korrakohane väljaastumine Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest. Käesolevates läbirääkimisjuhistes tähendab termin „liit“ Euroopa Liitu, mille aluseks on Euroopa Liidu leping ja Euroopa Liidu toimimise leping, ja/või Euroopa Aatomienergiaühendust, mille aluseks on Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamisleping.

               4.Läbirääkimistel lepingu üle lähtutakse Euroopa Ülemkogu suunistest ja võetakse arvesse läbirääkimisjuhiseid. Läbirääkimisjuhised tuginevad Euroopa Ülemkogu suunistele ja nendes arendatakse edasi liidu seisukohti väljaastumisläbirääkimistel, järgides täielikult suunistes sätestatud eesmärke, põhimõtteid ja seisukohti. Läbirääkimisjuhiseid võib läbirääkimiste käigus vastavalt vajadusele muuta ja täiendada, eeskätt selleks, et kajastada muudatusi Euroopa Ülemkogu suunistes.

               II.Lepingu laad ja kohaldamisala

               5.Lepingu üle peab läbirääkimisi ja selle sõlmib liit. Sellega seoses annab Euroopa Liidu lepingu artikkel 50 liidule erakorralise horisontaalse pädevuse käsitleda väljaastumislepingus kõiki küsimusi, mis on vajalikud väljaastumise korraldamiseks. See erakorraline pädevus on ühekordne ja antud üksnes Ühendkuningriigi liidust väljaastumise korraldamiseks. Kui liit teostab seda eripädevust väljaastumislepingus, ei mõjuta see mingil moel pädevuste jaotumist liidu ja liikmesriikide vahel seoses asjaomaste valdkondade õigusaktide vastuvõtmisega tulevikus.

               6.Lepingus tuleks meenutada, et liidu õiguse (sealhulgas kõigi esmaste õigusaktide, eeskätt Euroopa Liidu lepingu, Euroopa Liidu toimimise lepingu, ühinemislepingute ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu, ning teiseste õigusaktide ja rahvusvaheliste lepingute) kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes lõpeb väljaastumislepingu jõustumise kuupäeval (edaspidi „väljaastumise kuupäev“).

               7.Vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 50 ja Euroopa Ülemkogu suunistele tuleks lepingus samuti meenutada, et kui Ühendkuningriigiga erisuhetes olevate ülemeremaade ja -territooriumide
                  1
                suhtes ning nende Euroopa territooriumide suhtes, mille välissuhete eest vastutab Ühendkuningriik, kohaldatakse aluslepinguid vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 355, lõpeb väljaastumise kuupäeval liidu õiguse kohaldamine ka nende suhtes. Mis puudutab väljaastumislepingu ja tulevase raamistiku territoriaalset kohaldamisala, siis selles osas peaksid läbirääkimisjuhised olema täielikult kooskõlas Euroopa Ülemkogu suuniste punktidega 4 ja 24.

               8.Lepingus tuleks sätestada väljaastumise kuupäev, mis on hiljemalt 30. märtsil 2019 kell 00.00 (Brüsseli aja järgi), kui Euroopa Ülemkogu kokkuleppel Ühendkuningriigiga ei otsusta ühehäälselt seda tähtaega pikendada vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 50 lõikele 3. Ühendkuningriik muutub alates väljaastumise kuupäevast kolmandaks riigiks.

               III.Läbirääkimisjuhiste eesmärk ja kohaldamisala

               9.Euroopa Ülemkogu suunistega on ette nähtud, et läbirääkimised toimuvad kahes etapis. Esimese etapi eesmärk on:

               –tagada kodanikele, ettevõtetele, sidusrühmadele ja rahvusvahelistele partneritele võimalikult suur selgus ja õiguskindlus seoses Ühendkuningriigi liidust väljaastumise kohese mõjuga;

               –lahutada Ühendkuningriik liidust ning vabastada ta kõigist õigustest ja kohustustest, mis on Ühendkuningriigil tulenevalt liikmesriigina antud lubadustest.

               10.Käesolevad läbirääkimisjuhised on mõeldud läbirääkimiste esimese etapi jaoks. Kooskõlas eesmärgiga, mille Euroopa Ülemkogu on läbirääkimiste esimesele etapile määranud, käsitlevad läbirääkimisjuhised eelkõige küsimusi, millega tegelemist peetakse praegu hädavajalikuks selleks, et tagada Ühendkuningriigi korrakohane väljaastumine liidust.

               11.Läbirääkimiste kõige tähtsam teema on ELi 27 liikmesriigi kodanike ja nende pereliikmete õigusliku seisundi ja õiguste kaitse Ühendkuningriigis ning Ühendkuningriigi kodanike ja nende pereliikmete õigusliku seisundi ja õiguste kaitse ELi 27 liikmesriigis, kuna Ühendkuningriigi liidust väljaastumine mõjutab otseselt väga paljusid inimesi ja selle tagajärjed on nende jaoks tõsised. Lepingus tuleks sätestada nende kodanike õiguste tagamiseks vajalikud tulemuslikud, siduvad, mittediskrimineerivad ja igakülgsed tagatised, sealhulgas õigus saada riigis alalise elamise õigus pärast seda, kui isik on seal seaduslikult elanud viis aastat järjest.

               12.Ühendkuningriigi korrakohaseks liidust väljaastumiseks on vaja, et jõutakse kokkuleppele finantskohustuste üle, mis on võetud kogu Ühendkuningriigi liidu liikmeks olemise aja jooksul. Seetõttu tuleb läbirääkimiste esimeses etapis kokku leppida finantsarvelduse metoodikas, mis tugineb III.2. jaotises esitatud põhimõtetele.

               13.Praegu on leitud, et õigusliku vaakumi ärahoidmiseks ja ebakindluse kõrvaldamiseks nii palju kui võimalik tuleks lepingus selgitada, milline saab olema enne väljaastumise kuupäeva turule lastud kaupade ja III.3. jaotises loetletud pooleliolevate menetluste staatus.

               14.Kooskõlas Euroopa Ülemkogu suunistega toetab liit jätkuvalt rahu, stabiilsust ja leppimist Iirimaa saarel. Lepingu sätted ei tohiks olla vastuolus eesmärkide ja kohustustega, mis on sätestatud suure reede kokkuleppes ja sellega seotud rakenduslepetes; Iirimaa saare ainulaadsest olukorrast tulenevad probleemid vajavad paindlikke ja leidlikke lahendusi. Läbirääkimiste eesmärk peaks olema eelkõige see, et Iirimaa saarel ei taastata ranget piirikontrolli, austades samas liidu õiguskorra puutumatust. Arvesse tuleks võtta asjaolu, et Põhja-Iirimaal elavatel Iirimaa kodanikel on ka edaspidi ELi kodanike õigused. Tunnustada tuleks ELi õigusega kooskõlas olevaid kahepoolseid lepinguid ja kokkuleppeid Iirimaa ja Ühendkuningriigi vahel, näiteks ühist reisipiirkonda. Lepingus tuleks käsitleda ka Iirimaa ainulaadse geograafilise asukohaga seotud küsimusi, sealhulgas kaupade transiiti (Ühendkuningriigist Iirimaale ja vastupidi). Neid küsimusi käsitletakse kooskõlas Euroopa Ülemkogu suunistega ette nähtud lähenemisviisiga.

               15.Vastavalt Euroopa Ülemkogu suunistele peaks liit leppima Ühendkuningriigiga kokku korra, mida kohaldatakse Ühendkuningriigi suveräänsete baasipiirkondade suhtes Küprosel, ja tunnustama sellega seoses selliseid kahepoolseid lepinguid ja kokkuleppeid Küprose Vabariigi ja Ühendkuningriigi vahel, mis on kooskõlas liidu õigusega, eeskätt selleks, et kaitsta suveräänsetes baasipiirkondades elavate ja töötavate liidu kodanike õiguseid ja huve.

               16.Lepinguga tuleks tagada liidu huvide vajalik kaitse Ühendkuningriigis.

               17.Leping peaks sisaldama sätteid selle kohaldamise kohta üldiselt. Nende sätete hulka peavad kuuluma tulemuslikud mehhanismid lepingu täitmise tagamiseks ja vaidluste lahendamiseks ning need mehhanismid peavad olema täielikult kooskõlas liidu autonoomia ja õiguskorraga, selleks et tagada lepingust tulenevate kohustuste tulemuslik täitmine.

               18.Lisaks sellele tuleks vastavalt Euroopa Ülemkogu suunistele alustada Ühendkuningriigiga esimesel võimalusel konstruktiivset dialoogi, et võimaluse korral kujundada ühine lähenemisviis kolmandatest riikidest partneritele, rahvusvahelistele organisatsioonidele ja konventsioonidele seoses rahvusvaheliste kohustustega, mis on võetud enne väljaastumise kuupäeva sõlmitud lepingutega ja mis on Ühendkuningriigi suhtes jätkuvalt siduvad.

               19.Niipea kui Euroopa Ülemkogu otsustab, et tehtud on piisavalt edusamme selleks, et alustada läbirääkimiste järgmist etappi, võetakse vastu järgmised läbirääkimisjuhised. Küsimusi, mille suhtes võidakse kohaldada üleminekukorda (st sätted, mis seonduvad võimaliku tulevaste suhete raamistikuga), käsitletakse tulevastes läbirääkimisjuhistes vastavalt tehtud edusammudele. See põhimõte võimaldab tõhusalt kasutada Euroopa Liidu lepingu artikliga 50 lepingu sõlmimiseks ettenähtud piiratud ajavaru, sest nii ei ole läbirääkimiste eri etappides vaja tegeleda ühe ja sama küsimusega mitu korda.

               III.1Kodanike õigused

               20.Lepinguga tuleks tagada liidu õigusest enne väljaastumise kuupäeva tulenenud õiguslik seisund ja õigused, sealhulgas hiljem tekkivad õigused (nt vanaduspensioniga seotud õigused), nii ELi 27 liikmesriigi kodanikele, kes elavad (või on elanud) ja/või töötavad (või on töötanud) Ühendkuningriigis, kui ka Ühendkuningriigi kodanikele, kes elavad (või on elanud) ja/või töötavad (või on töötanud) ühes ELi 27 liikmesriigist. Lepingus selle kohta sätestatavad tagatised peaksid olema vastastikused ning tuginema võrdse kohtlemise põhimõttele ELi 27 liikmesriigi kodanike hulgas ja ELi 27 liikmesriigi kodanike kohtlemisele võrdselt Ühendkuningriigi kodanikega, nagu on sätestatud asjakohastes liidu õigusaktides. Neid õigusi tuleks kaitsta sel teel, et need peaksid olema asjaomaste isikute seaduslikud õigused, millele nad saavad vahetult tugineda ja mis kuuluvad neile nende eluajal.

               21.Lepingus tuleks käsitleda vähemalt järgmist.

               (a)Hõlmatud isikute määratlus: isikuline kohaldamisala peaks olema sama kui direktiivil 2004/38 (nii majanduslikult aktiivsed, st töötajad ja füüsilisest isikust ettevõtjad, kui ka mitteaktiivsed inimesed, kes on elanud Ühendkuningriigis või EL27 liikmesriigis enne väljaastumise kuupäeva, ja nende pereliikmed, kes neid saadavad või nendega ühinevad mis tahes ajahetkel enne või pärast väljaastumise kuupäeva). Lisaks sellele peaks isikuline kohaldamisala hõlmama isikuid, kelle suhtes kohaldatakse määrust 883/2004 (nt piirialatöötajaid).

               (b)Kaitstavate õiguste määratlus: määratlus peaks sisaldama vähemalt järgmisi õigusi:

               i)Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitest 21, 45 ja 49 tulenevad elamisõigused, mis on sätestatud direktiivis 2004/38 (sama esemeline kohaldamisala, mis hõlmab muu hulgas alalise elamise õigust, mis saadakse pärast seda, kui isik on seaduslikult riigis elanud viis aastat järjest), ja nende õigustega seotud õigusnormid; elamisõigustega seoses välja antavad dokumendid (näiteks registreerimistunnistus, elamisluba või tõendamisdokument) peaksid olema deklaratiivsed ning need tuleks välja anda lihtsa ja kiire menetlusega kas tasuta või sellise tasu eest, mis ei ületa riigi kodanikelt samalaadsete dokumentide väljaandmise eest võetavat tasu;

               ii)määruses 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise kohta ja määruses 987/2009, millega rakendatakse määrust 883/2004, (kaasa arvatud mõlemas määruses tulevikus tehtavad muudatused) sätestatud õigused ja kohustused, mis käsitlevad muu hulgas õigust perioodide liitmisele, sotsiaalkindlustushüvitiste ülekandmist ja ühe kohaldatava õiguse põhimõtet;

               iii)määruses 492/2011 (töötajate liikumisvabaduse kohta liidu piires) sätestatud õigused (nt juudepääs tööturule, õigus töötada valitud alal, sotsiaalsed ja maksusoodustused, koolitus, elamispinnad, kollektiivsed õigused);

               iv)õigus alustada ja jätkata tegutsemist füüsilisest isikust ettevõtjana, mis tuleneb Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklist 49.

               22.Õiguskindluse huvides tuleks lepinguga tagada nii Ühendkuningriigis kui ka ELi 27 liikmesriigis tunnustatud diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide kaitse vastavalt enne väljaastumise kuupäeva kohaldatavatele liidu õigusnormidele, kui asjaomane diplom, tunnistus või muu dokument on saadud liidu liikmesriigis enne seda kuupäeva. Samuti tuleks lepinguga tagada, et ka pärast väljaastumise kuupäeva jätkub diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide tunnustamine, kui need on saadud kolmandas riigis ja neid tunnustatakse liidu liikmesriigis enne väljaastumise kuupäeva vastavalt enne seda kuupäeva kohaldatavatele liidu õigusnormidele. Lepinguga tuleks ette näha ka väljaastumise kuupäeval pooleliolevate tunnustamismenetluste suhtes kohaldatav kord.

               III.2Finantsarveldus

               23.Ühtse finantsarveldusega tuleks tagada, et nii liit kui ka Ühendkuningriik täidavad kohustused, mis on võetud kogu Ühendkuningriigi liidu liikmeks olemise aja jooksul. Läbirääkimised finantsarvelduse metoodika üle peaksid tuginema järgmistele põhimõtetele.

               24.Ühtne finantsarveldus tuleks koostada seoses järgmisega:

               –liidu eelarve;

               –Ühendkuningriigi liikmesuse lõppemine kõigis aluslepingutega asutatud asutustes ja institutsioonides
                  2
                (nt Euroopa Investeerimispank, Euroopa Keskpank
                  3
               );

               –Ühendkuningriigi osalemine liidu poliitikaga seotud konkreetsetes fondides ja rahastutes (nt Euroopa Arengufond ja Türgi pagulasrahastu).

               25.Ühtne finantsarveldus peaks tuginema põhimõttele, et Ühendkuningriik peab täitma oma osa kõigist liidu liikmena võetud kohustuste rahastamisest.

               26.Kooskõlas Euroopa Ülemkogu suuniste punktiga 10 kuuluvad nende kohustuste hulka kohustised, sealhulgas tingimuslikud kohustised, ja muud kohustused, mis tulenevad alusaktist finantsmääruse
                  4
                artikli 54 tähenduses. Lisaks peaks Ühendkuningriik katma täies ulatuses väljaastumisprotsessiga seotud erikulud, nagu näiteks ametite või muude liidu asutuste ümberkolimise kulud.

               27.Arvutusmeetod peaks tuginema ametlikule konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandele, mida täiendavad vajaduse korral vahearuanded. Samuti kasutatakse asjakohastes alusaktides sätestatud summasid (kaasa arvatud lähtesummad ja nende järelmeetmed finantsplaneerimise raames). Kohustused tuleks esitada eurodes.

               28.Ühendkuningriigi nende kohustuste väljaarvutamise meetod, mis on seotud liidu eelarvega, peaks tuginema omavahendite otsusele
                  5
                ja selles tuleks arvesse võtta varasemaid tõendeid tema osakaalu kohta rahastamises enne väljaastumise kuupäeva.

               29.Kokku tuleks leppida maksekorras, et leevendada väljaastumise mõju liidu eelarvele.

               30.Seetõttu peaks leping sisaldama järgmist.

               (a)Väljaarvutatud kogusumma, mille Ühendkuningriik peab katma, et täita oma finantskohustused liidu eelarve ning kõigi aluslepingutega asutatud institutsioonide ja asutuste suhtes ja selleks, et lahendada muud finantsmõjuga küsimused. Tulevikus võidakse kogusumma suhtes kohaldada iga-aastaseid tehnilisi kohandusi.

               (b)Ühendkuningriigi tehtavate iga-aastaste maksete graafik ja maksete tegemise praktiline kord.

               (c)Üleminekunormid, millega tagatakse komisjoni (või asjakohasel juhul muu liidu õiguse kohaselt enne väljaastumise kuupäeva vastutava asutuse), kontrollikoja ja OLAFi poolne kontroll ning Euroopa Liidu Kohtu pädevus lahendada vaidlusi seoses Ühendkuningriigi toetusesaajatele minevikus tehtud maksete ja neile esitatud sissenõudekorraldustega ning Ühendkuningriigi toetusesaajatele pärast väljaastumise kuupäeva tehtud maksetega, mille eesmärk on täita enne väljaastumise kuupäeva vastutava üksuse poolt kinnitatud juriidilised kohustused (sealhulgas võimalikud laenud).

               (d)Võimalik kord seoses Ühendkuningriigi toetusesaajate ees võetud juriidiliste kohustustega või pärast väljaastumise kuupäeva tulevikus võetavate juriidiliste kohustustega (nt seoses korraldusasutustega Ühendkuningriigi toetusesaajatele maksete tegemiseks).

               (e)Erinormid, millega reguleeritakse liidu eelarve või konkreetsete institutsioonide või asutuste või fondide poolt võetud tingimuslikke kohustisi (nagu näiteks Euroopa Investeerimispanga ja Euroopa Investeerimisfondi poolt antud laenud).

               III.3 Turule lastud kaupade staatus ja liidu õigusele tuginevate menetluste tulemus

               A. Enne väljaastumise kuupäeva liidu õiguse kohaselt turule lastud kaubad

               31.Lepinguga tuleks tagada, et kaup, mis on liidu õiguse kohaselt lastud õiguspäraselt liidu turule enne väljaastumise kuupäeva, võib olla jätkuvalt turul kättesaadav või seda võib kasutusele võtta ka pärast seda kuupäeva nii Ühendkuningriigis kui ka ELi 27 liikmesriigis vastavalt tingimustele, mis on sätestatud enne väljaastumise kuupäeva kohaldatavas asjakohases liidu õiguses.

               B. Liikmesriikide vahel liidu õiguse kohaselt toimuv õigusalane koostöö

               32.Lepinguga tuleks ette näha kord, mida kohaldatakse väljaastumise kuupäeval õigusalase koostöö raames pooleliolevate menetluste suhtes, mida reguleerib liidu õigus. Eeskätt tuleks lepingus sätestada, et selliseid menetlusi reguleerivad kuni nende lõpuleviimiseni asjakohased liidu õiguse sätted, mida kohaldatakse nende suhtes kuni väljaastumise kuupäevani.

               33.Mis puudutab õigusalast koostööd tsiviil- ja kaubandusasjades Ühendkuningriigi ja ELi 27 liikmesriigi vahel, siis tuleks lepinguga tagada, et enne väljaastumise kuupäeva riikide kohtute tehtud otsuste tunnustamist ja täitmist reguleerivad ka edaspidi asjakohased liidu õiguse sätted, mida kohaldatakse nende suhtes kuni väljaastumise kuupäevani. Lepinguga tuleks tagada ka liidu õigusnormide jätkuv kohaldamine enne väljaastumise kuupäeva valitud kohtu ja valitud õiguse suhtes.

               C. Liidu õiguse kohaselt toimuvad haldus- ja õiguskaitsekoostöö menetlused

               34.Lepinguga tuleks ette näha kord, mida kohaldatakse väljaastumise kuupäeval pooleliolevate haldus- ja õiguskaitsekoostöö menetluste, sealhulgas kontrollimenetluste suhtes, mida reguleerib liidu õigus. Selle korraga tuleks eelkõige tagada, et selliseid menetlusi reguleerivad kuni nende lõpuleviimiseni asjakohased liidu õiguse sätted, mida kohaldatakse nende suhtes kuni väljaastumise kuupäevani. Samuti tuleks ette näha normid, mis reguleerivad teabe ja andmete võimalikku kasutamist väljaastumise kuupäeval pooleliolevates õiguskaitseasutuste toimetatavates uurimistes ja kriminaalmenetlustes. Kord peaks hõlmama ELi 27 liikmesriigist või liidu institutsioonidest, organitest ja asutustest pärit teavet ja andmeid, mille Ühendkuningriik on saanud või mis on tema valduses, ning Ühendkuningriigist pärit teavet ja andmeid, mille ELi 27 liikmesriiki või liidu institutsioonid, organid ja asutused on saanud või mis on nende valduses. Kord peaks sisaldama isikuandmete kaitse norme.

               D. Pooleliolevad liidu kohtu- ja haldusmenetlused

               35.Lepinguga tuleks ette näha normid, mis reguleerivad järgmist:

               (a)väljaastumise kuupäeval Euroopa Liidu Kohtus pooleliolevad kohtumenetlused, millega on seotud Ühendkuningriik või Ühendkuningriigi füüsilised ja/või juriidilised isikud (kaasa arvatud eelotsusetaotlused); Euroopa Kohtule peaks jääma pädevus otsuste tegemiseks neis menetlustes ja tema kohtulahendid peavad olema Ühendkuningriigi suhtes siduvad;

               (b)liidu institutsioonides, organites ja asutustes pooleliolevad haldusmenetlused, mis puudutavad Ühendkuningriiki (näiteks rikkumismenetlused, riigiabi) või asjakohasel juhul Ühendkuningriigi füüsilisi või juriidilisi isikuid;

               (c)võimalus algatada Ühendkuningriigi suhtes liidu institutsioonides haldusmenetlusi ja Euroopa Liidu Kohtus kohtumenetlusi (näiteks rikkumismenetlused, riigiabi) pärast väljaastumise kuupäeva, kui need on seotud enne väljaastumise kuupäeva aset leidnud asjaoludega;

               (d)täidetavuse jätkuv tagamine selliste liidu aktide puhul, millega kehtestatakse rahalisi kohustusi, ning Euroopa Liidu Kohtu otsuste puhul, mis on vastu võetud või tehtud enne väljaastumise kuupäeva või pooleliolevate kohtu- või haldusmenetluste käigus.

               III.4Muud liidu toimimisega seotud haldusküsimused

               36.Leping peaks sisaldama sätteid, mis on vajalikud liidu ja selle institutsioonide ja asutuste omandi, vara ja tegevuse ning liidu ja selle asutuste ja institutsioonide töötajate (sealhulgas pensionile jäänud töötajate) ja nende pereliikmete kaitseks, nagu on sätestatud aluslepingutes ja aluslepingute protokollides (eelkõige protokollis nr 7 Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide kohta).

               37.Lepinguga tuleks asjakohasel juhul tagada järgmiste asjade omandiõiguse üleandmine Ühendkuningriigile:

               (a)Euroopa Aatomienergiaühenduse territooriumil asuv lõhustuv erimaterjal, mis on praegu nimetatud ühenduse omandis vastavalt Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklile 86 ja mille kasutamise õigus kuulub praegu Ühendkuningriigi füüsilisele või juriidilisele isikule avalikus või erasektoris;

               (b)Ühendkuningriigis asuv Euroopa Aatomienergiaühenduse vara, mida kasutatakse julgeolekumeetmete võtmise eesmärgil vastavalt Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule.

               Samuti tuleks lepingus sätestada, et Ühendkuningriik võtab üle kõik üleantud materjali ja vara omandiõigusega seotud õigused ja kohustused, ning reguleerida Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu kohaldamisalasse kuuluva materjali ja varaga seotud muud küsimused, eeskätt kohustused kohaldada eelnimetatud materjali suhtes julgeolekumeetmeid.

               38.Samuti tuleks lepinguga ette näha, et Ühendkuningriik tagab oma jurisdiktsioonis, et liidu institutsioonide, organite ja asutuste liikmed, komiteede liikmed, liidu ametnikud ja muud teenistujad täidavad jätkuvalt neile Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 339 enne väljaastumise kuupäeva pandud kohustusi.

               III.5Lepingu haldamine

               39.Lepinguga tuleks luua institutsiooniline struktuur, et tagada lepingu kohaselt võetud kohustuste tulemuslik täitmine, lähtudes liidu huvist kaitsta tulemuslikult oma autonoomiat ja õiguskorda, sealhulgas Euroopa Liidu Kohtu rolli.

               40.Leping peaks sisaldama asjakohaseid institutsioonilisi sätteid, mis võimaldavad võtta vastu meetmeid lepingus käsitlemata ettenägematute olukordade lahendamiseks ja lisada lepingusse liidu õiguses edaspidi tehtavaid muudatusi, kui see on vajalik lepingu nõuetekohaseks rakendamiseks.

               41.Leping peaks sisaldama sätteid, millega tagatakse vaidluste lahendamine ja lepingu täitmine. Need sätted peaksid eeskätt käsitlema vaidlusi järgmistes küsimustes:

               –liidu õiguse jätkuv kohaldamine;

               –kodanike õigused;

               –lepingu muude sätete, näiteks finantsarvelduse või institutsioonilise struktuuri poolt ettenägematute olukordade lahendamiseks vastu võetud meetmete kohaldamine ja tõlgendamine.

               42.Sellistes küsimustes peaks säilima Euroopa Liidu Kohtu pädevus (ja komisjoni järelevalveroll). Lepingu selliste sätete kohaldamiseks ja tõlgendamiseks, mis ei ole seotud liidu õigusega, tuleks ette näha alternatiivne vaidluste lahendamise võimalus üksnes juhul, kui selle sõltumatus ja erapooletus on tagatud Euroopa Liidu Kohtuga samal tasemel.

               43.Lepinguga tuleks ette näha, et kui lepingus on viidatud liidu õiguse mõistetele või sätetele, tuleb neid käsitada viisil, mis hõlmab Euroopa Liidu kohtupraktikat, kus neid mõisteid või sätteid on tõlgendatud enne väljaastumise kuupäeva. Lisaks sellele, juhul kui lepingu teatavate sätete jaoks nähakse ette alternatiivne vaidluste lahendamise võimalus, tuleks lepingusse lisada säte, mille kohaselt võetakse kõnealuste mõistete ja sätete tõlgendamisel arvesse ka pärast väljaastumise kuupäeva Euroopa Liidu Kohtu tehtavaid kohtulahendeid.

               IV.Läbirääkimiste pidamise kord

               44.Kooskõlas 27 liikmesriigi riigipeade ja valitsusjuhtide ning Euroopa Ülemkogu eesistuja ja Euroopa Komisjoni presidendi avaldusega nähakse käesolevate läbirääkimisjuhistega ette üksikasjalik kord, mis reguleerib ühelt poolt nõukogu ja selle ettevalmistavate organite ning teiselt pool liidu läbirääkija vahelisi suhteid.

               45.Liidu läbirääkija peab läbirääkimisi Ühendkuningriigiga, koordineerides jätkuvalt ja pidades pidevat dialoogi nõukogu ja selle ettevalmistavate organitega. Sellega seoses, järgides täielikult aluslepingutest tulenevat institutsioonilist tasakaalu, annavad nõukogu ja alaliste esindajate komitee (COREPER), keda abistab artikli 50 töörühm, liidu läbirääkijale juhtnööre, lähtudes Euroopa Ülemkogu suunistest ja võttes arvesse läbirääkimisjuhiseid.

               46.Liidu läbirääkija konsulteerib õigeaegselt nõukogu ettevalmistavate organitega ja annab neile aru. Selleks korraldab nõukogu enne ja pärast iga läbirääkimisvooru artikli 50 töörühma koosoleku.  Liidu läbirääkija peaks esitama õigeaegselt läbirääkimistega seotud vajaliku teabe ja vajalikud dokumendid.

                     (1)
                  Loetelu Euroopa Liidu toimimise lepingu II lisa viimases kaheteistkümnes taandes.

                     (2)
                  See ei piira asjaomaste institutsioonide või asutuste suhtes aluslepingute asjaomastest protokollidest tulenevate erinõuete kohaldamist.

                     (3)
                  Kooskõlas aluslepingute protokolli (nr 4) artikliga 47 on 13. detsembri 2010. aasta otsuses EKP/2010/28 Euroopa Keskpanga kapitali sissemaksmise kohta euroalaväliste riikide keskpankade poolt (2011/22/EL) kehtestatud EKP märgitud ja sissemakstud kapitali ulatus ja vorm seoses Inglismaa keskpanga osaga. Sissemakstud kapital on panus Euroopa Keskpanga tegutsemiskuludesse.

                     (4)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, ELT L 298, 26.10.2012, lk 1–96.

                     (5)
                  Nõukogu otsus (2014/335/EL, Euratom), 26. mai 2014, Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta, ELT 168 7.6.2014, lk 105–111.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,6.10.2016
            COM(2016) 642 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega kiidetakse heaks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahelisele stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingule Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud protokolli sõlmimine Euroopa Komisjoni poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel

               SELETUSKIRI

               Lisatud ettepanek kujutab endast õiguslikku vahendit soovituse kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega kiidetakse heaks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahelisele stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingule Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud protokolli (edaspidi „protokoll“) sõlmimine Euroopa Komisjoni poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel.

               Vastavalt ühinemisaktile ühineb Horvaatia rahvusvaheliste lepingutega, millele Euroopa Liit ja selle liikmesriigid on alla kirjutanud või mille nad on sõlminud, asjaomastele lepingutele lisatavate protokollide kaudu.

               Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahelisele stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingule (edaspidi „stabiliseerimis- ja assotsieerimisleping“) kirjutati alla 16. juunil 2008 Luxembourgis ja see jõustus 1. juunil 2015.

               24. septembril 2012 volitas nõukogu komisjoni alustama Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Horvaatia Vabariigi nimel läbirääkimisi Bosnia ja Hertsegoviinaga, et sõlmida ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu protokoll, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga.

               Ajavahemikus 13. detsembrist 2012 kuni 28. aprillini 2016 toimus mitu läbirääkimistevooru. Pärast täiendavaid tehnilisi konsultatsioone ja kirjavahetust parafeerisid komisjon ning Bosnia ja Hertsegoviina protokolli 18. juulil 2016.

               Komisjon teeb ettepaneku, et nõukogu teeks otsuse protokollile allakirjutamise ja protokolli ajutise kohaldamise kohta ning sõlmiks protokolli Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel. Euroopa Aatomienergiaühendus (EURATOM) on samuti stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu osaline. Kooskõlas Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikliga 101 on komisjon võtnud vastu lepingu sõlmimise otsuse, mille kiitis kvalifitseeritud häälteenamusega heaks nõukogu.

               Seetõttu on vaja võtta vastu eraldi otsused, mis käsitlevad protokollile allakirjutamist ja selle sõlmimist Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel.

               Protokolli sõlmimiseks Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel soovitab komisjon, et nõukogu:

               –annaks Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikli 101 teise lõigu alusel selleks oma heakskiidu.

               Soovitus:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega kiidetakse heaks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahelisele stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingule Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud protokolli sõlmimine Euroopa Komisjoni poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 101 teist lõiku,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

               ning arvestades järgmist:

               (1)Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vaheline stabiliseerimis- ja assotsieerimisleping allkirjastati 16. juunil 2008 ja see jõustus 1. juunil 2015
                  1
               .

               (2)Horvaatia Vabariigist sai liidu liikmesriik 1. juulil 2013.

               (3)Kooskõlas Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise tingimusi käsitleva 2012. aasta akti artikli 6 lõike 2 teise lõiguga tuleks Horvaatia ühinemine ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepinguga kokku leppida kõnealuse lepingu protokolli sõlmimise teel liikmesriikide nimel ühehäälselt tegutseva nõukogu ja asjaomase kolmanda riigi vahel.

               (4)24. septembril 2012 volitas nõukogu komisjoni alustama läbirääkimisi Bosnia ja Hertsegoviinaga, et sõlmida ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu protokoll, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga (edaspidi „protokoll“).

               (5)Läbirääkimised lõppesid protokolli parafeerimisega 18. juulil 2016.

               (6)Protokollis käsitletakse ka Euroopa Aatomienergiaühenduse pädevusse kuuluvaid küsimusi.

               (7)Protokolli sõlmimine komisjoni poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel tuleks heaks kiita Euroopa Aatomienergiaühenduse pädevusse kuuluvates küsimustes.

               (8)Protokolli allkirjastamine ja sõlmimine Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Liidu toimimise lepingu kohaldamisalasse kuuluvates küsimustes toimub eraldi menetluse korras,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahelisele stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingule Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud protokolli sõlmimine Euroopa Komisjoni poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel kiidetakse heaks.

               Protokolli tekst on lisatud otsusele selle allkirjastamise kohta.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  ELT L 164, 30.6.2015, lk 2.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,6.10.2016
            COM(2016) 642 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Soovitus:NÕUKOGU OTSUS,
            millega kiidetakse heaks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahelisele stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingule Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud protokolli sõlmimine Euroopa Komisjoni poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel

               Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahelisele stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingule Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud

               PROTOKOLL

               BELGIA KUNINGRIIK,

               BULGAARIA VABARIIK,

               TŠEHHI VABARIIK,

               TAANI KUNINGRIIK,

               SAKSAMAA LIITVABARIIK,

               EESTI VABARIIK,

               IIRIMAA,

               KREEKA VABARIIK,

               HISPAANIA KUNINGRIIK,

               PRANTSUSE VABARIIK,

               HORVAATIA VABARIIK,

               ITAALIA VABARIIK,

               KÜPROSE VABARIIK,

               LÄTI VABARIIK,

               LEEDU VABARIIK,

               LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK,

               UNGARI,

               MALTA VABARIIK,

               MADALMAADE KUNINGRIIK,

               AUSTRIA VABARIIK,

               POOLA VABARIIK,

               PORTUGALI VABARIIK,

               RUMEENIA,

               SLOVEENIA VABARIIK,

               SLOVAKI VABARIIK,

               SOOME VABARIIK,

               ROOTSI KUNINGRIIK,

               SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK,

               kes on Euroopa Liidu lepingu, Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu osalised, edaspidi „liikmesriigid“, ning

               EUROOPA LIIT ja EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUS,

               edaspidi „Euroopa Liit“,

               ühelt poolt ning

               BOSNIA JA HERTSEGOVIINA

               teiselt poolt,

               võttes arvesse Horvaatia Vabariigi (edaspidi „Horvaatia“) ühinemist Euroopa Liiduga 1. juulil 2013

               ning arvestades järgmist:

               (1)Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahelisele vahelepingule kirjutati alla 16. juunil 2008 Luxembourgis ning see kehtis 1. juulist 2008 kuni 31. maini 2015.

               (2)Horvaatia Euroopa Liiduga ühinemise lepingule (edaspidi „ühinemisleping“) kirjutati alla 9. detsembril 2011 Brüsselis.

               (3)Horvaatia ühines Euroopa Liiduga 1. juulil 2013.

               (4)Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahelisele stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingule (edaspidi „stabiliseerimis- ja assotsieerimisleping“) kirjutati alla 16. juunil 2008 Luxembourgis ja see jõustus 1. juunil 2015.

               (5)Horvaatia ühinemisakti artikli 6 lõike 2 kohaselt lepitakse Horvaatia ühinemine stabiliseerimis- ja assotsieerimislepinguga kokku selle lepingu protokolli sõlmimise teel.

               (6)Vastavalt stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artikli 37 lõikele 3 on toimunud konsultatsioonid, et tagada kõnealuses lepingus väljendatud Euroopa Liidu ning Bosnia ja Hertsegoviina vastastikuste huvidega arvestamine,

               ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

               I Jagu

               Lepinguosalised

               Artikkel 1

               Horvaatia ühineb ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepinguga (edaspidi „stabiliseerimis- ja assotsieerimisleping“), mis allkirjastati 16. juunil 2008 Luxembourgis, ning võtab vastu lepingu teksti, samuti lõppaktile lisatud ja samal kuupäeval alla kirjutatud ühisdeklaratsioonide ja ühepoolsete deklaratsioonide tekstid, ja võtab kõnealuseid tekste arvesse sarnaselt teiste Euroopa Liidu liikmesriikidega.

               II Jagu

               STABILISEERIMIS- JA ASSOTSIEERIMISLEPINGU, SEALHULGAS SELLE LISADE JA PROTOKOLLIDE TEKSTI KOHANDUSED

               Põllumajandustooted

               Artikkel 2

               Põllumajandustooted kitsamas tähenduses

               1. Stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artikli 27 lõikesse 3 lisatakse järgmine uus lõik:

               Alates käesoleva protokolli (millega võetakse arvesse Horvaatia ühinemist Euroopa Liiduga) jõustumise kuupäevast või juhul, kui protokolli kohaldatakse ajutiselt, siis alates selle ajutise kohaldamise kuupäevast on esimeses lõigus ette nähtud aastane tariifikvoot 13 210 tonni (netokaal).

               2. Stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artiklisse 27 lisatakse järgmine uus lõige 4a:

               4a. Lisaks lõikes 4 sätestatule kaotab Bosnia ja Hertsegoviina alates käesoleva protokolli (millega võetakse arvesse Horvaatia ühinemist Euroopa Liiduga) jõustumise kuupäevast või juhul, kui protokolli kohaldatakse ajutiselt, siis alates selle ajutise kohaldamise kuupäevast teatavate Euroopa Liidust pärit, III lisa punktis f loetletud põllumajandustoodete impordi suhtes kohaldatavad tollimaksud asjaomase toote tariifikvoodi piires.

               3. Käesoleva protokolli I lisa lisatakse stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingule IIIF lisana ja see moodustab stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu lahutamatu osa.

               Artikkel 3

               Kala ja kalandustooted

               1. Stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artiklisse 28 lisatakse lõige 1a:

               1a. Alates käesoleva protokolli (millega võetakse arvesse Horvaatia ühinemist Euroopa Liiduga) jõustumise kuupäevast või juhul, kui protokolli kohaldatakse ajutiselt, siis alates selle ajutise kohaldamise kuupäevast kaotab liit kõik tollimaksud või samaväärse toimega tasud, mis on kehtestatud Bosniast ja Hertsegoviinast pärit, muule kui IVA lisas loetletud kaladele ja kalandustoodetele. IVA lisas loetletud toodete suhtes kohaldatakse nimetatud lisa sätteid.

               2. Stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artiklisse 28 lisatakse lõige 3:

               3. Alates käesoleva protokolli (millega võetakse arvesse Horvaatia ühinemist Euroopa Liiduga) jõustumise kuupäevast või juhul, kui protokolli kohaldatakse ajutiselt, siis alates selle ajutise kohaldamise kuupäevast avab Bosnia ja Hertsegoviina kombineeritud nomenklatuuri rubriiki 0301 93 00 kuuluva elusa karpkala tollimaksuvaba impordi tariifikvoodi 75 tonni suuruse aastase tariifikvoodi piires. Tariifikvooti ületava impordi suhtes kohaldatakse stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu V lisas sätestatud tollimaksu.

               3. Käesoleva protokolli II lisa lisatakse stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingule IVA lisana ja moodustab stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu lahutamatu osa.

               Artikkel 4

               Töödeldud põllumajandustooted

               Käesoleva protokolli III lisa lisatakse stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu protokollile nr 1 selle III lisana ja see moodustab stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu lahutamatu osa.

               Artikkel 5

               Veine käsitlev leping

               Alates käesoleva protokolli (millega võetakse arvesse Horvaatia ühinemist Euroopa Liiduga) jõustumise kuupäevast või juhul, kui protokolli kohaldatakse ajutiselt, siis alates selle ajutise kohaldamise kuupäevast muudetakse stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artikli 27 lõikes 5 osutatud stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu protokolli nr 7 I lisa vastavalt käesoleva protokolli IV lisale.

               III Jagu
               ÜLD- JA LÕPPSÄTTED

               Artikkel 6

               Käesolev protokoll ja selle lisad moodustavad stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu lahutamatu osa.

               Artikkel 7

               1. Käesoleva protokolli kiidavad Euroopa Liit ja selle liikmesriigid ning Bosnia ja Hertsegoviina heaks oma menetluste kohaselt.

               2. Lepinguosalised teatavad üksteisele lõikes 1 osutatud menetluste lõpuleviimisest. Heakskiitmiskirjad antakse hoiule Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaati.

               Artikkel 8

               1. Käesolev protokoll jõustub viimase heakskiitmiskirja hoiuleandmise kuupäevale järgneva kuu esimesel päeval.

               2. Kui kõik käesoleva protokolli heakskiitmiskirjad ei ole hoiule antud enne allakirjutamise kuupäevale järgneva teise kuu esimest päeva, kohaldatakse käesolevat protokolli ajutiselt. Ajutise kohaldamise kuupäev on allakirjutamise kuupäevale järgneva teise kuu esimene päev.

               Artikkel 9

               Käesolev protokoll on koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, iiri, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari, bosnia ja serbia keeles, kusjuures kõik nimetatud tekstid on võrdselt autentsed.

               LISAD

               I LISA

               „IIIF LISA

               BOSNIA JA HERTSEGOVIINA TARIIFSED SOODUSTUSED EUROOPA LIIDUST PÄRIT PÕLLUMAJANDUSLIKELE ESMATOODETELE,

               mida on nimetatud stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artikli 27 lõikes 4a

                        1.

                        Alates käesoleva protokolli (millega võetakse arvesse Horvaatia ühinemist Euroopa Liiduga) jõustumise või ajutise kohaldamise alguse kuupäevast kaotatakse loetletud toodete tollimaks allpool sätestatud, tariifikvoodiga eraldatud koguste piires. Kvooti ületava impordi suhtes kohaldatakse enamsoodustusrežiimi tollimaksumäära. 2017. aasta suhtes kohaldatakse täielikku kvooti, olenemata protokolli jõustumise või ajutise kohaldamise alguse kuupäevast.

                        CN-kood

                        Kauba kirjeldus

                        Tariifikvoot (tonnides)

                        0102

                        Elusveised:

                        - veised:

                        0102 29

                        - - muud:

                        - - - muud:

                        - - - - massiga üle 300 kg:

                        - - - - -lehmad:

                        0102 29 61

                        - - - - - - tapaloomad

                        1 935

                        - - - - - muud:

                        0102 29 91

                        - - - - - - tapaloomad

                        190

                        0103

                        Elussead:

                        - muud:

                        0103 92

                        - - massiga 50 kg ja rohkem:

                        - - - koduveised:

                        0103 92 11

                        - - - - emised, vähemalt ühe korra poeginud, massiga vähemalt 160 kg

                        575

                        0103 92 19

                        - - - - muud:

                        1 755

                        0103 92 90

                        - - - muud:

                        195

                        0105

                        Eluskodulinnud, s.o kanad liigist Gallus domesticus, pardid, haned, kalkunid ja pärlkanad:

                        - muud:

                        0105 94 00

                        - - kanad liigist Gallus domesticus

                        1 455

                        0207

                        Rubriigi 0105 kodulindude värske, jahutatud või külmutatud liha ja söödav rups:

                        - liiki Gallus domesticus kuuluvate kanade munad

                        0207 12

                        - - külmutatud rümbad:

                        0207 12 90

                        - - - kitkutud ja roogitud, ilma pea ja jalgadeta, ilma kaela, südame, maksa ja puguta, nn 65 % kanad, või muul kujul

                        80

                        0207 13

                        - - värsked või jahutatud tükid ja rups:

                        - - - tükid:

                        0207 13 10

                        - - - - kondita

                        90

                        - - - - kondiga:

                        0207 13 30

                        - - - - - tiivad koos tiivaotstega või ilma nendeta

                        55

                        0207 13 60

                        - - - - - koivad ja nende jaotustükid

                        320

                        - - - rups:

                        0207 13 99

                        - - - - muud

                        25

                        0207 14

                        - - külmutatud tükid ja rups:

                        - - - tükid:

                        - - - - kondiga:

                        0207 14 20

                        - - - - - pool- või veerandrümbad

                        30

                        0207 14 60

                        - - - - - koivad ja nende jaotustükid

                        130

                        - - - rups:

                        0207 14 99

                        - - - - muud

                        50

                        0401

                        Piim ja rõõsk koor, kontsentreerimata, suhkru- või muu magusainelisandita:

                        0401 40

                        - rasvasisaldus üle 6 %, kuid mitte üle 10 % massist:

                        0401 40 10

                        - - kontaktpakendis netomahuga kuni 2 liitrit

                        80

                        0401 50

                        - rasvasisaldus üle 10 % massist:

                        - - kuni 21 % massist:

                        0401 50 11

                        - - - kontaktpakendis netomahuga kuni 2 liitrit

                        30

                        0402

                        Piim ja rõõsk koor, kontsentreeritud või suhkru- või muu magusainelisandiga:

                        - pulbrina, graanulitena või muul tahkel kujul, rasvasisaldus üle 1,5 % massist:

                        0402 21

                        - - ilma suhkru- või muu magusainelisandita:

                        - - - rasvasisaldus kuni 27 % massist:

                        0402 21 18

                        - - - - muud

                        25

                        0403

                        Petipiim, kalgendatud piim ja koor, jogurt, keefir ja muu fermenteeritud või hapendatud piim ja koor (kontsentreeritud või kontsentreerimata, suhkru- või muu magusaine-, lõhna- ja maitseainetega, puuvilja-, pähkli- või kakaolisandiga või ilma):

                        0403 90

                        - muud:

                        - - lõhna- ja maitseaineteta, puuvilja-, pähkli- või kakaolisandita:

                        - - - muud:

                        - - - - ilma suhkru- või muu magusainelisandita, rasvasisaldus:

                        0403 90 51

                        - - - - - kuni 3 % massist

                        500

                        0403 90 53

                        - - - - - üle 3 %, kuid mitte üle 6 % massist

                        290

                        0405

                        Või ja muud piimarasvad; piimarasvavõided:

                        0405 10

                        - või:

                        - - rasvasisaldus kuni 85 % massist:

                        - - - naturaalne või:

                        0405 10 11

                        - - - - kontaktpakendis netomassiga kuni 1 kg

                        160

                        0405 10 19

                        - - - - muud

                        200

                        0406

                        Juust ja kohupiim:

                        0406 10

                        - toorjuust (valmimata või laagerdamata), sh vadakujuust ja kohupiim

                        - - rasvasisaldus kuni 40 % massist

                        0406 10 30

                        - - - Mozzarella, võib olla vedeliku sees

                        355

                        0406 10 50

                        - - - muud

                        0406 10 80

                        - - muud

                        165

                        0409 00 00

                        Naturaalne mesi

                        165

                        0701

                        Kartulid, värsked või jahutatud:

                        0701 90

                        - muud:

                        - - muud:

                        0701 90 50

                        - - - varajane kartul, 1. jaanuar – 30. juuni

                        50

                        0701 90 90

                        - - - muud

                        1 265

                        0704

                        Kapsas, lillkapsas, nuikapsas, lehtkapsas ja muu söödav kapsas perekonnast Brassica, värske või jahutatud:

                        0704 90

                        - muud:

                        0704 90 10

                        - - valge peakapsas ja punane peakapsas

                        280

                        0706

                        Porgand, naeris, söögipeet, aed-piimjuur, juurseller, redis jms söödav juurvili, värske või jahutatud:

                        0706 10 00

                        - porgand ja naeris

                        50

                        0806

                        Värsked või kuivatatud viinamarjad:

                        0806 10

                        - värsked:

                        0806 10 10

                        - - lauaviinamarjad

                        45

                        0809

                        Värsked aprikoosid, kirsid, virsikud (k.a nektariinid), ploomid ja laukaploomid:

                        - kirsid:

                        0809 21 00

                        - - hapukirsid (Prunus cerasus)

                        410

                        0811

                        Külmutatud puuviljad, marjad ja pähklid, kuumtöötlemata, aurutatud või vees keedetud, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma:

                        0811 90

                        - muud:

                        - - muud:

                        - - - kirsid:

                        0811 90 75

                        - - - - hapukirsid (Prunus cerasus)

                        70

                        1601

                        Vorstid jms tooted lihast, rupsist või verest; nende baasil valmistatud toiduained:

                        - muud:

                        1601 00 91

                        - - vorstid, kuiv- või määrdevorstid, kuumtöötlemata

                        285

                        1602

                        Muud lihast, rupsist või verest tooted või konservid:

                        1602 10 00

                        - homogeenitud tooted

                        75

                        1602 20

                        - mis tahes looma maksast:

                        1602 20 90

                        - - muud

                        140

                        - rubriigi 0105 kodulindudest:

                        1602 31

                        - - kalkuni:

                        - - - mis sisaldavad linnuliha või rupsi vähemalt 57 % massist:

                        1602 31 19

                        - - - - muud

                        40

                        1602 32

                        - - kana ja kuke liigist Gallus domesticus

                        - sea:

                        - - - mis sisaldavad linnuliha või rupsi vähemalt 57 % massist:

                        1602 32 11

                        - - - - kuumtöötlemata

                        130

                        1602 32 19

                        - - - - muud

                        30

                        1602 32 30

                        - - - sisaldavad linnuliha või rupsi vähemalt 25 %, kuid alla 57 % massist

                        170

                        1602 32 90

                        - - - muud

                        230

                        1602 41

                        - - tagaosad ja nende jaotustükid:

                        1602 41 10

                        - - - koduseast

                        360

                        1602 49

                        - - muud, sh segud:

                        - - - koduseast:

                        - - - - mis sisaldavad vähemalt 80 % massist mis tahes liiki liha ja rupsi, k.a mis tahes liiki või päritoluga rasv:

                        1602 49 15

                        - - - - - muud segud, mis sisaldavad tagaosi, aba- või seljatükke- või kaelakarbonaadi ja nende jaotustükke

                        150

                        1602 49 30

                        - - - - mis sisaldavad vähemalt 40 %, kuid alla 80 % massist mis tahes liiki liha ja rupsi, k.a mis tahes liiki või päritoluga rasv

                        445

                        1602 49 50

                        - - - - mis sisaldavad alla 40 % massist mis tahes liiki liha ja rupsi, k.a mis tahes liiki või päritoluga rasv

                        60

                        1602 50

                        - veise:

                        - - muud:

                        1602 50 31

                        - - - soolaliha õhukindlas pakendis

                        70

                        1602 50 95

                        - - - muud

                        295

                        1701

                        Roosuhkur ja peedisuhkur ning keemiliselt puhas sahharoos tahkel kujul:

                        - muud:

                        1701 91 00

                        - - maitse- või värvainelisanditega

                        55

                        1701 99

                        - - muud:

                        1701 99 10

                        - - - valge suhkur

                        3 470

                        2001

                        Köögiviljad, puuviljad, marjad, pähklid ja muud taimede söödavad osad, äädika või äädikhappega toiduks valmistatud või konserveeritud:

                        2001 10 00

                        - kurgid ja kornišonid

                        265

                        2001 90

                        - muud:

                        2001 90 70

                        - - paprika

                        70

                        2005

                        Muud köögiviljad, valmistatud või konserveeritud ilma äädikata või äädikhappeta, külmutamata, v.a rubriiki 2006 kuuluvad tooted:

                        - muud köögiviljad, sh segud:

                        2005 99

                        - - muud:

                        2005 99 50

                        - - - köögiviljasegud

                        245

                        2005 99 60

                        - - - hapukapsas

                        40

                        2.

                        Järgmiste toodete Bosniasse ja Hertsegoviinasse importimise suhtes kohaldatakse allpool sätestatud soodustusi. Kvooti ületava impordi suhtes kohaldatakse enamsoodustusrežiimi tollimaksumäära. 2017. aasta suhtes kohaldatakse täielikku kvooti, olenemata protokolli jõustumise või ajutise kohaldamise alguse kuupäevast.

                        CN-kood

                        Kauba kirjeldus

                        Tariifikvoot (tonnides)

                        Alates 1.1.2017

                        Alates 1.1.2018

                        Alates 1.1.2019

                        0401

                        Piim ja rõõsk koor, kontsentreerimata, suhkru- või muu magusainelisandita:

                        0401 20

                        - rasvasisaldus üle 1 %, kuid mitte üle 6 % massist:

                        - - kuni 3 % massist:

                        0401 20 11

                        - - - kontaktpakendis netomahuga kuni 2 liitrit

                        5 432

                        9 506

                        13 580

                        - - üle 3 % massist:

                        0401 20 91

                        - - - kontaktpakendis netomahuga kuni 2 liitrit

                        720

                        1 440

                        1 440

                        0403

                        Petipiim, kalgendatud piim ja koor, jogurt, keefir ja muu fermenteeritud või hapendatud piim ja koor (kontsentreeritud või kontsentreerimata, suhkru- või muu magusaine-, lõhna- ja maitseainetega, puuvilja-, pähkli- või kakaolisandiga või ilma):

                        0403 10

                        - jogurt:

                        - - lõhna- ja maitseaineteta, puuvilja-, pähkli- või kakaolisandita:

                        - - - ilma suhkru- või muu magusainelisandita, rasvasisaldus:

                        0403 10 11

                        - - - - kuni 3 % massist

                        1 515

                        3 030

                        3 030

                        0403 10 13

                        - - - - üle 3 %, kuid mitte üle 6 % massist

                        1 520

                        3 040

                        3 040

                        0403 90

                        - muud:

                        - - lõhna- ja maitseaineteta, puuvilja-, pähkli- või kakaolisandita:

                        - - - muud:

                        - - - - ilma suhkru- või muu magusainelisandita, rasvasisaldus:

                        0403 90 59

                        - - - - - üle 6 % massist

                        1 762,5

                        3 525

                        3 525

                        1601

                        Vorstid jms tooted lihast, rupsist või verest; nende baasil valmistatud toiduained

                        - muud:

                        1601 00 99

                        - - muud

                        1 692,5

                        3 385

                        3 385“

               II LISA

               „IVA LISA
               TOLLIMAKS, MIDA KOHALDATAKSE BOSNIAST JA HERTSEGOVIINAST PÄRIT SELLISTE KAUPADE IMPORTIMISEL EUROOPA LIITU,

               mida on nimetatud stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artikli 28 lõikes 1a

                        1.

                        Alates käesoleva protokolli (millega võetakse arvesse Horvaatia ühinemist Euroopa Liiduga) jõustumise või ajutise kohaldamise alguse kuupäevast kohaldatakse Bosniast ja Hertsegoviinast Euroopa Liitu impordi suhtes allpool sätestatud soodustusi. 2017. aasta suhtes kohaldatakse täielikku kvooti, olenemata protokolli jõustumise või ajutise kohaldamise alguse kuupäevast.

                        CN-koodid

                        Kauba kirjeldus

                        Tariifikvoodi maht (tonnides)

                        Tollimaksumäär
                        kvoodi piires

                        Tollimaksumäär
                        kvoodi mahu ületamise korral

                        0301 91 00

                        0302 11 00

                        0303 14 00

                        0304 42 00

                        ex 0304 52 00

                        0304 82 00

                        ex 0304 99 21

                        ex 0305 10 00

                        ex 0305 39 90

                        0305 43 00

                        ex 0305 59 80

                        ex 0305 69 80

                        forellid ja lõhed (Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, Oncorhynchus apache ja Oncorhynchus chrysogaster): elus; värsked või jahutatud; külmutatud; kuivatatud, soolatud või soolvees, suitsutatud; fileed ja muu kalaliha; inimtoiduks kõlblik kalajahu, -pulber ja -graanulid

                        500

                        0 %

                        70 %
                           enamsoodustusrežiimi tollimaksust

                        0301 93 00

                        0302 73 00

                        0303 25 00

                        ex 0304 39 00

                        ex 0304 51 00

                        ex 0304 69 00

                        ex 0304 93 90

                        ex 0305 10 00

                        ex 0305 31 00

                        ex 0305 44 90

                        ex 0305 59 80

                        ex 0305 69 80

                        karpkalalised (Cyprinus carpio, Carassius carassius, Ctenopharyngodon idellus, Hypophthalmichthys spp., Cirrhinus spp., Mylopharyngodon piceus) elus; värsked või jahutatud; külmutatud; kuivatatud, soolatud või soolvees, suitsutatud; fileed ja muu kalaliha; inimtoiduks kõlblik kalajahu, -pulber ja -graanulid

                        140

                        0 %

                        70 %
                           enamsoodustusrežiimi tollimaksust

                        ex 0301 99 85

                        0302 85 10

                        0303 89 50

                        ex 0304 49 90

                        ex 0304 59 90

                        ex 0304 89 90

                        ex 0304 99 99

                        ex 0305 10 00

                        ex 0305 39 90

                        ex 0305 49 80

                        ex 0305 59 80

                        ex 0305 69 80

                        hammasahven (Dentex dentex) ja besuugod (Pagellus spp.): elus; värsked või jahutatud; külmutatud; kuivatatud, soolatud või soolvees, suitsutatud; fileed ja muu kalaliha; inimtoiduks kõlblik kalajahu, -pulber ja -graanulid

                        30

                        0 %

                        30 %
                           enamsoodustusrežiimi tollimaksust

                        ex 0301 99 85

                        0302 84 10

                        0303 84 10

                        ex 0304 49 90

                        ex 0304 59 90

                        ex 0304 89 90

                        ex 0304 99 99

                        ex 0305 10 00

                        ex 0305 39 90

                        ex 0305 49 80

                        ex 0305 59 80

                        ex 0305 69 80

                        kiviahven (Dicentrarchus labrax): elus; värsked või jahutatud; külmutatud; kuivatatud, soolatud või soolvees, suitsutatud; fileed ja muu kalaliha; inimtoiduks kõlblik kalajahu, -pulber ja -graanulid

                        30

                        0 %

                        30 %
                           enamsoodustusrežiimi tollimaksust

                        1604 13 11

                        1604 13 19

                        ex 1604 20 50

                        Töödeldud või konserveeritud sardiinid

                        50

                        6 %

                        100 %

                        1604 16 00

                        1604 20 40

                        Töödeldud või konserveeritud anšoovised

                        70

                        12,5 %

                        100 %

                        2.

                        Kõikide harmoneeritud süsteemi rubriiki 1604 kuuluvate toodete (välja arvatud sardiinide ja anšooviste pooltoodete või konservide) suhtes kohaldatavat tollitariifimäära vähendatakse 70 %-ni enamsoodustusrežiimi tollimaksumäärast.“

               III LISA

               „PROTOKOLLI NR 1 III LISA

                  BOSNIA JA HERTSEGOVIINA TARIIFSED SOODUSTUSED EUROOPA LIIDUST PÄRIT TÖÖDELDUD PÕLLUMAJANDUSTOODETELE,

               mida on nimetatud stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artiklis 25

               Alates käesoleva protokolli (millega võetakse arvesse Horvaatia ühinemist Euroopa Liiduga) jõustumise või ajutise kohaldamise alguse kuupäevast kaotatakse imporditollimaks allpool sätestatud, tariifikvoodiga eraldatud koguste piires. Kvooti ületava impordi suhtes kohaldatakse enamsoodustusrežiimi tollimaksumäära. 2017. aasta suhtes kohaldatakse täielikku kvooti, olenemata protokolli jõustumise või ajutise kohaldamise alguse kuupäevast.

                        CN-kood

                        Kauba kirjeldus

                        Tariifi-kvoot (tonnides)

                        0403

                        Petipiim, kalgendatud piim ja koor, jogurt, keefir ja muu fermenteeritud või hapendatud piim ja koor (kontsentreeritud või kontsentreerimata, suhkru- või muu magusaine-, lõhna- ja maitseainetega, puuvilja-, pähkli- või kakaolisandiga või ilma):

                        0403 10

                        - jogurt:

                        - - lõhna- või maitseainetega või puuvilja-, pähkli- või kakaolisandiga:

                        - - - muud, piimarasvasisaldus:

                        0403 10 91

                        - - - - kuni 3 % massist

                        480

                        0403 10 93

                        - - - - üle 3 %, kuid mitte üle 6 % massist

                        130

                        0403 10 99

                        - - - - üle 6 % massist

                        25

                        0403 90

                        - muud:

                        - - lõhna- või maitseainetega või puuvilja-, pähkli- või kakaolisandiga:

                        - - - muud, piimarasvasisaldus:

                        0403 90 91

                        - - - - kuni 3 % massist

                        530

                        0403 90 93

                        - - - - üle 3 %, kuid mitte üle 6 % massist

                        55

                        1905

                        Leiva- ja saiatooted, valikpagaritooted, koogid, küpsised jms pagaritooted, kakaoga või kakaota; armulaualeib, tühjad kapslid farmaatsiatööstusele, oblaadid, riispaber jms:

                        - magusad küpsised; vahvlid:

                        1905 31

                        - - magusad küpsised:

                        - - - täielikult või osaliselt šokolaadiga või muude kakaod sisaldavate valmististega kaetud:

                        1905 31 19

                        - - - - muud

                        365

                        - - - muud:

                        - - - - muud:

                        1905 31 99

                        - - - - - muud

                        600

                        1905 32

                        - - vahvlid:

                        - - - muud:

                        - - - - täielikult või osaliselt šokolaadiga või muude kakaod sisaldavate valmististega kaetud:

                        1905 32 19

                        - - - - - muud

                        300

                        1905 90

                        - muud:

                        - - muud:

                        1905 90 45

                        - - - küpsised

                        35

                        2208

                        Denatureerimata etüülalkohol alkoholisisaldusega alla 80 % mahust; piiritusjoogid, liköörid ja muud alkohoolsed joogid:

                        2208 20

                        - piiritusjoogid, valmistatud destilleerimise teel viinamarjaveinist või viinamarjade pressimisjääkidest:

                        - - nõudes mahuga kuni 2 liitrit:

                        2208 20 29

                        - - - muud:

                        ex

                        2208 20 29

                        - - - - viinamarjaveinist valmistatud brändi ja viinamarjade pressimisjääkidest valmistatud brändi

                        85

                        ex

                        2208 20 29

                        - - - - muud

                        2402

                        Sigarid, manilla sigarid, sigarillod ja sigaretid, tubakast või tubaka aseainetest:

                        2402 20

                        - tubakat sisaldavad sigaretid:

                        2402 20 90

                        - - muud

                        3 200“

               IV LISA

               „PROTOKOLLI NR 7 I LISA MUUDATUSED

                        1.

                        Protokolli nr 7 I lisa punktis 1 esitatud tabel, mis käsitleb veinide importi Euroopa Liitu, asendatakse järgmise tabeliga:

                        2.

                        Protokolli nr 7 I lisa punktis 3 esitatud tabel, mis käsitleb veinide importi Bosniasse ja Hertsegoviinasse, asendatakse järgmise tabeliga:


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,27.7.2016
            COM(2016) 519 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS,millega määratakse Portugalile trahv selle eest, et ta ei ole võtnud tõhusaid meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks

               Soovitus:

               NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS,

               millega määratakse Portugalile trahv selle eest, et ta ei ole võtnud tõhusaid meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1173/2011 eelarvejärelevalve tõhusa rakendamise kohta euroalal, eriti selle artiklit 6,

               ning arvestades järgmist:

               (1)12. juulil 2016 vastu võetud otsusega leidis nõukogu, et Portugal ei ole vastuseks nõukogu 21. juuni 2013. aasta soovitusele aluslepingu artikli 126 lõike 7 alusel võtnud tõhusaid meetmeid  ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks
                  1
               .

               (2)Kui nõukogu on aluslepingu artikli 126 lõike 8 alusel teinud otsuse, et Portugal ei ole võtnud tõhusaid meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks, peaks komisjon soovitama nõukogul määrata trahv.

               (3)Portugalile määratava trahvi summa peaks põhimõtteliselt ulatuma 0,2 %-ni tema eelmise aasta SKPst, kuid seda summat võib vähendada või selle võib tühistada erakorraliste majandusolude tõttu või asjaomase liikmesriigi põhjendatud taotluse korral.

               (4)Portugali 2015. aasta SKP oli 179,37 miljardit eurot. 0,2 % sellest SKPst on 358 738 200 eurot.

               (5)Määruse (EL) nr 1173/2011 artikli 2 lõike 3 kohaselt tähendab mõiste „erakorralised majandusolud“ asjaolusid, mille puhul kontrollväärtust ületavat valitsemissektori eelarvepuudujääki käsitatakse erandlikuna ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 2 punkti a teise taande tähenduses ning mida on täpsustatud määruses (EÜ) nr 1467/97. Viimati nimetatud määruse kohaselt on selline ülemäärane puudujääk erandlik, kui see tuleneb i) erakorralisest sündmusest, mis ei ole asjaomase liikmesriigi kontrolli all ja mis avaldab olulist mõju valitsemissektori finantsseisundile, või ii) rängast majandussurutisest, mis tähendab SKP negatiivset aastakasvu või kogutoodangu kumuleerunud vähenemist pikema aja jooksul, mil SKP aastane kasvumäär püsib oma potentsiaaliga võrreldes väga madalana.

               (6)Hinnates seda, kas Portugalis valitsevad eespool nimetatud tingimused, on jõutud järgmistele järeldustele.

               Kuigi Portugali SKP aastakasv vähenes 2011. ja 2012. aastal oodatust kiiremini, on majandus alates 2013. aasta kevadest tasapisi taastunud. Ka töötus kasvas märkimisväärselt kuni aastani 2013, kuid pöördus 2014. aastal langusse, sedamööda kuidas Portugali majandus hakkas taastuma. SKP on alates 2014. aastast kasvanud enamjaolt kiiremini kui potentsiaalne kogutoodang ja see olukord jätkub arvatavasti ka 2016. aastal. Komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks SKP jätkuvalt kasvama ka 2016. aastal 1,5 % ning 2017. aastal 1,7 %. Järelikult ei ole nõukogu 21. juuni 2013. aasta soovitusega hõlmatud perioodil (st 2013–2015) esinenud tõsist majandussurutist.

               Lisaks ei ole toimunud ühtegi ebatavalist sündmust, mis oleks olnud väljaspool valitsuse kontrolli ja mõjutanud aastatel 2013–2015 tugevalt riigi rahandust.

               (7)Seetõttu mingeid erakorralisi majandusolusid, mis tingiksid trahvisumma vähendamist, ei ole.

               (8)18. juulil 2016 esitas Portugal komisjonile põhjendatud taotluse soovitada, et nõukogu määraks trahvisummaks nulli. Oma taotluse toetuseks esitas Portugal järgmised põhjendused.

               (9)Portugal tuletab meelde, et ta on oma eelarvet oluliselt konsolideerinud ja rakendanud hiljutise majanduse kohandamise programmi kestel struktuurireforme. Samuti kinnitab ta kindlalt võetud kohustust korrigeerida ülemäärane eelarvepuudujääk aastal 2016, sealhulgas kohustust kehtestada meetmeid, kui seda on vaja, et korrigeerida kõrvalekaldumisi eelarve-eesmärkidest, ja rakendada 2017. aastal eelarvekohandust vastavalt riigipõhisele eelarvealasele soovitusele, mille nõukogu võttis vastu 12. juulil 2016. Portugal on seisukohal, et sanktsioonide kohaldamine kahjustaks eelarve-eesmärkide saavutamist, millega tahetakse sel aastal korrigeerida ülemäärast eelarvepuudujääki. Samuti juhib ta tähelepanu võetud majanduspoliitilistele kohustustele, eelkõige finantssüsteemi stabiliseerimise ja 2016. aasta riiklikus reformikavas esitatud meetmete alal. Lõpuks leiab Portugal ka, et igasugused sanktsioonid on praegustes Euroopas valitsevates ja rahvusvahelistes oludes kohatud, pidades eelkõige silmas suurt ebakindlust, mis on tingitud Ühendkuningriigi Euroopa Liidu liikmesuse üle peetud rahvahääletuse tulemustest.

               (10)Eespool nimetatud argumentide kaalumine viib allpool esitatud järeldustele.

               (11)Kuigi Portugal ei ole võtnud tõhusaid meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks vastavalt nõukogu 21. juuni 2013. aasta soovitusele, oli eelarvekohanduste kogumaht aastatel 2010–2014 tõepoolest väga suur. Valitsemissektori nominaalse eelarvepuudujäägi vähendamine rohkem kui 5 % võrra SKPst, arvestamata ühekordseid meetmeid, oli tingitud struktuurse eelarvepositsiooni paranemisest rohkem kui 6 % võrra. Eelarve kohandamisega on kaasnenud ulatuslikud struktuurireformid, mis põhinevad juunis 2014 edukalt lõpule viidud kohandamisprogrammil, mis on pannud aluse majanduse tugevamale elavnemisele. See hoogne areng pidurdus siiski majandusprogrammi lõppedes, nagu on esile toodud nõukogu 12. juuli 2016. aasta otsuses. Endiselt esineb olulisi probleeme, kuna avaliku ja erasektori kõrge võlatase on koormaks majandusele ning endiselt suur töötus takistab majanduse kohanemist.

               (12)Portugali ametiasutuste võetud kohustus korrigeerida ülemäärane eelarvepuudujääk 2016. aastal ja järgida 2017. aastal riigipõhist eelarvealast soovitust on oluline märk valitsuse kavatsusest järgida stabiilsuse ja kasvu pakti. 2016. aastaks kordab valitsus 11. veebruaril eurorühma nõupidamisel
                  2
                võetud kohustust kehtestada vajaduse korral eelarvemeetmed, et korrigeerida võimalikku eelarve-eesmärkidest kõrvalekaldumist. Eelkõige kohustub ta hoidma teatavaid stabiilsusprogrammis esile toodud assigneeringuid, mis  moodustavad 0,2 % SKPst, külmutatuna. Põhjendatud taotluse lisas on esitatud täiendavat teavet selle kohta, kuidas neid assigneeringuid võib kasutada, ning lubadus neid assigneeringuid mitte kasutada, seni kuni nende külmutamine on vajalik, on seeläbi usutavam. Esiteks on selles märgitud, et assigneeringud on ette nähtud avalikele asutustele, mille rahastamist on 2015. aastaga võrreldes juba suurendatud ning mis seetõttu ei pruugigi taotleda lisaraha. Teiseks peab iga avalik asutus, kui ta tahab neid assigneeringuid kasutada, esitama kulutuste tegemise loa, mis nõuab rahandusministri selgesõnalist heakskiitu. Nimetatud assigneeringud lisanduvad ühtlasi juba eelarves ette nähtud assigneeringutele ja reservidele, mis nõuavad samuti heakskiitu.

               (13)Ülemäärase eelarvepuudujäägi püsiva korrigeerimise ja eelkõige 2017. aasta eelarve asjus on põhjendatud taotluses viidatud peamiselt eelseisvale eelarvekavale, mis esitatakse oktoobris ja milles kohustutakse täitma riigipõhist eelarvealast soovitust, milles nõutakse eelarve struktuurset kohandamist vähemalt 0,6 % ulatuses SKPst. See on edasiminek võrreldes stabiilsusprogrammis 2017. aastaks ette nähtud struktuurse kohandusega, mis on kõigest 0,35 % SKPst, samas kui konkreetsed kohandamismeetmed on veel kindlaks määramata.

               (14)Mis puudutab sanktsioonide väidetavat kahjulikku mõju ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimisele aastal 2016, siis määruse (EL) nr 1173/2011 artikli 6 lõike 1 alusel on trahvi suuruse piiriks 0,2 % SKPst – summa, mis on piisavalt väike, et sobida kokku ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimisega. Pealegi ei mõjutaks võimalik trahv struktuurse eelarvepositsiooni muutumist.

               (15)Kindel tahe jätkata majanduspoliitika olulisemates valdkondades struktuurireforme ja pangandussüsteemi stabiliseerimise meetmeid on igati tervitatav, sest need on ühtlasi osa Portugalile adresseeritud vastavasisulistest riigipõhistest soovitustest. Muude struktuurireformide osas, mis on kavandatud 2016. ja järgnevateks aastateks, näiteks ettevõtluskeskkonna parandamiseks või firmade alakapitaliseerituse vähendamiseks, ei erine esile toodud meetmed oluliselt nendest, mis nähti ette juba 2016. aasta riiklikus reformikavas. Kuigi sellised reformid on põhimõtteliselt mõistlikud, võib neil esineda rakendamisega seotud riske. Lõpetuseks on lisas selgesõnaliselt osutatud vajadusele määrata kindlaks programm viivislaenude vähendamiseks.

               (16)Mis puudutab otsuse asjakohasust praegustes Euroopas valitsevates ja rahvusvahelistes oludes, siis nõukogu on täiesti teadlik praegustes oludes suurenenud ebakindlusest, eelkõige arvestades Ühendkuningriigi Euroopa Liidu liikmesuse üle peetud rahvahääletuse tulemusi.

               (17)Arvestades Portugali põhjendatud taotlust ja võttes arvesse eelmisi punkte, eelkõige majandusliku kohandamisprogrammi kestel tehtud eelarvekohandusi, millega kaasnesid ulatuslikud struktuurireformid; arvestades samuti kohustumist (i) kehtestada vajaduse korral eelarvemeetmed, et korrigeerida 2016. aastal võimalikku eelarve-eesmärkidest kõrvalekaldumist, (ii) teha 2017. aastal täiendav struktuurne kohandus 0,25 % SKPst lisaks kohandusele 0,35 % SKPst, mis sätestati aprillis 2016 stabiilsusprogrammis, ning (iii) teha olulistes valdkondades struktuurireforme, pidades silmas olemasolevaid probleemkohti, sh võtta pangandussüsteemi stabiliseerimise meetmeid, leitakse, et Portugali esitatud põhjendused õigustavad 0,2 %-ni SKPst ulatuva trahvi tühistamist,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Trahv 0,2 % SKPst, mis määratakse Portugalile selle eest, et ta ei ole vastuseks nõukogu 21. juuni 2013. aasta soovitusele võtnud tõhusaid meetmeid, tühistatakse.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud Portugali Vabariigile.

               Brüssel,

                  Nõukogu nimel

                  eesistuja

                     (1)

                         Vt nõukogu otsus 427/1.

                     (2)

                        Vt

                        eurorühma avaldus 47/16

                     .