               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,22.5.2017
            COM(2017) 503 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Tšehhi Vabariigi 2017. aasta riiklikku reformikavaja esitatakse nõukogu arvamus Tšehhi Vabariigi 2017. aasta lähenemisprogrammi kohta

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Tšehhi Vabariigi 2017. aasta riiklikku reformikava

                  ja esitatakse nõukogu arvamus Tšehhi Vabariigi 2017. aasta lähenemisprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 9 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,
                  2

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,
                  3

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)16. novembril 2016 võttis komisjon vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi,
                  4
                mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2017) algust. Euroopa Ülemkogu kiitis 9.–10. märtsil 2017 heaks iga-aastases majanduskasvu analüüsis esitatud prioriteedid. 16. novembril 2016 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande,
                  5
                milles ei nimetatud Tšehhi Vabariiki ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

               (2)2017. aasta aruanne Tšehhi Vabariigi kohta
                  6
                avaldati 22. veebruaril 2017. Selles hinnati Tšehhi Vabariigi edusamme nõukogu poolt 12. juulil 2016 vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud soovituste järelmeetmete võtmisel ja strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. Komisjon järeldab oma analüüsi põhjal, et Tšehhi Vabariigis ei esine makromajanduslikku tasakaalustamatust.

               (3)Tšehhi Vabariik esitas 25. aprillil 2017 oma 2017. aasta riikliku reformikava ja oma 2017. aasta lähenemisprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste programmide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (4)Asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi on võetud arvesse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest 2014.–2020. aastal rahastatavates riiklikes programmides. Nagu on nähtud ette kõnealuseid fonde reguleeriva õigusaktiga,
                  7
                võib komisjon liikmesriigilt nõuda, et see vaataks läbi oma asjaomased Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest rahastatavad programmid ja muudaks neid, kui see on vajalik riigipõhiste soovituste rakendamise toetamiseks. Komisjon on esitanud täiendavad suunised nende normide kohaldamiseks
                  8
               .

               (5)Tšehhi Vabariigi suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa. Valitsuse 2017. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks nominaalne eelarvepositsioon olema 2016.–2020. aastal ülejäägis. Keskpika perioodi eelarve-eesmärk (struktuurne puudujääk 1,0 % SKPst) täidetakse varuga kogu programmiperioodi kestel. Lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse järk-järgult vähenema ja olema 2020. aastal 32,7 %. Nende eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on usutav. Kuigi eelarve-eesmärkide saavutamisega seotud riskid tunduvad olevat üldjoontes tasakaalus, võib avaliku sektori investeeringute mahu märkimisväärne langus 2016. aastal (seoses uue ELi rahastamistsükliga) tuua 2017. aastal kaasa nende taastumise oodatust suuremas mahus. Lähtuvalt komisjoni 2017. aasta kevadprognoosist peaks struktuurne eelarvepositsioon vähenema kuni 0 %ni SKPst 2017. aastal ja –0,2 %ni SKPst 2018. aastal ning seega keskpika perioodi eelarve-eesmärki ületama. Üldiselt on nõukogu prognooside põhjal seisukohal, et Tšehhi Vabariik täidab 2017. ja 2018. aastal stabiilsuse ja kasvu pakti nõuded.

               (6)Pikas perspektiivis on Tšehhi Vabariigi eelarve jätkusuutlikkusega seotud riskid keskmised. Need riskid tulenevad peamiselt elanikkonna vananemisega seotud kulutuste prognoositavast mõjust, eelkõige tervishoiu ja pensionide valdkonnas. Pikaajaliste tervishoiukulutuste prognoositav kasv on murettekitav nii tervishoiusüsteemi juhtimise kui ka kulutõhususe osas, kuna süsteem toetub olulisel määral kulukale statsionaarsele ravile. Mõned meetmed on praegu rakendamisel, kuid käegakatsutavaid tulemusi veel ei ole. Hiljuti pensionisüsteemi muutmiseks vastuvõetud või kavandatud meetmed võivad rakendamise korral riigi rahanduse olukorda pikas perspektiivis halvendada. Esiteks võttis parlament vastu õigusakti, millega antakse valitsusele volitused pensionide indekseerimismehhanismi paindlikumaks kohandamiseks. Lisaks sellele on parlamendis arutusel ettepanekud seada seadusjärgse pensioniea ülempiiriks 65 eluaastat ja kehtestada pensioniea korrapärase läbivaatamise mehhanism. Arutlusel on ka muud ettepanekud, mis käsitlevad näiteks pensionide soodsamat indekseerimisvalemit ja laste arvust sõltuvaid diferentseeritud sotsiaalkindlustusmakseid.

               (7)Jaanuaris 2017 võttis parlament vastu vastutustundliku eelarvepoliitika seaduse, mille abil püütakse kõrvaldada Tšehhi eelarveraamistiku peamised puudujäägid, sest hiljutise hindamise kohaselt oli see üks nõrgemaid ELis. Sõltumatut eelarvenõukogu, kes õigusnormide rakendamist jälgiks, ei ole siiski veel ametisse nimetatud. Uute meetmete rakendamine on äärmiselt oluline eelarveraamistiku tõhusamaks ja stabiilsemaks muutmiseks.

               (8)Tšehhi Vabariigis on probleemiks nii korruptsiooni ennetamine kui ka puuduste kõrvaldamine riigihangete korraldamises. Kuigi mitmed valitsuse korruptsioonivastase programmi meetmed on rakendatud ja muud reformid käimas, ei jõua korruptsioonjuhtumid tegelikkuses alati kohtusse. Üldiselt puudub Tšehhi riigihangete praktikas endiselt piisav konkurents, mille tunnistuseks on ühe pakkumisega menetluste ja otselepingute suur hulk eriti IT-sektoris. Ebapiisav koolitustugi ning koondatud hankestruktuuride ja pädevuskeskuste puudumine takistavad riigihangete muutumist professionaalsemaks ja kulutõhususe saavutamist riigihangetel. Iseloomustavaks asjaoluks on ka see, et hankelepingu saamise tingimuseks on harva kvaliteet. Üleminek e-riigihangetele on vaevaline. Probleemiks on siin vajadus parandada riiklikku elektrooniliste riigihangete platvormi ning selgitada Tšehhi e-riigihangete turul juba tegutsevate erasektori teenusepakkujate teenuste suhtes kohaldatavat õigusraamistikku.

               (9)Tšehhi Vabariigi ettevõtluskeskkonda nõrgestavad suur regulatiivne koormus ja mitmed haldustakistused eriti seoses lubade menetlemise ja maksude maksmisega. Valitsus esitas 2016. aasta septembris ehitusseaduse ja sellega seotud õigusaktide muudatusettepaneku, mille eesmärk on kiirendada ja ühtlustada ehituslubade andmist, integreerides menetlusse keskkonnamõju hindamise. Muudatusettepanek on praegu parlamendis arutlusel. Ettevõtete maksukuulekuse kulud on jätkuvalt ELi keskmisest suuremad. Puuduste hulka tuleb lugeda maksuseadustiku sagedane muutmine. Puuduliku maksukuulekuse probleemi lahendamine on Tšehhi ametiasutuste jaoks prioriteet, kuid seaduste lihtsustamisele ei ole palju tähelepanu pööratud. Seni esitamata tulumaksuseaduse eesmärk on maksuseadustiku lihtsustamine, kuid seaduse eelnõu ei ole veel valmis.

               (10)E-valitsuse teenuste kasutamine on Tšehhi Vabariigis üks ELi madalamaid, kuid see on alates 2015. aastast kasvanud. Tšehhi ametiasutused on võtnud meetmeid e-valitsuse teenuste kättesaadavuse parandamiseks, kuid paljud neist on alles rakendamisel ning mõningaid üksikmeetmeid ei ole veel käivitatud. Vastutus teenuste kasutuselevõtmise eest on jagatud mitme ministeeriumi vahel, kuid sidusrühmade hinnangul on valdkondadevaheline koostöö piiratud.

               (11)Teadus- ja arendustegevuse intensiivsus on viimastel aastatel märgatavalt suurenenud, kuid see ei kajastu teadus- ja arendustegevuse tulemuste kvaliteedi paranemises. Teadus- ja arendustegevuse süsteemi juhtimise reform on käimas, kuid uuendusi ei ole veel täiel määral rakendatud. Valitsus kiitis veebruaris 2017 heaks uue hindamismetoodika (Metodika 17+), mille eesmärk on tugevdada alus- ja rakendusuuringute rahastamise mehhanisme. Teadusasutuste ja ettevõtete vaheliste seoste tugevdamiseks on võetud meetmeid, mis toetuvad Tšehhi innovatsiooniplatvormide struktuursele mõjule.

               (12)Haridustulemused on üldiselt head, kuid põhioskuste tase on halvenenud. Õpilaste sotsiaalmajanduslik taust mõjutab tulemusi märkimisväärselt. Selgeks murekohaks on ebasoodsas olukorras olevate rühmade, eelkõige romade kehvad õpitulemused. Hinnangute kohaselt jätab väga suur osa roma lapsi kooli pooleli. Kaasava hariduse edendamiseks on võetud hulk seadusandlikke ja haldusmeetmeid, mille rakendamine on algamas. Need meetmed peaksid aitama vähendada lõhet roma ja mitteroma laste haridustaseme ja õpitulemuste vahel. Parlament võttis 2016. aasta märtsis vastu haridusseaduse muudatused, millega laiendatakse kohustuslikku haridust alushariduse viimasele aastale ja tagatakse väiksemate laste õigus lasteaiakohale. Sellele vaatamata takistab ebavõrdsus haridussüsteemis inimkapitali kvaliteedi parandamist ja osutub hilisemas elus takistuseks ka tööturul. Õpetajatele kehtivate nõuete karmistamine ja õpetajaskonna vananemine tähendavad, et õpetajaameti atraktiivsuse suurendamine on jätkuvalt probleemiks. Osaliselt on selle põhjuseks suhteliselt madal palk, kuigi palku on viimastel aastatel tõstetud. Valitsus on pärast mitmeid edasilükkamisi lõpuks heaks kiitnud õpetajate ja pedagoogilise personali uue karjäärisüsteemi, mille eesmärk on elukutse atraktiivsust suurendada. ELi vahenditest toetatakse pideva kutsealase enesetäiendamise võimaluste loomist õpetajatele, eelkõige on selline enesetäiendus seotud segarühmade õpetamise ja kaasava haridusega. 2016. aasta jaanuaris kiitis parlament heaks kõrgharidusreformi ja nüüd tuleb jälgida selle tulemusi. Kavas on reformida ka kõrgharidusasutuste rahastamise süsteemi.

               (13)Tööpuuduse tase on Tšehhi Vabariigis jätkuvalt langustrendis. Keerukamaks muutuvate tööturutingimuste tõttu on tööandjatel raskem töötajaid tööle võtta. Puuduste kõrvaldamisel oleks abiks alaesindatud rühmade, nagu väikelaste emade, madala kvalifikatsiooniga töötajate ja roma kogukonna liikmete kaasamine tööturule. Seni tööturult kõrvale jäänud rühmade osalemist aitaksid edendada riikliku tööturuasutuse teavitustöö ja aktiivsuse suurendamise meetmete tõhustamine ning asjakohased ja suunatud aktiivsed tööturumeetmed ja personaalsed teenused. Väikelaste emade osalemist tööturul takistab taskukohase hinnaga ja kvaliteetsete lastehoiuteenuste püsiv puudus, eelkõige kuni kolmeaastaste laste jaoks, pikk vanemapuhkus, paindliku tööaja korralduse vähene kasutamine mõlema vanema puhul ning vanemapuhkuse vähene kasutamine isade poolt. Viimastel aastatel on võetud meetmeid nende puuduste kõrvaldamiseks. Madala kvalifikatsiooniga töötajate tööturutulemused on võrreldes kõigi muude rühmadega siiski märgatavalt nõrgemad. Parlament arutab praegu sotsiaaleluruume käsitlevat õigusraamistikku, milles määratakse eeldatavasti kindlaks riiklikud standardid ja sihtrühmad.

               (14)Komisjon on Euroopa poolaasta raames Tšehhi Vabariigi majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud tulemused 2017. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka lähenemisprogrammi ja riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Tšehhi Vabariigile esitatud soovituste järelmeetmeid. Arvesse on võetud nende asjakohasust Tšehhi Vabariigi eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast ning vastavust ELi õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda tulevastesse riiklikesse otsustesse ELi tasandi panus ja tugevdada nii ELi üldist majandusjuhtimist.

               (15)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu lähenemisprogrammiga tutvunud ja on arvamusel, et Tšehhi Vabariik täidab eeldatavasti stabiilsuse ja kasvu pakti.

               SOOVITAB Tšehhi Vabariigil võtta aastatel 2017–2018 järgmisi meetmeid.

               1.Tagada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus, võttes arvesse elanikkonna vananemist. Suurendada riiklike kulutuste mõjusust, võideldes eelkõige korruptsiooni ja ebatõhusate tavade vastu riigihangete korraldamises.

               2.Kõrvaldada majanduskasvu takistused, ühtlustades ehituslubade andmise menetlust ja vähendades veelgi ettevõtete halduskoormust, võttes kasutusele olulised e-valitsuse teenused, parandades teadus- ja arendustegevuse kvaliteeti ning edendades alaesindatud rühmade tööhõivet.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)
                  COM(2017) 503 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 ja P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  SWD(2017) 69 final.

                     (7)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1303/2013 (millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006) artikkel 23 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).

                     (8)
                  COM(2014) 494 final.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,18.5.2016
            COM(2016) 344 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Sloveenia 2016. aasta riiklikku reformikavaja esitatakse nõukogu arvamus Sloveenia 2016. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Sloveenia 2016. aasta riiklikku reformikava

                  ja esitatakse nõukogu arvamus Sloveenia 2016. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 5 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta,
                  2
                eriti selle artikli 6 lõiget 1,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust
                  3
               ,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone
                  4
               ,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)Komisjon võttis 26. novembril 2015 vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi,
                  5
                mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2016) algust. Euroopa Ülemkogu kiitis oma 17.–18. märtsi 2016. aasta kohtumisel heaks iga-aastase majanduskasvu analüüsi prioriteedid. 26. novembril 2015 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande,
                  6
                milles nimetati Sloveeniat ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal päeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta
                  7
               . 18.–19. veebruaril 2016 kiitis Euroopa Ülemkogu soovituse heaks ja 8. märtsil 2016 võttis nõukogu selle vastu. Pidades silmas majandus- ja rahaliidu riikide tihedaid majandusseoseid, peaks Sloveenia riigina, mille rahaühik on euro, tagama nende soovituste täieliku ja õigeaegse rakendamise.

               (2)26. veebruaril 2016 avaldati 2016. aasta aruanne Sloveenia kohta
                  8
               . Selles hinnati Sloveenia edusamme nõukogu poolt 14. juulil 2015 vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel ja strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi. 8. märtsil 2016 esitas komisjon põhjaliku analüüsi tulemused
                  9
               . Komisjon järeldab oma analüüsi põhjal, et Sloveenias esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Puudused pangandussektoris, ettevõtete suur võlakoormus, investeeringute puudumine ja eelarve jätkusuutlikkuse pika perioodi ohutase on need nõrgad kohad, millega tuleb tegeleda. Sloveenia pangandussektori usaldusväärsus on taastunud. Laenumahu kasv on siiski negatiivne ja viivislaenude osakaal suhteliselt suur. Sloveenia jaoks on oluline maandada riske, mis on seotud riigi rahanduse jätkusuutlikkusega ja tulenevad surve suurenemisest tervishoiu- ja pensionisüsteemidele, ning vähendada valitsemissektori võlga. Lisaks on vaja kõrvaldada investeerimist pärssivad takistused, eelkõige avaliku halduse valdkonnas. Sotsiaalpartnereid on vaja ulatuslikumalt kaasata nii poliitika kujundamisse kui ka struktuurireformide rakendamisse, eelkõige pensione, tervishoidu, pikaajalist hooldust ja tööturupoliitikat käsitlevates küsimustes.

               (3)Sloveenia esitas 15. aprillil 2016 nii oma 2016. aasta riikliku reformikava kui ka 2016. aasta stabiilsusprogrammi. Et võtta arvesse kõnealuste programmide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (4)Asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi käsitleti Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmitöös aastateks 2014–2020. Nagu on nähtud ette määruse (EL) nr 1303/2013 artikliga 23, võib komisjon juhul, kui on vaja toetada asjaomaste nõukogu soovituste täitmist, nõuda, et liikmesriik vaataks läbi oma partnerluslepingu ja asjaomased programmid ning teeks nende muutmise ettepanekud. Komisjon esitas täiendavad üksikasjad kõnealuse sätte kasutamise kohta suunistes selle kohta, kuidas rakendada meetmeid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhususe sidumiseks usaldusväärse majandusjuhtimisega
                  10
               .

               (5)Sloveenia 2016. aasta stabiilsusprogramm osutab, et pagulaste erakorralisel sissevoolul on märkimisväärne mõju eelarvele ning programmis esitatakse piisavad tõendid täiendavate eelarvekulude ulatuse ja olemuse kohta. Komisjoni arvamuse kohaselt ulatus abikõlblike täiendavate kulude summa 2015. aastal 0,06 %-ni SKPst ning praeguse prognoosi kohaselt ulatub see 2016. aastal 0,07 %-ni SKPst. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõike 1 ja artikli 6 lõike 3 sätted võimaldaksid põhimõtteliselt arvestada selle lisakuluga, sest pagulaste sissevool on ebatavaline sündmus, selle mõju Sloveenia riigi rahandusele on märkimisväärne ning võimaldades kõrvale kalduda keskpika perioodi eesmärgi saavutamisest, ei seataks ohtu riigi rahanduse jätkusuutlikkust. Kuna Sloveenia suhtes rakendati 2015. aastal ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust, siis osutatud sätteid riigi suhtes ei kohaldatud. Lõplik hinnang 2016. aasta kohta, sealhulgas abikõlblike summade kohta, koostatakse 2017. aasta kevadel lähtudes Sloveenia ametiasutuste esitatud vaatlusandmetest.

               (6)[Pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse lõpetamist, kohaldatakse Sloveenia suhtes stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning võlareegliga seotud üleminekukorda]. 2016. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt on valitsusel kavas parandada järk-järgult nominaalset eelarvepositsiooni 2,2 %-lt SKPst 2016. aastal 0,4 %-le SKPst 2019. aastal. Vaatamata stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetele on eelarve struktuurne tasakaal, mis on ühtlasi keskpika perioodi eelarve-eesmärk, kavas saavutada alles 2020. aastal pärast programmiperioodi lõppu. Ometi viitab ümberarvutatud struktuurne eelarvepositsioon, et 2019. aastal on struktuurne puudujääk 1,2 % SKPst. Stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse langema 2016. aastal ligikaudu 80,2 %-ni SKPst ja jätkama langust, jõudes 2019. aastal 73,8 %-ni SKPst. Neid eelarveprognoose toetav makromajanduslik stsenaarium on usutav, kuid kavandatud eelarvepuudujäägi eesmärkide saavutamiseks alates 2017. aastast võetavaid meetmeid ei ole piisavalt täpselt kirjeldatud. Komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi kohaselt on 2017. aastal Sloveenia SKP lõhe 1,8 % SKPst, samas kui kavandatud potentsiaalne kasvumäär on 1,1 % ja SKP reaalkasv 2,3 % SKPst. Seega on Sloveenia majanduslik seis 2017. aastal hinnangu kohaselt hea ning eelarve struktuuri on vaja kohandada 1 % ulatuses SKPst. Sloveenia võimaliku kasvu ja SKP lõhe arvutamise osas püsib siiski suur ebakindlus, võttes arvesse Sloveenia tööturu erilist olukorda, eriti suurt majanduslangust aastatel 2008–2013 ja rakendatavaid struktuurireforme. SKP lõhe alternatiivse hindamise kohaselt, mis hõlmab pikemat ajavahemikku ja kajastab hindamismeetodi käimasolevat läbivaatamist, kahaneb Sloveenia SKP lõhe aeglasemalt, mis tähendab, et oleks ennatlik kinnitada Sloveenia majanduse head seisu 2017. aastal. Seetõttu on praeguses olukorras asjakohane, et 2017. aastal jätkataks tavapäraselt struktuurse eelarvepositsiooni parandamist. Näib olevat oht, et keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks vajalikust kohandamiskavast kaldutakse 2016. aastal mõningal määral kõrvale, ning kui poliitikat ei muudeta, kaldutakse 2017. aastal sellest märkimisväärselt kõrvale. 2016. aasta kohta tehtud järeldus ei muutu ka juhul, kui hinnangus ei oleks võetud arvesse pagulaste erakorralise sissevoolu mõju eelarvele. Kavandatu kohaselt peaks Sloveenia järgima 2016. aastal võlareegliga seotud üleminekukorda ning 2017. aastal nõudeid üldiselt täitma. Tuginedes stabiilsusprogrammi hindamisele ja võttes arvesse komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi, on nõukogu arvamusel, et on oht, et Sloveenia ei suuda stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid täita. Seepärast tuleb tal nõuete täitmiseks võtta 2016. ja 2017. aastal täiendavaid meetmeid.

               (7)Juulis 2015 võttis parlament vastu eelarve-eeskirjade seaduse, kuid eeskirjade rakendamise üle järelevalvet teostav sõltumatu eelarvenõukogu on veel ametisse nimetamata. Lisaks on vastu võtmata riigi rahanduse seaduse muudatused, mis on vajalikud eelarve-eeskirjade seaduse täielikuks rakendamiseks, ning mille eesmärk on luua seaduslik alus, et võtta eelarvestamisel kasutusele mitmeaastane lähenemisviis.

               (8)Valitsemissektori suur võlg, mis on tublisti üle 60 % SKPst, muudab Sloveenia haavatavaks nominaalkasvu ja intressimäära järskude muutuste korral. Sloveenia elanikkond vananeb kiiremini kui enamikus liikmesriikides. Kuna riiklikke kulutusi pensionidele, tervishoiule ja pikaajalisele hooldusele on kavas suurendada, on Sloveenia pikaajalise jätkusuutlikkuse mahajäämuse näitaja muudest liikmesriikidest kõrgem ning riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus on Sloveenias habras. Sloveenia kavandatud riiklikud pensionikulutused on kõikidest liikmesriikidest suurimad ja prognooside kohaselt kasvavad need 11,8 %-lt SKPst 2013. aastal 15,3 %-le SKPst 2060. aastal. Prognooside kohaselt kasvab vanadussõltuvusmäär ajavahemikul 2013–2060 rohkem kui kaks korda, avaldades pensionisüsteemile tugevat survet. Prognoositud kaudsed kohustused, mis tulenevad elanikkonna vananemisega seotud kulutustest, osutavad rahvastiku vananemisega kaasnevatele pikaajalistele probleemidele. Lisaks võib tulevikus tekkida olukord, kus vähese tööstaažiga inimestel puudub piisav sissetulek, kuna suureneb selliste isikute arv, kelle tööstaaž on ebapiisav, sest nad sisenevad tööturule hilja ja töötavad ajutistel või vähese tootlikkusega töökohtadel. Valge raamat pensionide kohta avaldati 2016. aasta aprillis ja sellele toetudes toimub ulatuslik avalik konsultatsioon. Konsultatsiooni tulemusi võetakse arvesse pensionisüsteemi reformimisel, mis peaks saama heakskiidu parlamendi praeguse koosseisu ametiaja jooksul. Sotsiaalpartneritega on jõutud kiiresti kokkuleppele reformi põhielementide osas, mis käsitlevad pensioniiga, pensionide taset, indekseerimist ja teise samba optimeerimist.

               (9)Elanikkonna vananemise tõttu suurenevad avaliku sektori kulutused prognooside kohaselt aastaks 2060 enam kui kaks korda. See on Sloveenia eelarve jätkusuutlikkuse jaoks suur probleem. Prognooside kohaselt suureneb 80-aastaste ja vanemate osakaal kolm korda, kasvades 4,6 %-lt 2013. aastal 12,4 %-le 2060. aastal. Ajavahemikus 2003–2013 kasvasid kulutused pikaajalisele hooldusele 85 %, erasektori kulud kasvasid kiiremini kui riiklikud kulutused. Sloveenias puudub integreeritud pikaajalise hoolduse kontseptsioon. Sloveenia kulud on peamiselt seotud riiklike mitterahaliste hüvitistega ja enamik kuludest on seotud hoolekandeasutuste mitte kodushooldusega, kuigi mõlemad näitajad jäävad allapoole ELi keskmist. Tervishoiusüsteemi kulutasuvust on võimalik märkimisväärselt parandada, kui tugevdada meetmeid, mille eesmärk on parandada esmatasandi arstiabi, kus peab toimuma selekteerimine, liikuda statsionaarselt haiglaravilt ambulatoorsele ravile, parandada haiglate töö tõhusust ja juhtimist, täiustada tervishoiuteenustega seotud lepingute sõlmimise ja maksete tegemise protsessi, töötada välja parem kuluteabesüsteem, et kohandada diagnoosipõhisteks rühmadeks jaotamise imporditud süsteemi ja arendada edasi kvaliteedijärelevalve raamistikku. Ühishangete osakaal on väike ja lepingute sõlmimisel on peamiseks kriteeriumiks madal hind. Koostatud on tervishoiusüsteemi põhjalik ülevaade ning valitsuses võeti 2015. aasta lõpus ja parlamendis 2016. aasta märtsis vastu riiklik tervishoiuteenuste kriisilahenduse kava aastateks 2016–2025. Kriisilahenduse kava kujutab endast reformi strateegiat, kuid tõhusate siduvate rakendusmeetmete ettepanekuid alles koostatakse ja neid ei ole veel esitatud. Samuti ei selgu, kas reformi raames käsitletakse selliseid põhiküsimusi nagu automaatsed stabiliseerimiskavad, mis leevendaks tulu kõikumist kogu majandustsükli jooksul, või juurdepääs ja teenuste osutamise kvaliteet. Pikaajalise hoolduse seaduse, tervishoiuseaduse ja ravikindlustuse seaduse vastuvõtmist on korduvalt edasi lükatud, kuid praeguse ajakava kohaselt loodetakse need vastu võtta 2016. aasta teisel poolel.

               (10)Tööturu olukord paraneb tasapisi ja sotsiaalsed tingimused on stabiliseerunud. Töökohtade loomine on tõusuteel ja tööpuudus väheneb. Siiski on eakamate ja madala kvalifikatsiooniga töötajate tööturul osalemise määr jätkuvalt madal. Kõigist töötutest moodustavad pikaajalised töötud endiselt üle poole ning märkimisväärne osa pikaajalistest töötutest on madala kvalifikatsiooniga või vanemad kui 50 aastat. Aktiivsete tööturupoliitika meetmete suunised aastateks 2016–2020 toetavad seni rakendatud lähenemisviisi, kuigi osutatud poliitikavaldkonna rahastamine on endiselt vähene. Novembris 2015 kehtestati tööandjate sotsiaalkindlustusmaksete suhtes ajutine erand, mida kohaldatakse juhul, kui vastpalgatud töötajal on vanust rohkem kui 55 aastat. Lisaks on 2016. aastal kavas esitada ettepanekud täiendavate meetmete võtmiseks, mis võimaldaksid pikendada tööelu (sealhulgas töökeskkonna kohandamise abil) ja oleksid asjakohased ka pensionisüsteemi jätkusuutlikkuse seisukohast. Palkade kasv on kooskõlas tööviljakuse kasvuga ning toetab jätkuvalt välist konkurentsivõimet. Novembris 2015 võttis parlament vastu ametiühingute poolt välja pakutud seaduseelnõu, milles esitati miinimumpalga uus määratlus, et jätta välja teatavad preemiad. Selle tulemusena taganesid tööandjate organisatsioonid sotsiaalkokkuleppest ning sotsiaaldialoog nõrgenes märkimisväärselt.

               (11)Edusamme on tehtud viivislaenude restruktureerimise osas, kuigi nende tase on kriisieelse ajaga võrreldes endiselt kõrge. Sloveenias on rakendatud mitmeid poliitilisi meetmeid pangandussektori jätkusuutlikkuse parandamiseks. Need hõlmavad näiteks pankade suutlikkuse suurendamist viivislaenude kõrvaldamiseks ja konkreetsete eesmärkidega tegevuskavade kehtestamist viivislaenude vähendamiseks. Sloveenias on kehtestatud mitu meedet krediidiriski haldamiseks. Positiivseid tulemusi on oodata 2016. aasta keskel. Lühemas perspektiivis on poliitilisteks prioriteetideks jõuda viivislaenude tasumisel kokkuleppele ja maandada krediidiriski. Suurte äriühingute tegevuse ja finantsvaldkonna restruktureerimine on lõpule viidud ning restruktureerimislepingute järgimist kontrollitakse pidevalt. Pankade varahaldusettevõtja toimib täielikult ja kindlaks on määratud selle strateegia aastateks 2017–2022. Kuigi pankade varahaldusettevõtja on saavutanud edu laenuportfelli restruktureerimisel, on siiski säilinud märkimisväärne oht riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. 2015. aastal põhjustas valitsemissektori eelarvepuudujäägist (2,9 % SKPst) 1 % SKPst varahaldusettevõtja tegevus. Pankade varahaldusettevõtja tegevuse järelevalve oli ebapiisav, sest valitsus alahindas 2015. aastal märkimisväärselt varahaldusettevõtja eelarvepuudujääki (0,7 % SKPst) ega olnud teadlik varahaldusettevõtja poolt mahakantud laenude mahust. Täiendavad restruktureerimisvahendid on samuti kättesaadavad. Innustudes suurte äriühingute restruktureerimisel saavutatud edust, alustas Sloveenia ka mitmesuguste väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate restruktureerimist. Praegu rakendavad pangad väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate restruktureerimise suuniseid. Rahaliste vahendite kättesaadavaks tegemisel VKEdele ja mikroettevõtjatele on tehtud edusamme, kuid nende juurdepääs alternatiivsetele rahastamisallikatele, näiteks riskikapitalile, on piiratud. Hoolimata sellest, et võla- ja omakapitaliinstrumentide kättesaadavus turul on suurenenud, sõltuvad väikeettevõtjad endiselt liiga palju pangalaenudest. Seepärast on osutatud sektor väga tundlik laenuturu muutuste suhtes.

               (12)Investeeringute kasv on olnud viimastel aastatel tagasihoidlik ning see on piiranud Sloveenia majandustoodangut ja majanduskasvu väljavaateid. Erasektori investeeringud vähenesid majanduskriisi ajal järsult ja vähenes ka nende osatähtsus SKPs. Avaliku sektori investeeringud sõltuvad tugevasti ELi vahendite dünaamikast, seetõttu on vaja rohkem tootlikke investeeringuid, et stimuleerita ja säilitada majanduskasvu. Peamiselt tänu erastamisprotsessis tehtud jõupingutustele on välismaised otseinvesteeringud Sloveenias viimase kahe aasta jooksul märgatavalt kasvanud. Siiski mõjutab Sloveenia ärikeskkonda endiselt nii finantsvõimenduse vähendamine ja suur halduskoormus, eelkõige sellistes valdkondades nagu ehitus ja ruumiline planeerimine ning maksukohustuse täitmine, kui ka eeskirjad, millega piiratakse juurdepääsu reguleeritud kutsealadele ja nendel tegutsemist, mis pidurdab investeeringute juurdevoolu. Selleks et lihtsustada ettevõtlust Sloveenias, on vaja suurendada ettevõtjate usaldust, kõrvaldada avaliku halduse kitsaskohad ja vähendada bürokraatiat, mis tuleneb seaduste või määruste suurest hulgast ja õigusaktide sagedasest muutmisest. Valitsuse koonddokumendis sätestatud halduskoormuse vähendamise meetmetest on rakendatud ligikaudu pooled, kuid mõned, eelkõige ehituslubade ja ruumilise planeerimisega seotud asjakohased meetmed, on edasi lükatud.

               (13)Avaliku halduse arengustrateegia aastateks 2015–2020, mille vastuvõtmine moodustas osa Sloveenia vastavustingimustest, et saada juurdepääs Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidele aastatel 2014–2020, hõlmab mitut valdkonda. Seepärast on strateegia nõuetekohaseks ja õigeaegseks rakendamiseks vaja, et ministeeriumid oma tegevust koordineeriksid. Valitsus võttis 2016. aasta veebruaris vastu teise vahearuande korruptsiooni suhtes nulltolerantsi kehtestamist hõlmava programmi rakendamise kohta. Programmi rakendamisel on tehtud teatavaid edusamme. Paraku on osa programmiga ettenähtud meetmetest (tervishoiusektori ühishanked, kuritegevuse uurimine pangandussektoris, ametialast ausust ja korruptsiooni tõkestamist käsitleva seaduse vastuvõtmine) edasi lükatud. Ametialast ausust ja korruptsiooni tõkestamist käsitleva seaduse kavandatud muutmine annab võimaluse parandada korruptsiooniennetuskomisjoni toimimist, suurendades selle usaldusväärsust ja tegevuse tõhusust. Õigussüsteemis on vähenenud kohtumenetluste pikkus ja kohtuasjade arv, mis oli varem väga suur. Osaliselt on see tingitud uute kohtuasjade arvu vähenemisest. Teataval määral on vähenemisele kaasa aidanud ka täitemenetluse ja statistilise analüüsiga seotud muudatused. Ülemkohus jätkab menetlusprotsessi ajakohastamist kohtutes ja kohtuasjade haldussüsteemi reformimist. Vaatamata sellele, et maksejõuetusraamistikku on parandatud ja ettevõtete reorganiseerimiseks on loodud paremad võimalused, on likvideerimismenetlus aeganõudev ja ebatõhus.

               (14)Riigi sekkumine majandusse on jätkuvalt ulatuslik. Riik on Sloveenia suurim tööandja, varahaldur ja ettevõtete võlakirjade omanik. Lähtudes selle valdkonna kohta Sloveeniale ajavahemikul 2012–2015 antud soovitustest, koostati Sloveenia riikliku valdusettevõtja jaoks uus raamistik. See hõlmab riigivara haldamisstrateegiat, varade tootluse kriteeriume ja 2016. aasta majandamiskava. See raamistik täiendab 2014. aasta lõpus vastu võetud äriühingu üldjuhtimise uut koodeksit, mida kohaldatakse riigiettevõtete suhtes. Strateegia kinnitab riigi majanduses osalemise praegust ulatust ja selle eesmärk on parandada riigiettevõtete tulemuslikkust. Läbivaadatud raamistiku rakendamine Sloveenia riikliku valdusettevõtja poolt on olulise tähtsusega, et tagada omandisuhete ja reguleerimisega seotud funktsioonide eraldatus ning riigiettevõtete professionaalne haldamine. Osutatud tegevus ja valitud varade erastamine, peaks vähendama selle valdkonnaga seotud tingimuslikke eelarvekohustusi. Kooskõlas Sloveenia riikliku valdusettevõtja majandamiskavaga käivitatakse 2016. aastal Nova Ljubljanska Banka erastamine.

               (15)Komisjon on Euroopa poolaasta raames Sloveenia majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud tulemused 2016. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Sloveeniale esitatud soovituste alusel võetud meetmeid. Arvesse on võetud nende asjakohasust Sloveenia eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast ning vastavust ELi õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda tulevastesse riiklikesse otsustesse ELi tasandi panus ja tugevdada nii ELi üldist majandusjuhtimist. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1–4.

               (16)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus
                  11
                selle kohta kajastub eelkõige soovituses 1.

               (17)Nõukogu on komisjoni põhjalikust analüüsist ja hindamisest lähtudes riikliku reformikava ja stabiilsusprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel antud nõukogu soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1, 3 ja 4,

               SOOVITAB Sloveenial võtta 2016. ja 2017. aastal järgmisi meetmeid.

               1.Korrigeerida ülemäärast eelarvepuudujääki ning saavutada 2016. ja 2017. aastal eelarve kohandamine vähemalt 0,6 % ulatuses SKPst keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suhtes. Kehtestada keskpika perioodi eelarve-eesmärk, mis vastab stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetele. Nimetada ametisse sõltumatu eelarvenõukogu ja vaadata läbi riigi rahanduse seadus, et tugevdada eelarveraamistikku. Viia lõpule pikaajalise hoolduse ja tervishoiusüsteemi reform ja seda rakendada, et muuta osutatud süsteemid kulutõhusamaks ning tagada kättesaadava ja kvaliteetse hoolduse pikaajaline jätkusuutlikkus. Kiita 2017. aasta lõpuks heaks pensionisüsteemi reform.

               2.Koostöös tööturu osapooltega suurendada madala kvalifikatsiooniga ja vanemaealiste töötajate tööalast konkurentsivõimet, sealhulgas suunatud elukestva õppe ja aktiveerimise meetmete kaudu.

               3.Parandada krediidivõimeliste äriühingute rahastamistingimusi, pakkudes jätkusuutlikke lahendusi viivislaenude tasumiseks ja tagades juurdepääsu alternatiivsetele rahastamisallikatele. Tagada pankade varahaldusettevõtja strateegia nõuetekohane rakendamine.

               4.Võtta meetmeid, et ajakohastada avalikku haldust ja vähendada ettevõtete halduskoormust. Tugevdada riigiettevõtete juhtimist ja tõhusust.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)
                  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

                     (3)
                  COM(2016) 344 (final).

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 ja P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 (final).

                     (6)
                  COM(2015) 691 (final).

                     (7)
                  COM(2015) 692 (final).

                     (8)
                  SWD(2016) 92 (final).

                     (9)
                  COM(2016) 95 (final).

                     (10)
                  COM(2014) 494 (final).

                     (11)
                  Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.


                         EUROOPA
                         KOMISJON
                                                 Brüssel, 13.5.2015
                                                 COM(2015) 270 final
                                       Soovitus:
                              NÕUKOGU SOOVITUS,
             milles käsitletakse Poola 2015. aasta riiklikku reformikava
   ja esitatakse nõukogu arvamus Poola 2015. aasta lähenemisprogrammi kohta
ET                                                                          ET
 ---pagebreak---                                                 Soovitus:
                                       NÕUKOGU SOOVITUS,
                      milles käsitletakse Poola 2015. aasta riiklikku reformikava
          ja esitatakse nõukogu arvamus Poola 2015. aasta lähenemisprogrammi kohta
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148
   lõiget 4,
   võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi
   järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,1 eriti
   selle artikli 9 lõiget 2,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust2,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone3,
   võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,
   võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,
   võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,
   võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,
   võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust
   ning arvestades järgmist:
   (1)       Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus
             tööhõive ja majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb
             majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel. Strateegia keskendub esmatähtsatele
             valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja
             konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.
   (2)       13. juulil 2010 võttis nõukogu komisjoni ettepanekute põhjal vastu soovituse
             liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–
             2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta.
             Neid kahte dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks ning liikmesriikidel paluti
             neid oma majandus- ja tööhõivepoliitikas arvesse võtta.
   1
            EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.
   2
            COM(2015) 270.
   3
            P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.
ET                                                 2                                                ET
 ---pagebreak---    (3)  Nõukogu võttis 8. juulil 2014 vastu soovituse, milles käsitleti Poola 2014. aasta
        riiklikku reformikava, ja esitas arvamuse Poola 2014. aasta ajakohastatud
        lähenemisprogrammi kohta.
   (4)  28. novembril 2014 võttis komisjon vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi,4 mis
        tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2015) algust Samal
        päeval võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi
        aruande,5 milles ei nimetatud Poolat liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult
        analüüsida.
   (5)  18. detsembril 2014 kiitis Euroopa Ülemkogu heaks prioriteedid investeeringute
        suurendamise, struktuurireformide kiirendamise ning vastutustundliku ja kasvu
        soodustava eelarve konsolideerimise tagamiseks.
   (6)  26. veebruaril 2015 avaldas komisjon Poola 2015. aasta riigiaruande6. Riigiaruandes
        hinnati Poola edusamme 8. juulil 2014 vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel.
   (7)  Poola esitas 29. aprillil 2015 oma 2015. aasta riikliku reformikava ja 30. aprillil 2015
        oma 2015. aasta lähenemisprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste
        programmide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.
   (8)  Poola suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa [pärast
        ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse lõpetamist 2015. aasta juunis]. Valitsus
        kavatseb 2015. aasta lähenemisprogrammi kohaselt järk-järgult vähendada
        valitsemissektori nominaalset eelarvepuudujääki 2015. aastal 3,2 %lt 2,7 %ni SKPst
        ja 2018. aastaks 1,2 %ni SKPst. Komisjoni 2015. aasta kevadprognoosi põhjal võib
        ülemäärase eelarvepuudujäägi lugeda korrigeerituks juba 2014. aastal ehk aasta enne
        tähtaega, võttes arvesse, et kontrollväärtust 3 % SKPst ületav puudujääk tuleneb
        netokuludest, mida süsteemne pensionireform eelarvele avaldab. Vastavalt
        lähenemisprogrammile plaanib valitsus saavutada keskpika perioodi eelarve-
        eesmärgi – viia struktuurne eelarvepuudujääk 1 %-ni SKPst – 2019. aastal. Pärast
        seda, kui valitsemissektori võla suhe SKPsse saavutas 2015. aastal haripunkti
        (51,7 % SKPst), kavatseb valitsus seda 2018. aastal 49,1 %ni vähendada.
        Eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2015. aastal
        usutav ja 2016. aastal soodne. Üldise hindamise põhjal prognoositakse, et Poola
        täidab 2015. aastal keskpika perioodi eesmärgi suunas liikumiseks nõutava
        korrektsiooni, kuna netokulude kasv on allpool sihttaset. Alates 2016. aastast
        kavandatud eelarvepuudujäägi toetuseks võetavaid meetmeid ei ole piisavalt täpselt
        kirjeldatud. Komisjoni 2015. aasta kevadprognoosile tuginedes on oht, et 2016.
        aastal kaldutakse nõutavast korrektsioonist mõnevõrra kõrvale, kuna struktuuriline
        kohandamine ei vasta nõuetele. Seetõttu on 2016. aastal vaja võtta täiendavaid
        meetmeid. Nõukogu on lähenemisprogrammile antud hinnangu põhjal ja komisjoni
        2015. aasta kevadprognoosi arvesse võttes seisukohal, et eelduste kohaselt peaks
        Poola stabiilsuse ja kasvu pakti nõuded üldiselt täitma. Maksutulusid saaks
        suurendada, kui piirata vähendatud käibemaksumäärade laialdast kasutamist ja
        parandada maksuhalduse tõhusust.
   (9)  Poola eelarveraamistikule tuleks kasuks, kui loodaks sõltumatu asutus, kes vastutaks
        eelarve-eeskirjade täitmise eel- ja järelhindamise, makromajanduse ja
   4
       COM(2014) 902.
   5
       COM(2014) 904.
   6
       SWD (2015) 40 (final).
ET                                            3                                                  ET
 ---pagebreak---         eelarveprognooside hindamise ning riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse
        analüüsi eest.
   (10) Poola tühistas 2013. aasta lõpus 1999. aasta süsteemse pensionireformi. Ehkki 1999.
        aasta süsteemse pensionireformi tühistamine vähendas lühiajaliselt eelarvekoormust,
        ei tugevda see riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, kuna suurematest
        sotsiaalkindlustusmaksetest ja väiksematest intressimaksetest tuleneva lühiajalise
        eelise     tasakaalustavad     tulevased     suuremad       pensionimaksed    riiklikust
        pensioniskeemist. Üldiselt kaasnevad 1999. aasta süsteemse pensionireformi
        tühistamisega pikas perspektiivis mõningad ohud Poola riigi rahandusele.
   (11) Põllumajandustootjatele ja kaevuritele antud sotsiaalkindlustuse privileegid
        takistavad jätkuvalt tööalast liikuvust ja tekitavad riigi rahandusele märkimisväärseid
        kulusid. Need soodustuste süsteemid hoiavad inimesi tagasi liikumast
        tootlikumatesse sektoritesse, tekitavad varjatud tööpuudust ja madalate
        sotsiaalkindlustusmaksete tõttu subsideerivad neid suures osas maksumaksjad. Poola
        põllumajandussektoris töötab 11,4 % tööjõust, mis on rohkem kui kaks korda suurem
        ELi keskmisest, luues samas vaid 3,3 % rahvuslikust kogulisandväärtusest. Riigi
        toetus põllumajandustootjate sotsiaalkindlustussüsteemile moodustab peaaegu 1 %
        SKPst ja toetus kaevurite pensionile omakorda 0,5 % SKPst. Seos sissemaksete ja
        saadavate hüvitiste vahel on väike ja maksed on peamiselt kindlamääralised. Suure
        sissetulekuga põllumajandustootjaid ei ole võimalik toetuste saajate hulgast
        süsteemselt välja arvata ja seetõttu on toetuste süsteemi võimalik kuritarvitada.
        Põllumajandustootjate sissetulekute üle arvestuse pidamise ja nende hindamise
        süsteemi loomine oleks hädavajalik esimene samm põllumajandustootjate
        sotsiaalkindlustussüsteemi reformi suunas.
   (12) Poola tööturg on jätkuvalt killustatud. Ajutiste töölepingute sõlmimise sagedus on
        ELi suurim, samal ajal kui ajutiselt töölepingult alalisele ülemineku määr on madal ja
        palgaerinevused on ELi suurimad. Jäigad vallandamiseeskirjad, pikad
        kohtumenetlused ja muud tööandjatele kehtestatud kohustused soodustavad
        tähtajaliste ja ebastandardsete töölepingute kasutamist. Lisaks peetakse
        tööseadustikuga hõlmatud lepinguid väga kulukateks, mis põhjustab tsiviilõiguslike
        lepingute (umowy cywilno-prawne) ülemäärase kasutamise, kuna need lepingud on
        tööandjale atraktiivsed väiksemate sotsiaalkindlustusmaksete tõttu. Seda liiki (s.t
        väiksemate sotsiaalkindlustusmaksetega) lepingute suur osakaal võib aga vähendada
        pakutava tööhõive kvaliteeti, seda eriti noorte töötajate puhul. Noorte töötus on
        kõrge, seda ühelt poolt kandidaatide kvalifikatsiooni ja oskuste sobimatuse
        tulemusena ja teiselt poolt tööturu vajaduste tõttu. Seetõttu on vaja jätkata püüdlusi
        kutsehariduse ja -koolituse süsteemi reformimiseks ja elukestvas õppes osalemise
        madala taseme tõstmiseks. Naiste tööturul osalemise tase on jätkuvalt madal. Selle
        probleemi lahendamiseks on Poola suurendanud alushariduse kättesaadavust, kuid
        sellest hoolimata on lastehoiuteenuste kättesaadavuse näitaja ELi viletsaimate hulgas.
   (13) Raudteesektoris põhjustavad probleeme kõrged raudteekasutustasud ja ebapiisav
        riiklik rahastamine. Projektide kavandamise ja rakendamise menetlused on
        regulatiivse ja halduskeskkonna tõttu enamasti pikad ja koormavad. Ehkki hiljutised
        seadusandlikud muudatused võivad avaldada raudteetranspordile positiivset mõju, ei
        mõjuta need tõenäoliselt 2007.–2013. aasta programmiperioodil algatatud
        investeerimisprojekte. 2014.–2020. aastal suureneb ELi rahastamine raudteesektorile
        oluliselt.
ET                                             4                                                 ET
 ---pagebreak---    (14)     Komisjon on Euroopa poolaasta raames Poola majanduspoliitikat põhjalikult
            analüüsinud ja avaldanud tulemused Poola 2015. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud
            ka lähenemisprogrammi ja riiklikku reformikava ning eelnevatel aastatel Poolale
            esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid. Hindamisel on arvesse võetud
            kõnealuste dokumentide asjakohasust Poola eelarve- ja sotsiaal-majanduspoliitika
            jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi normidele ja juhistele,
            pidades silmas vajadust tugevdada Euroopa Liidu üldist majandusjuhtimist ja lisades
            ELi tasandi panuse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames
            koostatud soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1–4.
   (15)     Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu Poola lähenemisprogrammiga
            tutvunud ja tema arvamus7 selle kohta kajastub eelkõige soovituses 1,
   SOOVITAB Poolal võtta 2015. ja 2016. aastal järgmisi meetmeid:
   1.       Kohandada eelarvet 2015. ja 2016. aastal pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi
            korrigeerimist 0,5 % SKPst keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas. Asutada
            sõltumatu eelarvenõukogu. Piirata vähendatud käibemaksumäärade kasutust.
   2.       Alustada põllumajandustootjate ja kaevurite pensionikorralduse vastavusseviimist
            muude töötajate pensionikorraldusega ja võtta vastu järkjärgulise täieliku
            vastavusseviimise ajakava ning kehtestada põllumajandustootjate sissetulekute üle
            arvestuse pidamise ja nende hindamise süsteem.
   3.       Võtta meetmeid ajutiste ja tsiviilõiguslike töölepingute ülemäärase kasutamise
            vähendamiseks tööturul.
   4.       Kõrvaldada tõkked raudteeprojektidesse investeerimise teelt.
   Brüssel,
                                                  Nõukogu nimel
                                                  eesistuja
   7
          Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 2.
ET                                                   5                                          ET


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,22.5.2017
            COM(2017) 512 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Küprose 2017. aasta riiklikku reformikavaja esitatakse nõukogu arvamus Küprose 2017. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Küprose 2017. aasta riiklikku reformikava

                  ja esitatakse nõukogu arvamus Küprose 2017. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 5 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta,
                  2
                eriti selle artikli 6 lõiget 1,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust
                  3
               ,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone
                  4
               ,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)16. novembril 2016 võttis komisjon vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi,
                  5
                mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2017) algust. Euroopa Ülemkogu kiitis 9.–10. märtsil 2017 heaks iga-aastases majanduskasvu analüüsis esitatud prioriteedid. 16. novembril 2016 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande,
                  6
                milles nimetati Küprost ühe liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal päeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta. Euroopa Ülemkogu kiitis kõnealuse soovituse heaks 9.–10. märtsil 2017 ja nõukogu võttis selle vastu 21. märtsil 2017
                  7
               .

               (2)Kuna Küprose rahaühik on euro ning majandus- ja rahaliidu riigid on üksteisega tihedalt seotud, peaks Küpros tagama talle esitatud 1.–5. soovituses kajastuva euroala soovituse täieliku ja õigeaegse täitmise.

               (3)22. veebruaril 2017 avaldati 2017. aasta aruanne Küprose kohta
                  8
               . Selles hinnati Küprose edusamme nõukogu poolt 12. juulil 2016 vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud soovituste järelmeetmete võtmisel ja strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi, mille tulemused avaldati samuti 22. veebruaril 2017
                  9
               . Komisjoni analüüsi põhjal võib järeldada, et Küprosel esineb ülemäärane makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige on oluline, et Küpros tegeleks era- ja avaliku sektori võlakoormuse ning välisvõla näol esineva suuremahulise tasakaalustamatusega ja viivislaenude kõrge tasemega.

               (4)Küpros esitas oma 2017. aasta stabiilsusprogrammi 27. aprillil 2017 ja oma 2017. aasta riikliku reformikava 28. aprillil 2017. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, analüüsiti neid korraga. Küprose riiklik reformikava sisaldab kohustusi nii lühikeseks kui ka keskpikaks perioodiks. Eeskätt hõlmab see meetmeid erasektori võlataseme alandamiseks, ettevõtluskeskkonna parandamiseks, rahastamisele juurdepääsu hõlbustamiseks, tervishoiusektori ümberkujundamiseks ning kavaga kohustutakse reformima avalikku sektorit ja kohtusüsteemi. Riiklikus reformikavas käsitletakse ka 2017. aasta riigiaruandes ja euroala soovituses tõstatatud lahendamist vajavaid küsimusi, sealhulgas vajadust taaskäivitada investeeringud ja tagada riigi rahanduse jätkusuutlikkus. Kui need meetmed ettenähtud aja jooksul täielikult ellu viidaks, aitaksid need vähendada Küprose makromajanduslikku tasakaalustamatust ja vastata riigipõhistele soovitustele. Küprose poliitiliste kohustuste hinnangute põhjal kinnitab komisjon oma varasemat hinnangut, et praeguses etapis ei ole vaja makromajandusliku tasakaalustamatuse menetlust tõhustada. Poliitiliste reformide tegevuskava täitmist hakatakse spetsiifilise järelevalve teel täpsemalt jälgima.

               (5)Asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi on võetud arvesse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest 2014.–2020. aastal rahastatavates riiklikes programmides. Nagu on nähtud ette kõnealuseid fonde reguleeriva õigusaktiga,
                  10
                võib komisjon liikmesriigilt nõuda, et see vaataks läbi oma asjaomased Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest rahastatavad programmid ja muudaks neid, kui see on vajalik riigipõhiste soovituste rakendamise toetamiseks. Komisjon on esitanud täiendavad suunised nende normide kohaldamiseks
                  11
               .

               (6)Küprose suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning võlareeglit. Valitsuse 2017. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori nominaalne eelarvepositsioon olema 2016.–2020. aastal ülejäägis (valitsemissektori eelarvepositsioon umbes 0,4 % SKPst programmiperioodi jooksul). Keskpika perioodi eelarve-eesmärk – struktuurselt tasakaalustatud eelarvepositsioon – on kavas saavutada 2017. aastal. Prognoositakse, et järgnevatel aastatel kaugeneb ümberarvutatud
                  12
                struktuurne eelarvepositsioon keskpika perioodi eesmärgist pidevalt, mis ei ole kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti ennetava osa nõuetega. Eeldatakse, et valitsemissektori võla suhe SKPsse jõuab 2016. aastal 107,8 %-ni ning langeb 2018. aastal 99,7 %-ni ja 2020. aastaks veelgi madalamale, jõudes 88,8 %-ni. Nende eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on usutav. Stabiilsusprogrammis esitatud makromajanduslike eeldustega seonduvad langusriskid, mis on peamiselt seotud viivislaenude suure osakaaluga ja väliskeskkonna võimaliku halvenemisega.

               (7)2016. aasta 12. juulil, pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimist, soovitas nõukogu Küprosel järgida 2016. ja 2017. aastal keskpika perioodi eelarve-eesmärki. Komisjoni 2017. aasta kevadprognoosi põhjal täidab Küpros üldhinnangu kohaselt selle nõude 2017. aastal. 2018. aastal soovitatakse Küprosel keskpika perioodi eelarve-eesmärgist kinni pidada. Tuginedes komisjoni 2017. aasta kevadprognoosile on see kooskõlas valitsemissektori esmaste netokulude maksimaalse nominaalse kasvumääraga
                  13
                0,3 %, mis vastab struktuursele kohandusele 0,2 % SKPst. Kui poliitikat ei muudeta, on Küprosel üldhinnangu kohaselt 2018. aastal oht kalduda sellest nõudest mõnevõrra kõrvale. Prognoositakse, et Küpros täidab 2017. ja 2018. aastal võlareeglit. Üldiselt on nõukogu seisukohal, et Küpros peab olema valmis võtma 2018. aastal nõuete täitmiseks täiendavaid meetmeid.

               (8)Valitsemissektori võlg on langusteel, kuid selle jätkusuutlikkusega on seotud riskid. Prognoositakse, et hulk hiljutisi eelarvemeetmeid ja viivitused oluliste struktuurireformide rakendamisel viivad struktuurse eelarvepositsiooni halvenemiseni ning esineb oht, et majanduskasvu soodustavate avaliku sektori investeeringute ulatus väheneb.

               (9)Ehkki palgad Küprose avalikus sektoris on (protsendina SKPst) euroala kõrgeimate seas, töötab sektor endiselt ebatõhusalt. Makromajandusliku kohandamisprogrammi raames töötati selle küsimuse lahendamiseks välja hulk reforme ja lepiti nendes kokku sotsiaalpartneritega. Reformide hulka kuulusid siduva ja alalise mehhanismi kehtestamine riigiteenistujate palgatõusu piiramiseks ning avaliku halduse põhjalik ümberkujundamine. Nende seadusandlike reformide vastuvõtmine ei ole aga lihtne, eriti pärast seda, kui 2016. aasta detsembris esindajatekojas nende vastu hääletati. Kuni avaliku sektori palgatõusu piiramise mehhanismi ei ole siduval kujul vastu võetud, rakendatakse seda kollektiivlepingute alusel ja kohaldatakse kuni 2018. aastani.

               (10)Ette on võetud mõned reformid, et võidelda korruptsiooniga. Viimaste saavutuste hulka kuuluvad reform riigihangete professionaalsemaks muutmiseks kohalikul tasandil ja 2015. aasta detsembris vastu võetud erakondade rahastamise seadus. 2016. aastal võeti vastu põhiseaduse muudatus, mis võimaldab riigiametnikel vara deklareerida. Ent korruptsioonivastase võitluse kooskõlastusasutusel ei ole piisavalt töötajaid ja puuduseid riigiteenistujate distsiplinaarkorras karistamises ei ole kõrvaldatud.

               (11)Küprosel on jätkuvalt suuri probleeme ka seoses kohtusüsteemi toimimisega. Ebatõhusad kohtumenetlused ja piiratud suutlikkus põhjustavad märkimisväärseid viivitusi kohtuasjade menetlemisel. See omakorda kahjustab ettevõtluskeskkonda ning eeskätt uue sundtäitmise ja maksejõuetuse raamistiku toimimist. Raamistik kehtestati selleks, et aidata vähendada jätkusuutmatuid võlgasid erasektoris, ning sellega on ette nähtud stiimulid pankadele ja võlgnikele võla restruktureerimise lahenduste leidmiseks. Nende vahendite tulemuslikku kasutamist takistavad aga sellised põhjused, nagu juba eespool nimetatud ebatõhus kohtusüsteem, vähene haldussuutlikkus ja asjaolu, et võlgnikud ei ole menetlustest teadlikud. Omandiõigust tõendavate dokumentide välja- ja üleandmisel esineb endiselt märkimisväärseid viivitusi ja kuhjumisi. Need tegurid töötavad vastu võlgade vähendamise pingutustele ja pidurdavad eluasemeturu elavnemist.

               (12)Viivislaenude hulk on vähenemas, kuid see on endiselt väga suur ning takistab pangandussektori nõuetekohast toimimist ja mõjutab laenupakkumist reaalmajandusele. Pangad ei täida Küprose keskpangaga kokku lepitud laenude restruktureerimise eesmärke, mis osutab vajadusele eesmärkide süsteemi laiendada ning muuta see tõhusamaks ja siduvamaks, eeskätt kehtestades julged viivislaenude vähendamise eesmärgid, mis oleksid kooskõlas pankade viivislaenude vähendamise strateegiatega. Korduvate makseviivituste määr püsib kõrge, mis viitab sellele, et laenude restruktureerimise lahendustes võib olla puuduseid. Riskidevastase kaitse tase on tõusnud, kui jääb allapoole euroala keskmist, mistõttu on veelgi olulisem tagada, et tagatiste hindamised on usaldusväärsed ja toetavad asjakohast kaitset riskide vastu. Laenude järelturu ja laenude väärtpaberistamise raamistiku puudumine piirab võimalusi finantsvõimenduse kiiremaks vähendamiseks ja viivislaenude eemaldamiseks pankade bilansist, mis tähendab, et vaja on täiendavaid regulatiivseid ja seadusandlikke meetmeid, et pankade bilansihalduse hõlbustamiseks oleksid olemas kõik vajalikud vahendid. Lisaks sellele on kindlustus- ja pensionifondide järelevalve juhtimine ja haldussuutlikkus jätkuvalt nõrgad, mis ohustab finantsstabiilsust.

               (13)Küprose majandus elavneb. Ent potentsiaalne majanduskasv jääb tagasihoidlikuks, sest seda hoiavad tagasi struktuurireformide ebapiisav rakendamine, kitsaskohad investeerimises ja puudujäägid ettevõtluskeskkonnas. Majanduskasvu tegevuskavas esitatud majanduskasvu soodustavaid algatusi rakendatakse ellu, kuigi üpris aeglaselt. Seadusandlik ettepanek strateegiliste investeeringute ligimeelitamiseks ja hõlbustamiseks ei ole jõudnud kaugemale eelnõu staadiumist. Valitsus töötab selle nimel, et parandada keskmise suurusega ja väike-ettevõtjate juurdepääsu rahastamisele. Riiklikus reformikavas on märgitud, et selle kiireloomulise küsimuse lahendamiseks on käivitatud paar uut algatust. Enamik nendest uutest rahastuse kättesaadavust käsitlevatest algatustest on aga alles algstaadiumis. Erastamisele, mille eesmärk on meelitada ligi tootlikkust suurendavaid välisinvesteeringuid, on poliitiline vastuseis ja paljudel juhtudel on see peatunud. Energeetikasektori reform võib olla ka oluline tegur konkurentsivõime suurendamisel, ent selle rakendamisel on esinenud viivitusi. Eeskätt on need seotud Küprose energiaameti omandisuhete eraldamisega ja uue elektrituru loomisega, mille eelduseks on põhivõrguettevõtja tegeliku sõltumatuse tagamine.

               (14)Töötuse tase on langemas, kuid püsib kõrge eelkõige noorte ja pikaajaliste töötute hulgas. Plaane suurendada riiklikes tööturuasutustes nõustajate arvu ja parandada nende spetsialiseerumist ei ole veel ellu viidud. Lisaks sellele võetakse lisanõustajad tööle tõenäoliselt ajutiste lepingutega, mis ei lahenda probleemi struktuurselt. Selle tulemusena ei ole asutustel endiselt piisavalt suutlikkust tööotsijate vajaduste rahuldamiseks, eriti selliste tööotsijate puhul, kellel on raskusi tööturule integreerumisega, ja nende aktiveerimiseks vajalike teavitusmeetmete võtmiseks. Aktiivsete tööturuprogrammide ja sissetulekutoetuste mõju vähendab kvaliteedihindamise ja järelmeetmete puudulikkus.

               (15)Küprose kulutused haridusele on ELi keskmisest suuremad. Kuid haridustulemused on kehvad ja on eelmiste aastatega võrreldes isegi halvenenud. 2015. aastal olid Küprose tulemused rahvusvahelise õpilaste hindamise programmi (PISA) testides matemaatika, loodusteaduste ja lugemise põhioskustes ELi nõrgimate hulgas. Kuigi hiljuti võetud meetmed, nagu näiteks parem süsteem õpetajate töölemääramiseks ja koolide õppekavade nüüdisajastamine, on esimesed sammud õiges suunas, aitaks kavandatud reformide lõpuleviimiseks, sealhulgas õpetajate hindamise reformiks vajalike lisameetmete võtmine olukorda oluliselt parandada.

               (16)Olukorraga, kus inimeste oskused ei vasta tööturu vajadustele, ei tegeleta ja see mõjutab pika-ajalise jätkusuutliku majanduskasvu väljavaateid. Kutsekeskharidus ja -koolitus ei ole populaarsed ning kõrgharidus ei vasta eriti tööturu vajadustele, mille tulemusena töötab suur hulk kolmanda taseme haridusega inimesi töökohtadel, kus töötamiseks ei ole tingimata vaja kolmanda taseme haridust.

               (17)Küprose tervishoiusektoris puudub endiselt üldine tervisekindlustus ja selle toimimine on ebatõhus. See piirab juurdepääsu piisavatele ja tõhusatele tervishoiuteenustele. Selleks et tervishoiusektori suutlikkust ja kulutõhusust parandada, on äärmiselt oluline võtta vastu õigusakt, mille eesmärk on luua riiklik tervishoiusüsteem ja tagada riiklikele haiglatele suurem sõltumatus, kuid see seisab parlamendi taga.

               (18)Komisjon on Küprose majanduspoliitikat Euroopa poolaasta raames põhjalikult analüüsinud ja avaldanud tulemused Küprose 2017. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Küprosele esitatud soovituste järelmeetmeid. Arvesse ei ole võetud mitte üksnes nende asjakohasust Küprose eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka vastavust ELi õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda tulevastesse riiklikesse otsustesse ELi tasandi panus ja tugevdada nii ELi üldist majandusjuhtimist.

               (19)Kõnealust hindamist arvesse võttes on nõukogu stabiilsusprogrammiga tutvunud ja tema arvamus
                  14
                kajastub eelkõige soovituses 1,

               (20)Nõukogu on komisjoni põhjalikust analüüsist ja kõnealusest hindamisest lähtudes riikliku reformikava ja stabiilsusprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel antud nõukogu soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1–4,

               SOOVITAB Küprosel võtta 2017.–2018. aastal järgmisi meetmeid.

               1.Täita oma eelarvepoliitikas stabiilsuse ja kasvu pakti ennetava osa nõudeid, mis eeldab, et 2018. aastal peetakse kinni keskpika perioodi eelarve-eesmärgist. Võtta 2017. aasta lõpuks vastu olulised seadusandlikud reformid, mille eesmärk on suurendada avaliku sektori tõhusust ja mis käsitlevad eeskätt avaliku halduse toimimist, riigi omandis olevate üksuste juhtimist ja kohalikke omavalitsusi.

               2.Suurendada kohtusüsteemi tõhusust, nüüdisajastades tsiviilkohtumenetlusi, rakendades asjakohaseid infosüsteeme ja parandades kohtute spetsialiseerumist. Võtta lisameetmeid, et kõrvaldada maksejõuetuse ja sundtäitmise raamistike rakendamist segavad takistused ning tagada omandiõigust tõendavate dokumentide väljaandmise ja kinnisvaraga seotud õiguste üleandmise usaldusväärsete ja kiirete süsteemide olemasolu.

               3.Kiirendada viivislaenude vähendamist, seades pankadele selles valdkonnas kvantitatiivsed ja tähtajalised eesmärgid ning tagades tagatiste täpse hindamise riskivastase kaitse eesmärgil. Luua tingimused toimiva viivislaenude järelturu tekkeks. Integreerida ja tugevdada kindlustus- ja pensionifondide järelevalvet.

               4.Kiirendada majanduskasvu tegevuskava rakendamist, keskendudes eeskätt strateegiliste investeeringute kiiremale menetlemisele ja rahastamisele juurdepääsu parandamisele ning asuda 2017. aasta lõpuks taas rakendama erastamiskava. Eraldada Küprose energiaameti omandisuhted 2017. aasta lõpuks.

               5.Kiirendada reforme, mille eesmärk on riiklike tööturuasutuste suutlikkuse suurendamine ja aktiivse tööturupoliitika elluviimine kvaliteetsemal viisil. Viia lõpule haridussüsteemi reform, et muuta see paremini vastavaks tööturu vajadustele ja parandada tulemusi, sealhulgas õpetajate hindamisel. Võtta 2017. aasta lõpuks vastu haiglareformi ja üldist tervisekindlustust käsitlevad õigusaktid.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)
                  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

                     (3)
                  COM(2017) 512 final.

                     (4)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 ja P8_ TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM(2016) 725 final.

                     (6)
                  COM(2016) 728 final.

                     (7)
                  ELT C 92, 24.3.2017, lk 1.

                     (8)
                  SWD(2017) 78 final.

                     (9)
                  COM(2017) 90 final.

                     (10)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1303/2013 (millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320)) artikkel 23.

                     (11)
                  COM(2014) 494 final.

                     (12)
                  Tsükliliselt kohandatud eelarvepositsioon, mille komisjon on arvutanud ümber ühiselt kokkulepitud metoodikat kasutades, pärast ühekordsete ja ajutiste meetmete arvessevõtmist.

                     (13)
                  Valitsemissektori netokulud saadakse, kui valitsemissektori kogukuludest arvatakse maha intressikulud, liidu programmidele tehtavad kulutused, mis korvatakse täielikult liidu fondide tuludest, ja kaalutlusõigusevälised muudatused töötuskindlustushüvitise kuludes. Valitsemissektori rahastatud kapitali kogumahutused põhivarasse on jaotatud 4 aasta peale. Kaalutlusõigusel põhinevad tulumeetmed või õigusaktide kohane tulude suurendamine arvatakse sisse. Ühekordsed tulu- ja kulumeetmed arvatakse välja.

                     (14)
                  Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,22.5.2017
            COM(2017) 515 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Luksemburgi 2017. aasta riiklikku reformikavaja esitatakse nõukogu arvamus Luksemburgi 2017. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Luksemburgi 2017. aasta riiklikku reformikava

                  ja esitatakse nõukogu arvamus Luksemburgi 2017. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 5 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust
                  2
               ,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,
                  3

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)16. novembril 2016 võttis komisjon vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi,
                  4
                mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2017) algust. Euroopa Ülemkogu kiitis 9.–10. märtsil 2017 heaks iga-aastases majanduskasvu analüüsis esitatud prioriteedid. 16. novembril 2016 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande,
                  5
                milles ei nimetatud Luksemburgi ühe liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal päeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta. Euroopa Ülemkogu kiitis kõnealuse soovituse heaks 9.–10. märtsil 2017 ja nõukogu võttis selle vastu 21. märtsil 2017
                  6
               .

               (2)Kuna Luksemburgi rahaühik on euro ning majandus- ja rahaliidu riigid on üksteisega tihedalt seotud, peaks Luksemburg tagama talle esitatud 2. soovituses kajastuva euroala soovituse täieliku ja õigeaegse täitmise.

               (3)2017. aasta aruanne Luksemburgi kohta
                  7
                avaldati 22. veebruaril 2017. Selles hinnati Luksemburgi edusamme nõukogu poolt 12. juulil 2016 vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel ja strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel ning varasematel aastatel esitatud soovituste järelmeetmeid.

               (4)28. aprillil 2017 esitas Luksemburg nii oma 2017. aasta riikliku reformikava kui ka 2017. aasta stabiilsusprogrammi. Et võtta arvesse kõnealuste programmide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (5)Asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi on võetud arvesse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest 2014.–2020. aastal rahastatavates riiklikes programmides. Nagu on nähtud ette kõnealuseid fonde reguleeriva õigusaktiga,
                  8
                võib komisjon liikmesriigilt nõuda, et see vaataks läbi oma asjaomased Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest rahastatavad programmid ja muudaks neid, kui see on vajalik riigipõhiste soovituste rakendamise toetamiseks. Komisjon on esitanud täiendavad suunised nende normide kohaldamiseks
                  9
               .

               (6)Luksemburgi suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa. 2017. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt on valitsusel kavas 2017. aastal vähendada valitsemissektori nominaalset eelarveülejääki 1,6 %-lt SKPst 2016. aastal 0,2 %-ni SKPst 2017. aastal ja suurendada seda järk-järgult 2021. aastaks 1,2 %-ni SKPst. Keskpika perioodi eelarve-eesmärk (struktuurne puudujääk 0,5 % SKPst) täidetakse kogu programmiperioodi kestel varuga. Stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse jääma märkimisväärselt allapoole aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 60 % SKP-st. Neid eelarveprognoose toetav makromajanduslik stsenaarium on usutav, välja arvatud 2018. aastal, kui see on märkimisväärselt optimistlik, ja 2021. aastal, kui see on märkimisväärselt ettevaatlik. Komisjoni 2017. aasta kevadprognoosi põhjal peaks struktuurne eelarvepositsioon olema 2017. aastal ülejäägis 0,4 % SKPst ja 2018. aastal ülejäägis 0,1 % SKPst ning üldiselt kooskõlas stabiilsusprogrammiga ja keskpika perioodi eelarve-eesmärki ületama. Üldiselt on nõukogu prognooside põhjal seisukohal, et Luksemburg täidab 2017. ja 2018. aastal stabiilsuse ja kasvu pakti nõuded.

               (7)Võttes arvesse vananemisega seotud kulude prognoositavat suurenemist, tekitab eelarve pikaajaline jätkusuutlikkus endiselt muret. 2012. aasta pensionireformi kohaselt tuleks pensionisüsteemi jätkusuutlikkust jälgida ja hinnata iga 5 aasta järel alates reformi vastuvõtmisest. Valitsus algatas esimese hindamise juba 2016. aastal. Kuigi hindamise tulemustest ilmnes, et pensionisüsteemi puhul on ülejääk endiselt suur ning see võimaldas koguda arvestatava pensionireservi, prognoositakse alates 2023. aastast pensionisüsteemi saldo muutumist negatiivseks. Viimaste muudetud Eurostati rahvastikuprognooside kohaselt ei ole rahvastiku prognoositud kasv nii suur, kui varem arvati. See mõjutab sõltuvusmäära, mis suureneb arvatust kiiremini ning toob kaasa suuremad prognoositavad riiklikud kulutused pensionidele. Edasiminekut ei ole toimunud varemalt nõukogu antud soovituse osas siduda seadusjärgne pensioniiga oodatava elueaga. Luksemburg on ainus liikmesriik, kus seadusjärgset pensioniiga ei ole 2013.–2060. aastal kavas tõsta. Luksemburgis on ülalpeetava elanikkonna osakaalu prognoositav kasv 2060. aastaks liidu suurim. Luksemburg on ennetähtaegselt pensionile jäämise osas teinud vähe edusamme. 2015. aasta juulis esitati parlamendile seaduseelnõu ennetähtaegselt pensionile jäämise kavade muutmiseks, kuid seda ei ole veel heaks kiidetud. Üldiselt on ennetähtaegselt pensionile jäämine väga levinud ning stiimulid kauem töötamiseks endiselt piiratud. Pärast demograafiliste väljavaadete läbivaatamist seisab Luksemburg silmitsi uute riskidega seoses pikaajalise hoolduse kulutustega. Nende tase osakaaluna SKPst on juba praegu liikmesriikide üks kõrgemaid ning 2060. aastaks prognoositakse nende suurenemist 1,5 %-lt 3,2 %-le SKPst (mis ületab praeguse taseme rohkem kui kaks korda). Pikaajalise hoolduse kindlustust käsitlev reformikava on endiselt parlamendis arutamisel.

               (8)Luksemburgi ametiasutused teostasid ulatusliku maksureformi, mis jõustus jaanuaris 2017. Nimetatud reformiga kehtestati muudatused peamiselt otsese maksustamise valdkonnas nii üksikisikute kui ka ettevõtete puhul, eesmärgiga vähendada järk-järgult äriühingu tulumaksumäära (konkurentsi suurendamiseks) ning muuta üksikisiku tulumaks astmelisemaks (õigluse suurendamiseks). Samas on oht, et teatavate maksukulude suurenemine kahandab maksubaasi. Maksutulude prognoositavuse parandamiseks on võimalik maksubaasi veelgi laiendada. Seda on võimalik saavutada eelkõige kehtiva madala kinnisvaramaksu läbivaatamisega ning alternatiivsete allikate ulatuslikuma kasutamisega. See võiks hõlmata suuremat sidusust keskkonnamaksude ja majanduse mitmekesistamise eesmärkide vahel.

               (9)Luksemburgi ametiasutused on püüdnud majandust mitmekesistada, tunnistades riske, mis kaasnevad suure sõltuvusega finantssektorist. Vähendada majanduse sõltuvust finantssektorist on keskne pikaajaline väljakutse. Selleks tuleb mitmekesistamisanalüüsi põhjal luua konkreetsed meetmed ning selgepiiriline ajakava. Võttes arvesse riigi suuri tööjõukulusid, võivad alternatiivseks majanduskasvu allikaks olla suurema lisandväärtusega töökohad. Seepärast sõltub Luksemburgi majanduse edukas mitmekesistamine suuresti sektoritest, mis on tööjõukulude taseme suhtes vähem tundlikud. Need põhinevad enamjaolt teadusuuringutel ja innovatsioonil, mis on sageli tehnoloogia- ja teadmistemahukad. Majandusarengut pärssivate investeerimis- ja innovatsioonitõkete vähendamine või kõrvaldamine päästaks valla innovatsioonipotentsiaali ja soodustaks mitmekesistamist. Kuigi avaliku sektori investeeringud on üle euroala keskmise, ei ole erainvesteeringuid piisavalt. Majanduskasvu väljavaadete seisukohast on oluline hoida investeeringud kõrgel tasemel.

               (10)Juba niigi eduka mittefinantsteenuste sektori edasine laienemine aitaks samuti majandust mitmekesistada. Äriteenuste sektoris valitsevad endiselt suured regulatiivsed takistused, eelkõige raamatupidajate, arhitektide, inseneride ja juristide puhul. Kõigil nendel ametialadel on käive väiksem nii ELi kui ka kogu majanduse keskmisest. Seega võivad piirangud neil ametialadel kahjustada ettevõtjate konkurentsivõimet Luksemburgis. Takistuste hulka kuuluvad arhitektidele reserveeritud tegevusalade lai ulatus, lihtsate ülesannete, nagu näiteks palgaarvestuse või maksudeklaratsioonide ettevalmistamise reserveerimine kõrge kvalifikatsiooniga spetsialistidele, õigusnõustamise reserveerimine juristidele ning juristidele kehtivad õigusliku vormi ja osaluse piirangud, ametite ühildamatuse eeskirjad ja multidistsiplinaarsed piirangud, mis võivad olla ebaproportsionaalsed aluspõhimõtete, näiteks kutseala sõltumatuse ja vastava järelevalvekorra seisukohalt.

               (11)Negatiivse mõju vältimiseks on vaja sihipäraseid aktiivse tööturupoliitika ja elukestva õppe programme, eelkõige eakamate töötajate jaoks, kelle tööhõive määr on endiselt üks ELi madalamaid. Nende tööalase konkurentsivõime ja tööturul osalemise parandamiseks on võetud meetmeid. Töövõimetute töötajate ümberliigitamise seadust on rakendatud alates 1. jaanuarist 2016 ning see on suurendanud selliste töötajate võimalusi jääda tööturule kauemaks. Kuid pärast sotsiaalpartneritega konsulteerimist koostatav terviklik strateegia tuleb veel esitada. Parlamendile 2014. aasta aprillis esitatud „tööea pakti“ seaduseelnõu, mille eesmärk on ergutada üle 150 töötajaga ettevõtteid eakamaid töötajaid hoidma, ei ole ikka veel vastu võetud. Sellise poliitika õnnestumiseks on endiselt vaja pakkuda eakamatele töötajatele aktiivse tööturupoliitika ja elukestva õppe kaudu võimalusi oskuste täiendamiseks. Oskustesse investeerimine on digiteerimisest täieliku kasu saamiseks ja konkurentsivõime säilitamiseks esmatähtis.

               (12)Kinnisvara vähese pakkumise probleemi leevendamiseks on vastu võetud märkimisväärne meetmete pakett, kuid selle tegelik mõju ei ole veel avaldunud. Asjaolu, et ehitamiseks ei ole võimalik kasutada selleks sobivat maad, mis on peamiselt eraomandis, tundub olevat elamispinnavarude suurendamisel üks peamisi takistusi. Piiratud elamispinna pakkumine koos suure nõudlusega on kaasa toonud elamispinnahindade pideva kasvu. See aitab selgitada kodumajapidamiste võlakoormuse suurenemist, mis tuleneb peamiselt hüpoteeklaenudest. Lisaks on hoolimata märkimisväärsetest investeeringutest transporditaristusse endiselt probleemiks ka liiklusummikud. Selle põhjuseks on suuresti ka asjaolu, piiriüleste töötajate puhul takistab naaberriikide maksupoliitika moodsate tööviiside, näiteks teletöö levikut. Nii elamispinna kui ka liikuvusega seotud probleemid lisavad majanduse mitmekesistamise ja konkurentsivõime suurendamise jõupingutustele tõenäoliselt veelgi survet. Need võivad osutuda takistuseks ka kõrge kvalifikatsiooniga töötajate tööturule meelitamisel.

               (13)Komisjon on Euroopa poolaasta raames Luksemburgi majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud tulemused Luksemburgi 2017. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Luksemburgile esitatud soovituste järelmeetmeid. Arvesse ei ole võetud üksnes nende asjakohasust Luksemburgi eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka vastavust ELi õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda tulevastesse riiklikesse otsustesse ELi tasandi panus ja tugevdada nii ELi üldist majandusjuhtimist.

               (14)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu stabiilsusprogrammiga tutvunud ja on arvamusel
                  10
               , et Luksemburg täidab stabiilsuse ja kasvu pakti nõuded,

               SOOVITAB Luksemburgil võtta 2017. ja 2018. aastal järgmisi meetmeid.

               1.Tugevdada majanduse mitmekesistamist, kaotades sealjuures takistused investeeringutele ja innovatsioonile. Kõrvaldada regulatiivsed piirangud äriteenuste sektoris.

               2.
                     Tagada pensionisüsteemi pikaajaline jätkusuutlikkus, piirata ennetähtaegset pensionile jäämist ja suurendada eakamate inimeste tööhõive määra.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)
                  COM(2017) 515 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 ja P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  ELT C 92, 24.3.2017, lk 1.

                     (7)
                  SWD(2017) 81 final.

                     (8)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1303/2013 (millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006) artikkel 23 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).

                     (9)

                        COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.