title: Komisjoni soovitus (EL) 2017/761, 26. aprill 2017, Euroopa sotsiaalõiguste samba kohta

text:
               29.4.2017

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 113/56

         KOMISJONI SOOVITUS (EL) 2017/761,
   26. aprill 2017,
   Euroopa sotsiaalõiguste samba kohta
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 292,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Euroopa Liidu lepingu artikli 3 kohaselt on liidu eesmärk edendada muu hulgas oma rahvaste hüvangut ning selles on sätestatud, et liit taotleb Euroopa säästvat arengut, mis põhineb kõrge konkurentsivõimega sotsiaalsel turumajandusel, mille eesmärk on saavutada täielik tööhõive ja sotsiaalne progress. Liit võitleb sotsiaalse tõrjutuse ja diskrimineerimise vastu ning edendab sotsiaalset õiglust ja kaitset, naiste ja meeste võrdõiguslikkust, põlvkondade solidaarsust ja lapse õiguste kaitset.

               (2)

               Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 9 kohaselt võtab liit oma poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel arvesse kõrge tööhõive taseme edendamise, piisava sotsiaalse kaitse tagamise, sotsiaalse tõrjutuse vastase võitluse ning hariduse, koolituse ja inimeste tervise kaitse kõrge tasemega seotud nõudeid.

               (3)

               Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 151 on sätestatud, et pidades silmas sotsiaalseid põhiõigusi, nagu need on määratletud 18. oktoobril 1961 Torinos allakirjutatud Euroopa sotsiaalhartas ja liidu 1989. aasta hartas töötajate sotsiaalsete põhiõiguste kohta, võtavad liit ja liikmesriigid oma eesmärgiks tööhõive edendamise ning parandatud elamis- ja töötingimused, et võimaldada nende ühtlustamist samal ajal jätkuva parandamisega, piisava sotsiaalkaitse, tööturu osapoolte dialoogi, inimressursside arendamise, pidades silmas kestvat kõrget tööhõivet ja tööturult väljatõrjumise tõkestamist.

               (4)

               Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 152 kohaselt tunnustab ja edendab liit tööturu osapoolte rolli liidu tasandil, võttes arvesse siseriiklike süsteemide mitmekesisust. Ta hõlbustab nendevahelist dialoogi ja austab nende autonoomiat.

               (5)

               Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga, mis kuulutati esmakordselt välja 7. detsembril 2000 Nice'is Euroopa Ülemkogul, kaitstakse ja edendatakse mitmeid aluspõhimõtteid, mis on olulised Euroopa sotsiaalse mudeli jaoks. Selle harta sätted on subsidiaarsuse põhimõtet arvesse võttes ette nähtud liidu institutsioonidele, organitele ja asutustele ning liikmesriikidele üksnes liidu õiguse kohaldamise korral.

               (6)

               Euroopa Liidu toimimise leping sisaldab sätteid liidu pädevuse kohta muu hulgas seoses järgmisega: töötajate vaba liikumine (artiklid 45–48), asutamisõigus (artiklid 49–55), sotsiaalpoliitika (artiklid 151–161), tööturu osapoolte vahelise dialoogi edendamine (artikkel 154), sealhulgas liidu tasandil sõlmitavad ja rakendatavad lepingud (artikkel 155), meestele ja naistele võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmine (artikkel 157), kvaliteetse hariduse ja kutseõppe arendamisele kaasa aitamine (artiklid 165 ja 166), liidu meetmed, millega täiendatakse liikmesriikide poliitikat ja edendatakse koostööd tervise valdkonnas (artikkel 168), majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus (artiklid 174–178), majanduspoliitika üldsuuniste sõnastamine ja rakendamise järelevalve (artikkel 121), tööhõivesuuniste koostamine ja rakendamise kontrollimine (artikkel 148) ning üldisemalt õigusaktide ühtlustamine (artiklid 114–117).

               (7)

               Euroopa Parlament nõudis tugevat Euroopa sotsiaalõiguste sammast, et suurendada sotsiaalõigusi ja mõjutada positiivselt inimeste elu nii lühemas kui ka keskpikas perspektiivis ning et toetada Euroopa ülesehitust 21. sajandil (1). Euroopa Ülemkogu rõhutas, et majandusliku ja sotsiaalse ebakindlusega tuleb tegeleda esmajärjekorras. Samuti tuleb luua kõigi jaoks paljutõotav tulevik, kaitsta meie eluviisi ning pakkuda noortele paremaid võimalusi (2). 27 liikmesriigi ning Euroopa Ülemkogu, Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni juhid kohustusid Rooma tegevuskavas tegema tööd sotsiaalse Euroopa nimel. See kohustus põhineb jätkusuutliku majanduskasvu põhimõttel ning majandusliku ja sotsiaalse arengu, samuti ühtekuuluvuse ja lähenemise edendamisel, austades samal ajal siseturu terviklikkust (3). Sotsiaalpartnerid kohustusid jätkuvalt panustama Euroopasse nende töötajate ja ettevõtete heaolu nimel (4).

               (8)

               Euroopa ühtse turu väljaarendamisega viimastel kümnenditel on samal ajal arendatud tugevat sotsiaalõigustikku, mille tulemusena on edendatud vaba liikumist, parandatud elu- ja töötingimusi, tehtud edusamme soolise võrdõiguslikkuse, töötervishoiu ja tööohutuse, sotsiaalkaitse ning hariduse ja koolituse valdkonnas. Euro kasutuselevõtt on andnud liidule stabiilse ühisraha, mida kasutab 340 miljonit kodanikku 19 liikmesriigis, muutes seeläbi nende igapäevaelu lihtsamaks ning kaitstes neid rahalise ebastabiilsuse eest. Liit on ka märkimisväärselt laienenud, tänu millele on suurendatud majanduslikke võimalusi ja toetatud sotsiaalset arengut kogu kontinendil.

               (9)

               Tööturul ja ühiskonnas toimuvad kiired muutused ning üleilmastumise, digirevolutsiooni, muutuva töökorralduse ja demograafilise arenguga kaasnevad uued võimalused ja probleemid. Suur ebavõrdsus, pikaajaline ja noorte töötus või põlvkondadevaheline solidaarsus on probleemsed valdkonnad, mis on liikmesriikides tihti, ehkki erineval määral sarnased.

               (10)

               Euroopa on näidanud oma otsustavust ületada majandus- ja finantskriis ning tänu otsusekindlale tegutsemisele on liidu majandus nüüd taas stabiilsem, kusjuures tööhõive tase on enneolematult kõrge ja töötus pidevalt langenud. Kriisi sotsiaalsed tagajärjed – alates noorte ja pikaajalisest töötusest kuni suhtelise vaesuseni – on kaugeleulatuvad ning nende tagajärgedega tegelemine on jätkuvalt kiireloomuline prioriteet.

               (11)

               Suures osas on Euroopa tööhõive- ja sotsiaalsed probleemid tingitud suhtelisest tagasihoidlikust majanduskasvust, mis omakorda tuleneb tööhõives osalemise ja tootlikkusega seotud kasutamata potentsiaalist. Majanduslik ja sotsiaalne areng on tihedalt seotud ning Euroopa sotsiaalõiguste samba loomine peaks olema osa ulatuslikumatest jõupingutustest, et luua jätkusuutlikum ja kaasavam majanduskasvu mudel, parandades Euroopa konkurentsivõimet ja muutes Euroopa seeläbi paremaks kohaks, kus elada, töötada ja investeerida.

               (12)

               Euroopa sotsiaalõiguste samba eesmärk on anda juhiseid heade tulemuste saavutamiseks tööhõive- ja sotsiaalvaldkonnas, et tulla toime praeguste ja tulevaste väljakutsetega, mis on otseselt suunatud inimeste põhivajaduste rahuldamiseks, ja selleks et sotsiaalõigusi paremini jõustada ja rakendada.

               (13)

               Suuremat tähelepanu tuleks pöörata tööhõive- ja sotsiaalküsimustele, et suurendada vastupanuvõimet ning tugevdada majandus- ja rahaliitu. Seepärast on Euroopa sotsiaalõiguste sammas mõeldud peamiselt euroala jaoks, kuid seda saab kohaldada kõigis liikmesriikides, kes soovivad selles osaleda.

               (14)

               Euroopa sotsiaalõiguste sambas on väljendatud põhimõtted ja õigused, et toetada õiglaseid ja hästi toimivaid tööturge ning sotsiaalhoolekande süsteeme 21. sajandi Euroopas. Sellega kinnitatakse liidu õigustikus juba kehtivaid õigusi. On lisatud uusi põhimõtteid ühiskondlikust, tehnoloogilisest ja majanduslikust arengust tingitud väljakutsetega toimetulekuks.

               (15)

               Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtteid kohaldatakse liidu kodanike ja seaduslikku elukohta omavate kolmandate riikide kodanike suhtes. Kui põhimõte käib töötajate kohta, hõlmab see kõiki töötavaid isikuid, sõltumata nende tööalasest staatusest, töötamise viisist ja kestusest.

               (16)

               Euroopa sotsiaalõiguste sammas ei takista liikmesriikidel või nende sotsiaalpartneritel kehtestamast ambitsioonikamaid sotsiaalseid standardeid. Eelkõige ei või Euroopa sotsiaalõiguste samba sätteid tõlgendada neid õigusi või põhimõtteid kitsendavate või kahjustavatena, mida asjaomastes kohaldamisvaldkondades on tunnustatud rahvusvahelise õiguse ja rahvusvaheliste lepingutega, millega on ühinenud liit või kõik liikmesriigid, sealhulgas 18. oktoobril 1961 Torinos allakirjutatud Euroopa sotsiaalharta ning asjaomased Rahvusvaheline Tööorganisatsiooni konventsioonid ja soovitused.

               (17)

               Euroopa sotsiaalõiguste samba elluviimine on liidu, selle liikmesriikide ja sotsiaalpartnerite ühine pühendumine ja vastutus. Euroopa sotsiaalõiguste sambaga sätestatud põhimõtted ja õigused tuleks rakendada nii liidu kui ka liikmesriikide tasandil nende vastavate pädevuste piires ning kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega.

               (18)

               Liidu tasandil ei tähenda Euroopa sotsiaalõiguste sammas aluslepingutes sätestatud liidu pädevuse laiendamist. Seda tuleks rakendada selle pädevuse piires.

               (19)

               Liikmesriikide tasandil austatakse Euroopa rahvaste kultuuride ja tavade mitmekesisust, samuti liikmesriikide riiklikku identiteeti ning nende riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi asutuste korraldust. Samba loomine ei mõjuta eeskätt liikmesriikide õigust kindlaks määrata oma sotsiaalkindlustussüsteemi aluspõhimõtted ega tohiks mõjutada selle süsteemi finantstasakaalu.

               (20)

               Sotsiaaldialoogil on sotsiaalõiguste tugevdamisel ning jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu edendamisel keskne roll. Kõigi tasandite sotsiaalpartneritel on otsustav osa Euroopa sotsiaalõiguste samba järgimisel ja rakendamisel, vastavalt nende sõltumatusele ja kollektiivse tegutsemise õigusele.

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

      EUROOPA SOTSIAALÕIGUSTE SAMMAS

   I PEATÜKK

      Võrdsed võimalused ja juurdepääs tööturule

   1.   Haridus, koolitus ja elukestev õpe

   Igaühel on õigus kvaliteetsele ja kaasavale haridusele, koolitusele ja elukestvale õppele, et säilitada ja omandada oskused, mis võimaldavad ühiskonnas täielikult osaleda ja aitavad suunduda edukalt tööturule.
   2.   Sooline võrdõiguslikkus

               a)

               Tuleb tagada naiste ja meeste võrdne kohtlemine ja võrdsed võimalused ning edendada neid kõigis valdkondades, sealhulgas tööturul osalemisel, seoses töötingimustega ja karjääri edendamisel.

               b)

               Naistel ja meestel on õigus saada võrdväärse töö eest võrdset tasu.

         3.   Võrdsed võimalused

   Hoolimata soost, rassilisest või etnilisest päritolust, usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest on igaühel õigus võrdsele kohtlemisele ja võrdsetele võimalustele seoses tööhõive, sotsiaalkaitse, haridusega ning juurdepääsuga kaupadele ja teenustele. Suurendatakse alaesindatud rühmade võrdseid võimalusi.
   4.   Tööhõive aktiivne toetamine

               a)

               Igaühel on õigus saada õigel ajal ja vajadustele vastavat abi, et suurendada tööhõivevõimalusi või väljavaateid töötamaks füüsilisest isikust ettevõtjana. See hõlmab õigust saada abi töö otsimisel, koolituseks ja ümberõppeks. Igaühel on õigus sotsiaalkaitset ja koolitusõigusi töökoha vahetamisel üle kanda.

               b)

               Noortel on õigus nelja kuu jooksul pärast töötuks jäämist või õpingute lõpetamist saada kvaliteetne täiendushariduse, õpipoisiõppe, praktika- või tööpakkumine.

               c)

               Töötutel on õigus saada personaalset, pidevat ja järjepidevat toetust. Pikaajalistel töötutel on õigus saada põhjalikku personaalset hindamist hiljemalt siis, kui töötuks jäämisest möödub 18 kuud.

         II PEATÜKK

      Õiglased töötingimused

   5.   Kindel ja paindlik tööhõive

               a)

               Töösuhte liigist ja kestusest hoolimata on töötajatel õigus õiglasele ja võrdsele kohtlemisele seoses töötingimustega ning juurdepääsuga sotsiaalkaitsele ja koolitusele. Soodustatakse üleminekut tähtajatutele tööhõivevormidele.

               b)

               Kooskõlas õigusaktide ja kollektiivlepingutega tagatakse tööandjatele vajalik paindlikkus majanduskeskkonnas toimuvate muutustega kiireks kohanemiseks.

               c)

               Edendatakse uuenduslikke töökorralduse vorme, mis tagavad kvaliteetsed töötingimused. Toetatakse ettevõtlust ja füüsilisest isikust ettevõtjaid. Lihtsustatakse tööalast liikuvust.

               d)

               Hoidutakse töösuhetest, mille tulemuseks on ebakindlad töötingimused, sealhulgas keelatakse ebatüüpiliste töölepingute kuritarvitamine. Katseaeg peaks olema mõistliku kestusega.

         6.   Palgad

               a)

               Töötajatel on õigus õiglasele palgale, mis võimaldab inimväärse elatustaseme.

               b)

               Tagatakse piisavad miinimumpalgad töötaja ja tema perekonna vajaduste rahuldamiseks, võttes arvesse riiklikke majandus- ja sotsiaaltingimusi, tagades samas juurdepääsu töökohtadele ja motivatsiooni otsida tööd. Hoidutakse palgavaesusest.

               c)

               Töötasud tuleb kehtestada avatult ja prognoositavalt vastavalt liikmesriikide tavadele ja austades sotsiaalpartnerite tegevusvabadust.

         7.   Teave töötingimuse kohta ja kaitse töölepingu ülesütlemise korral

               a)

               Iga töötajat teavitatakse kirjalikult enne töötamise algust töösuhtest tulenevatest õigustest ja kohustustest, sealhulgas katseajast.

               b)

               Enne töölepingu ülesütlemist tuleb töötajaid teavitada põhjustest ja näha ette mõistlik etteteatamisperiood. Neil on õigus tõhusale ja erapooletule vaidluste lahendamisele ning saada õiguskaitset, sealhulgas piisavat hüvitist, kui töölepingu ülesütlemine on põhjendamatu.

         8.   Sotsiaaldialoog ja töötajate kaasamine

               a)

               Majandus-, tööhõive- ja sotsiaalpoliitika väljatöötamisel ja rakendamisel konsulteeritakse sotsiaalpartneritega, lähtudes liikmesriikide tavadest. Neil soovitatakse pidada läbirääkimisi kollektiivlepingute üle ja sõlmida neid olulistes küsimustes, austades samas nende sõltumatust ja kollektiivse tegutsemise õigust. Vajaduse korral rakendatakse sotsiaalpartnerite vahel sõlmitud lepinguid liidus ja selle liikmesriikides.

               b)

               Töötajaid või nende esindajaid teavitatakse ja nendega konsulteeritakse õigel ajal nende jaoks olulistes küsimustes, eelkõige seoses ettevõtete ülemineku, ümberkorraldamise ja ühinemisega ning kollektiivse koondamisega.

               c)

               Toetatakse sotsiaalpartnerite suutlikkuse suurendamist sotsiaaldialoogi edendamiseks.

         9.   Töö- ja eraelu tasakaal

   Vanematel ja hoolduskohustusega inimestel on õigus piisavale puhkusele ja paindlikule töökorraldusele ning õigus saada juurdepääs hooldusteenustele. Naistel ja meestel on võrdne juurdepääs eripuhkusele, et täita oma hoolduskohustust, ning neil võimaldatakse seda kasutada tasakaalustatul viisil.
   10.   Tervislik, ohutu ja hästi kohandatud töökeskkond ning isikuandmete kaitse

               a)

               Töötajatel on õigus töötervishoiu ja -ohutuse kõrgele kaitsetasemele.

               b)

               Töötajatel on õigus nende ametioskustega kohandatud töökeskkonnale, mis võimaldab neil pikendada oma osalemist tööturul.

               c)

               Töötajatel on õigus isikuandmete kaitsele töösuhte kontekstis.

         III PEATÜKK

      Sotsiaalkaitse ja sotsiaalne kaasatus

   11.   Lapsehoid ja laste toetamine

               a)

               Lastel on õigus kvaliteetsele ja taskukohasele alusharidusele ja lapsehoiule.

               b)

               Lastel on õigus kaitsele vaesuse eest. Ebasoodsatest oludest pärit lastel on õigus erimeetmetele, et suurendada võrdseid võimalusi.

         12.   Sotsiaalkaitse

   Töösuhte liigist ja kestusest olenemata on töötajatel ja võrreldavatel tingimustel füüsilisest isikust ettevõtjatel õigus piisavale sotsiaalkaitsele.
   13.   Töötushüvitised

   Töötutel on õigus saada avalikelt tööturuasutustelt piisavat aktiveerimistoetust, et (re)integreeruda tööturule, ning saada piisavaid töötushüvitisi mõistliku aja jooksul kooskõlas nende panuse ja riiklike toetuskõlblikkuse eeskirjadega. Sellised hüvitised ei või mõjuda negatiivse stiimulina kiireks tööle naasmiseks.
   14.   Miinimumsissetulek

   Igaühel, kellel puuduvad piisavad elatusvahendid, on õigus piisavale miinimumsissetuleku toetusele, et tagada inimväärne elu kõikides eluetappides, ning saada juurdepääs kaupadele ja teenustele. Töövõimeliste inimeste puhul peaksid miinimumsissetuleku toetused olema kombineeritud tööturule (re)integreerumise stiimulitega.
   15.   Sissetulek vanas eas ja pensionid

               a)

               Pensionil olevatel töötajatel ja füüsilisest isikust ettevõtjatel on õigus saada pensioni, mis vastab nende panusele ja tagab piisava sissetuleku. Naistel ja meestel on võrdsed võimalused pensioniõiguste omandamisel.

               b)

               Kõigil eakatel on õigus inimväärikat elu võimaldavatele toimetulekuvahenditele.

         16.   Tervishoid

   Igaühele tuleb võimaldada õigeaegne juurdepääs kvaliteetsetele taskukohastele, ennetavatele ja raviteenustele.
   17.   Puudega inimeste kaasamine

   Puudega inimestel on õigus sissetulekutoetusele, mis tagab neile väärika elu, teenustele, mis võimaldavad neil osaleda tööturul ja ühiskonnaelus, ning nende vajadustele kohandatud töökeskkonnale.
   18.   Pikaajaline hooldus

   Igaühel on õigus kvaliteetsetele ja taskukohastele pikaajalise hoolduse teenustele, kaasa arvatud kodus osutatavad ja kogukonnapõhised teenused.
   19.   Eluase ja abi kodututele

               a)

               Abivajajatele tagatakse juurdepääs kvaliteetsele sotsiaalelamispinnale või eluasemetoetusele.

               b)

               Kaitsetutel isikutel on õigus saada asjakohast abi ja kaitset sunniviisilise väljatõstmise vastu.

               c)

               Kodututele tagatakse piisav peavari ja vajalikud teenused, et edendada nende sotsiaalset kaasatust.

         20.   Juurdepääs esmatähtsatele teenustele

   Igaühel on õigus saada juurdepääs kvaliteetsetele esmatähtsatele teenustele, sealhulgas vesi, kanalisatsioon, energia, transport, finantsteenused ja digitaalne kommunikatsioon. Toetatakse sellistele teenustele juurdepääsu nende inimeste puhul, kes seda vajavad.

      Brüssel, 26. aprill 2017

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Marianne THYSSEN

      (1)  Euroopa Parlamendi 19. jaanuari 2017. aasta resolutsioon Euroopa sotsiaalõiguste samba kohta (2016/2095(INI)).

      (2)  Bratislava deklaratsioon, 16. september 2016.

      (3)  Rooma deklaratsioon, 25. märts 2017.

      (4)  Tööturu osapoolte 24. märtsi 2017. aasta ühisavaldus.


title: Komisjoni soovitus (EL) 2015/914, 8. juuni 2015, Euroopa ümberasustamiskava kohta

text:
               13.6.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 148/32

         KOMISJONI SOOVITUS (EL) 2015/914,
   8. juuni 2015,
   Euroopa ümberasustamiskava kohta
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 292 neljandat lauset,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Euroopa Ülemkogu tuletas 23. aprilli 2015. aasta erakorralisel istungil meelde olukorra tõsidust Vahemerel ja teatas otsusekindlalt, et liit peab mobiliseerima kõik tema käsutuses olevad vahendid, et hoida edaspidi ära inimeste hukkumist merel ja võidelda raske humanitaarolukorra algpõhjustega. Ühtlasi kohustus Euroopa Ülemkogu looma ELi-ülese ümberasustamise esimese vabatahtliku katseprojekti, mille raames pakutaks kaitse saamise tingimustele vastavatele isikutele ümberasustamiskohti (1).

               (2)

               Euroopa Parlament esitas oma 29. aprilli 2015. aasta resolutsioonis liikmesriikidele üleskutse suurendada panust olemasolevatesse ümberasustamisprogrammidesse ning rõhutas vajadust tagada turvaline ja õiguspärane juurdepääs ELi varjupaigasüsteemile (2).

               (3)

               Praegu tegelevad liikmesriigid inimeste ümberasustamisega väga erineval määral. Ümberasustamisprogramm on vaid viieteistkümnel liikmesriigil ja kolmel assotsieerunud riigil (veel üks liikmesriik on teatanud, et alustab ümberasustamisprogrammiga), kolm liikmesriiki ja üks assotsieerunud riik on tegelenud ümberasustamisega vastavalt vajadusele ning ülejäänud ei ole ümberasustamisega üldse tegelenud.

               (4)

               2014. aastal taotleti liidus varjupaika 626 000 korral – seda on rohkem kui kunagi varem – ning liitu asustati ümber 6 380 kolmandate riikide kodanikku, kes vajasid rahvusvahelist kaitset (3). 2013. aastal ületas pagulaste, varjupaigataotlejate ja riigisiseste põgenike arv kogu maailmas esimest korda pärast II maailmasõda 50 miljoni piiri (4).

               (5)

               Justiits- ja siseküsimuste nõukogu 10. oktoobri 2014. aasta järeldustes tõdeti, et „[---] võttes arvesse rändevoogudest mõjutatud liikmesriikide tehtud jõupingutusi, peaksid kõik liikmesriigid andma oma panuse [ümberasustamise eesmärgi] õiglasele ja tasakaalustatud saavutamisele” (5).

               (6)

               13. mail 2015 esitas komisjon põhjaliku Euroopa rände tegevuskava, (6) milles määratakse muu hulgas kindlaks viivitamata võetavad meetmed, et reageerida inimlikule tragöödiale kogu Vahemere piirkonnas.

               (7)

               Tegevuskavas kutsutakse Euroopa Liitu intensiivistama ümberasustamisega seotud tegevust, et kaitset vajavad põgenikud ei jääks ebaseaduslikult üle piiri toimetajate ja inimkaubitsejate kuritegelike võrgustike meelevalda. Seega esitab komisjon käesolevas soovituses ettepaneku kogu ELi hõlmava ümberasustamiskava kohta, et pakkuda jaotamiskvoodi alusel ümberasumiseks kohta 20 000 inimesele.

               (8)

               Kui kavas otsustavad osaleda ka assotsieerunud riigid, kohandatakse vastavalt sellele iga liikmesriigi ja osaleva assotsieerunud riigi jaotamiskvooti ja eraldatud kohtade arve.

               (9)

               Võttes arvesse ümberasustamise ja ümberpaigutamise foorumi raames 25. novembril 2014 toimunud selleteemalisel kohtumisel peetud arutelusid, peaks jaotamiskvoot põhinema järgmistel komponentidel: a) riigi rahvaarv (40 % kvoodist), b) kogu SKP (40 % kvoodist), c) omal algatusel esitatud varjupaigataotluste keskmine arv ja ümberasustatud pagulaste arv miljoni elaniku kohta aastatel 2010–2014 (10 % kvoodist) ning d) töötuse määr (10 % kvoodist).

               (10)

               Kahe aasta jooksul, mil kava kohaldatakse, peaksid liikmesriigid võtma liitu vastu kokku 20 000 inimest. Vastutus selliste inimeste vastuvõtmise eest peaks langema ainult osalevatele riikidele kooskõlas asjaomaste liidu ja rahvusvaheliste õigusnormidega. See on kooskõlas Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni ja viie valitsusvälise organisatsiooni kampaaniat toetava ÜRO pagulaste ülemvoliniku üleskutsega, et Euroopa riigid peaksid võtma endale pagulaste vastuvõtmise osas ulatuslikumad kohustused jätkusuutlike ümberasustamisprogrammide kaudu.

               (11)

               Prioriteetsete piirkondade kindlakstegemisel tuleks arvesse võtta ümberkaudset olukorda ja praeguseid rändevooge, eeskätt seoseid piirkondlike arengu- ja kaitseprogrammidega Lähis-Idas ja Põhja-Aafrikas ja Aafrika Sarves.

               (12)

               Ümberasustamiskava rakendamisel tuleks appi võtta ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti ja teiste asjakohaste organite, kaasa arvatud Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti kogemused ja teadmised.

               (13)

               Tuleks võtta meetmeid, et vältida ümberasustatud isikute teisest rännet ümberasustamisriigist teistesse liikmesriikidesse või osalevatesse assotsieerunud riikidesse.

               (14)

               Komisjon plaanib eraldada kava toetamiseks aastatel 2015 ja 2016 täiendavalt 50 miljonit eurot Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 516/2014 (7) artiklis 17 sätestatud liidu ümberasustamisprogrammi alusel. Rahaliste stiimulite võimalikult optimaalseks kasutamiseks korrigeerib komisjon nimetatud programmiga ettenähtud ühekordseid makseid ja ümberasustamisprioriteete delegeeritud õigusaktiga vastavalt määruse (EL) nr 516/2014 artikli 17 lõigetele 4 ja 10. Kui assotsieerunud riigid peaksid otsustama ümberasustamiskavas osaleda, ei saa nende võetavate kohustuste kompenseerimiseks kasutada ühekordseid makseid vastavalt määrusele (EL) nr 516/2014,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

      EUROOPA ÜMBERASUSTAMISKAVA

               1.

               Komisjon soovitab liikmesriikidel asustada ümber 20 000 rahvusvahelist kaitset vajavat inimest, lähtudes käesolevas soovituses sätestatud tingimustest ja jaotamiskvoodist.

      ÜMBERASUSTAMISKAVA MÄÄRATLUS JA KOHALDAMISALA

               2.

               „Ümberasustamine” – selgelt rahvusvahelist kaitset vajavate üksikisikutest põgenike üleviimine ÜRO pagulaste ülemvoliniku taotlusel ja liikmesriigi nõusolekul kolmandast riigist sellesse liikmesriiki, et kaitsta isikuid piirilt tagasi saatmise eest ning võtta nad vastu ja tagada neile õigus liikmesriigis viibida ja muud õigused sama moodi nagu neile, kellele tagatakse rahvusvaheline kaitse.

               3.

               Euroopa ümberasustamiskava peaks hõlmama kõiki liikmesriike.

      ÜMBERASUSTAMISKAVA SISU

               4.

               Kava peaks koosnema Euroopa ühisest lubadusest pakkuda inimeste ümberasustamiseks 20 000 kohta. Kava peaks kestma kaks aastat alates soovituse vastuvõtmise kuupäevast.

               5.

               Lubatud ümberasustamiskohtade üldarv tuleks jaotada liikmesriikide vahel vastavalt lisas esitatud jaotamiskvoodile. Kui kavas otsustavad osaleda ka assotsieerunud riigid, kohandatakse jaotamiskvooti vastavalt.

               6.

               Ümberasustamise seisukohast prioriteetsete piirkondade hulka peaksid kuuluma Põhja-Aafrika, Lähis-Ida ja Aafrika Sarv ning eeskätt tuleks keskenduda riikidele, kus rakendatakse piirkondlikke arengu- ja kaitseprogramme.

               7.

               Vastutus pärast nõuetekohast arstlikku ja turvakontrolli tehtavate konkreetsete vastuvõtuotsuste eest peaks jääma liikmesriikidele ja osalevatele assotsieerunud riikidele ning ÜRO pagulaste ülemvolinik peaks vastutama ümberasustamiskandidaatide hindamise eest prioriteetsetes piirkondades ja esitama ümberasustamisettepanekud liikmesriikidele ja osalevatele assotsieerunud riikidele.

               8.

               Kui ümberasustatud isik võetakse vastu liikmesriigi või osaleva assotsieerunud riigi territooriumile, peaks see riik teostama rahvusvahelise kaitse andmise ametliku menetluse, kaasa arvatud sõrmejälgede võtmise, kiiresti ja kooskõlas kohaldatavate õigusaktidega, eeskätt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 603/2013, (8) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2011/95/EL, (9) nõukogu direktiiviga 2005/85/EÜ, (10) nõukogu direktiiviga 2003/9/EÜ (11) ning alates 20. juulist 2015 ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiividega 2013/32/EL (12) ja 2013/33/EL (13).

               9.

               Kui pärast seda menetlust annab liikmesriik ümberasustatud isikule rahvusvahelise kaitse või siseriikliku kaitse staatuse, peaks sellel isikul olema ümberasustamisliikmesriigis õigused, mis on tagatud rahvusvahelise kaitse saajatele direktiiviga 2011/95/EL, või samalaadsed õigused, mis on tagatud riigi õigusega. Kõnealuses kontekstis tuleks liidu piires vaba liikumise suhtes kohaldada samu tingimusi ja piiranguid, mida kohaldatakse teiste liikmesriikides seaduslikult elavate kolmandate riikide kodanike suhtes. Osalevate assotsieerunud riikide puhul tuleks kohaldada riikide samaväärseid õigusakte.

               10.

               Ümberasustamiskandidaate tuleks teavitada nende õigustest ja kohustustest, mis tulenevad ümberasustamiskavast ning liidu ja riikide asjaomasest varjupaigaõigusest, enne, kui nad võetakse vastu liikmesriigi või osaleva assotsieerunud riigi territooriumile; eeskätt tuleb teid teavitada sellest, millised on liidus ja/või osalevates assotsieerunud riikides edasi liikumise tagajärjed, ning et rahvusvahelise kaitse või siseriikliku kaitse staatusega kaasnevad õigused on neil ainult ümberasustamisriigis.

               11.

               Ümberasustatud isikud, kes sisenevad kas rahvusvahelise kaitse andmise ametliku menetluse ajal või pärast rahvusvahelise kaitse andmist ilma loata mõne muu liikmesriigi või osaleva assotsieerunud riigi territooriumile kui ümberasustamisriik, tuleks saata tagasi ümberasustamisriiki vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 604/2013 (14) ja direktiiviga 2008/115/EÜ (15) kehtestatud normidele.

               12.

               Tagada tuleks Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti praktiline osalus kava rakendamises; eelkõige peaks amet pakkuma erituge liikmesriikidele ja osalevatele assotsieerunud riikidele, eriti neile, kellel ei ole ümberasustamisega varasemaid kogemusi. Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet peaks jälgima kava rakendamist ning andma selle kohta korrapäraselt aru.

               13.

               Liikmesriikidel peaks olema õigus saada rahalisi eraldisi proportsionaalselt nende territooriumile ümberasustatud inimeste arvuga vastavalt määruse (EL) nr 516/2014 artiklis 17 sätestatud summadega, mida on kohandatud komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr xxx/2015 (16).

      ADRESSAADID

               14.

               Käesolev soovitus on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 8. juuni 2015

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Dimitris AVRAMOPOULOS

      (1)  Euroopa Ülemkogu 23. aprilli 2015 avalduse punkti 3 alapunkt q, EUCO 18/15.

      (2)  Euroopa Parlamendi 29. aprilli 2015. aasta resolutsiooni punktid 8 ja 10, 2015/2660(RSP).

      (3)
   Allikas: Eurostat.

      (4)
   Allikas: ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti 2013. aasta ülemaailmsete suundumuste aruanne.

      (5)  Nõukogu järeldused, milles käsitletakse meetmete võtmist rändevoogude paremaks haldamiseks, justiits- ja siseküsimuste nõukogu 10. oktoobri 2014. aasta istung.

      (6)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa rände tegevuskava”, 13.5.2015, COM(2015) 240 (final).

      (7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 516/2014, 16. aprill 2014, millega luuakse Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond, muudetakse nõukogu otsust 2008/381/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsused nr 573/2007/EÜ ja nr 575/2007/EÜ ja nõukogu otsus 2007/435/EÜ (ELT L 150, 20.5.2014, lk 168).

      (8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 603/2013, 26. juuni 2013, millega luuakse sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteem määruse (EL) nr 604/2013 (millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest) tõhusaks kohaldamiseks ning mis käsitleb liikmesriikide õiguskaitseasutuste ja Europoli taotlusi sõrmejälgede andmete võrdlemiseks Eurodac-süsteemi andmetega õiguskaitse eesmärgil ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1077/2011, millega asutatakse Euroopa amet vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks (ELT L 180, 29.6.2013, lk 1).

      (9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/95/EL, 13. detsember 2011, mis käsitleb nõudeid, millele kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad vastama, et kvalifitseeruda rahvusvahelise kaitse saajaks, ning nõudeid pagulaste või täiendava kaitse saamise kriteeriumidele vastavate isikute ühetaolisele seisundile ja antava kaitse sisule (ELT L 337, 20.12.2011, lk 9).

      (10)  Nõukogu direktiiv 2005/85/EÜ, 1. detsember 2005, liikmesriikides pagulasseisundi omistamise ja äravõtmise menetluse miinimumnõuete kohta (ELT L 326, 13.12.2005, lk 13).

      (11)  Nõukogu direktiiv 2003/9/EÜ, 27. jaanuar 2003, millega sätestatakse varjupaigataotlejate vastuvõtu miinimumnõuded (ELT L 31, 6.2.2003, lk 18).

      (12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/32/EL, 26. juuni 2013, rahvusvahelise kaitse seisundi andmise ja äravõtmise menetluse ühiste nõuete kohta (ELT L 180, 29.6.2013, lk 60).

      (13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/33/EL, 26. juuni 2013, millega sätestatakse rahvusvahelise kaitse taotlejate vastuvõtu nõuded (ELT L 180, 29.6.2013, lk 96).

      (14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 604/2013, 26. juuni 2013, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest (ELT L 180, 29.6.2013, lk 31).

      (15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta direktiivi 2008/115/EÜ (ühiste nõuete ja korra kohta liikmesriikides ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmisel) artikli 6 lõige 2 (ELT L 348, 24.12.2008, lk 98).

      (16)  Veel esitamata.

      LISA

                  Liikmesriik

                  Kvoot
                  (%)

                  Kohtade arv

                  Austria

                  2,22

                  444

                  Belgia

                  2,45

                  490

                  Bulgaaria

                  1,08

                  216

                  Horvaatia

                  1,58

                  315

                  Küpros

                  0,34

                  69

                  Tšehhi Vabariik

                  2,63

                  525

                  Taani

                  1,73

                  345

                  Eesti

                  1,63

                  326

                  Soome

                  1,46

                  293

                  Prantsusmaa

                  11,87

                  2 375

                  Saksamaa

                  15,43

                  3 086

                  Kreeka

                  1,61

                  323

                  Ungari

                  1,53

                  307

                  Iirimaa

                  1,36

                  272

                  Itaalia

                  9,94

                  1 989

                  Läti

                  1,10

                  220

                  Leedu

                  1,03

                  207

                  Luksemburg

                  0,74

                  147

                  Malta

                  0,60

                  121

                  Madalmaad

                  3,66

                  732

                  Poola

                  4,81

                  962

                  Portugal

                  3,52

                  704

                  Rumeenia

                  3,29

                  657

                  Slovakkia

                  1,60

                  319

                  Sloveenia

                  1,03

                  207

                  Hispaania

                  7,75

                  1 549

                  Rootsi

                  2,46

                  491

                  Ühendkuningriik

                  11,54

                  2 309

            Kvoot põhineb järgmistel kriteeriumidel (1)
          (2):

                  a)

                  Rahvaarv (2014. aasta näitajad, 40 % kvoodist.) See kriteerium näitab liikmesriigi suutlikkust võtta vastu teatav arv pagulasi.

                  b)

                  Kogu SKP (2013. aasta näitajad, 40 % kvoodist). See kriteerium näitab riigi absoluutset jõukust ning annab aimu majanduse suutlikkusest võtta pagulasi vastu ja neid integreerida.

                  c)

                  Omal algatusel esitatud varjupaigataotluste keskmine arv ja ümberasustatud pagulaste arv miljoni elaniku kohta aastatel 2010–2014 (10 % kvoodist). See kriteerium kajastab liikmesriikide tegevust lähiminevikus.

                  d)

                  Tööpuuduse määr (2014. aasta näitajad, 10 % kvoodist). See kriteerium annab aimu pagulaste integreerimise suutlikkusest.

         (1)  Arvutustes on kasutatud Eurostati esitatud statistilisi andmeid (8. aprilli 2015 seisuga).

         (2)  Protsendimäärad on arvutatud viie komakoha täpsusega ja ümardatud tabelis esitamiseks üles või alla kahe komakohani; inimeste arv arvutati viie komakohaga arvude põhjal täisarvudena.


title: Komisjoni soovitus, 3. mai 2007 , toidu akrüülamiidi sisalduse seire kohta (teatavaks tehtud numbri K(2007) 1873 all) (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               12.5.2007

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 123/33

      KOMISJONI SOOVITUS,
   3. mai 2007,
   toidu akrüülamiidi sisalduse seire kohta
   (teatavaks tehtud numbri K(2007) 1873 all)
   (EMPs kohaldatav tekst)
   (2007/331/EÜ)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 211 teist lõiku,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Toiduahelas olevaid saasteaineid käsitlev Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) teaduskomisjon võttis 19. aprillil 2005 vastu seisukoha, mis käsitleb akrüülamiidi sisaldust toiduainetes ja milles kinnitatakse FAO/WHO ühise lisaainete ekspertkomisjoni (JECFA) poolt 2005. aasta veebruaris läbi viidud toidu akrüülamiidi sisaldust käsitleva riskianalüüsi tulemusi. Selles analüüsis leidis JECFA, et keskmise või suure tarbimise puhul on ühendi, mis on nii genotoksiline kui ka kantserogeenne, riskinormid madalad, ja see võib ohustada inimeste tervist. Seega tuleb jätkata akrüülamiidi sisalduse vähendamist toidus.

               (2)

               Toiduainetööstus ja liikmesriigid on uurinud akrüülamiidi tekke põhjusi. Toiduainetööstus on välja töötanud vabatahtlikud meetmed, nn juhtnöörid, (1) kus esitatakse juhiseid, kuidas tootjad ja töötlejad saavad määrata kindlaks võimalused oma vastavate toodete akrüülamiidi sisalduse alandamiseks. Alates 2002. aastast on palju juba tehtud, et vähendada akrüülamiidi sisaldust töödeldud toidus.

               (3)

               On vaja koguda usaldusväärseid andmeid toidu akrüülamiidi sisalduse kohta vähemalt kolme aasta jooksul ja kogu ühenduses, et saada ülevaade akrüülamiidi sisalduse kohta neis toiduainetes, mille kohta on teada, et nende akrüülamiidi sisaldus on kõrge ja/või mis moodustavad inimeste toiduratsioonis olulise osa, seda eriti riskirühmade puhul nagu imikud ja väikelapsed.

               (4)

               On väga oluline, et kord aastas esitataks need andmed Euroopa Toiduohutusametile (EFSA), kes koostab nende andmete põhjal ühtse andmebaasi.

               (5)

               Analüüsitulemuste hindamise põhjal selgitatakse vabatahtlike meetmete tõhusus. Käesolevas soovituses esitatud seireprogrammi võib kohandada millal tahes, kui see on saadud kogemuste valgusel vajalik,

         SOOVITAB JÄRGMIST:

               1.

               Liikmesriigid kontrollivad aastatel 2007, 2008 ja 2009 I lisas loetletud toiduainete akrüülamiidi sisaldust vastavalt sama lisa sätetele.

               2.

               Liikmesriigid esitavad Euroopa Toiduohutusametile (EFSA) ühtse andmebaasi koostamiseks iga aasta 1. juuniks eelmise aasta seire tulemused koos II lisas nõutava teabega ning seal nõutaval kujul.

               3.

               Seireprogrammi raames järgivad liikmesriigid komisjoni 28. märtsi 2007. aasta määruse (EÜ) nr 333/2007 (toiduainetes esineva plii, kaadmiumi, elavhõbeda, anorgaanilise tina, 3-MCPD ja benzo(a)püreeni taseme ametlikuks kontrolliks vajalike proovivõtumeetodite ja analüüside kohta) (2) lisa B osas sätestatud proovivõtumeetodeid, et tagada proovide represantatiivsus partii suhtes.

               4.

               Liikmesriigid analüüsivad toidu akrüülamiidi sisaldust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 882/2004 (ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks) (3) III lisa punktides 1 ja 2 sätestatud nõuetele.

      Brüssel, 3. mai 2007

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Markos KYPRIANOU

      (1)  Juhtnöörides on esitatud 13 erinevat parameetrit (“Mida saab teha?”), mis on jaotatud nelja põhikategooriasse, mida toiduainete tootja saab oma toodete akrüülamiidi sisalduse vähendamiseks kasutada valikuliselt ning vastavalt oma vajadustele. Need neli põhikategooriat on põllumajanduslikud tingimused, toidu retsept, töötlemine ja lõplik valmistamine.

      (2)  ELT L 88, 29.3.2007, lk 29.

      (3)  ELT L 165, 30.4.2004, lk 1. Määrust on muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).

      I LISA
      A.   Proovivõtu kord ja kohad

                  1.

                  Toodetest tuleb proove võtta turustamise tasandil (nt selvehallides, väikestes poodides, pagariärides, friikartulite müügikohtades, restoranides), kus jälgitavus on hea, või tootmiskohas. Kui võimalik, tuleb proove võtta liikmesriigist pärit toodetelt. (1)

                  2.

                  Proovide võtmine ja analüüsimine peavad toimuma enne, kui prooviks kasutatava toiduaine säilivusaeg lõpeb.

            B.   Tooted, proovide arv ja sagedus, nõuded analüüside võtmisele

                  1.

                  Tabelis 1 esitatakse ülevaade soovitatava väikseima proovide arvu kohta, mida iga tootekategooria puhul aasta jooksul analüüsida. Liikmesriikidel soovitatakse võimaluse korral võtta rohkem proove. Proovide arvu jagunemine liikmesriigiti põhineb rahvastiku näitajatel, kusjuures väikseim proovide hulk toote ja liikmesriigi kohta on neli.

                  2.

                  Proovide arv märgib väikseimat võetud proovide arvu aastas. Kui kohaldatakse eritingimusi (nt proovide võtmine kaks korda aastas), siis on see iga tooterühma puhul eraldi täpsustatud I lisa punktis C.

                  3.

                  Kuna iga tootekategooria koosneb väga mitmest erinevate omadustega tootest, tuleb täiendavat teavet esitada iga toote kohta, millest proov võetakse (vt I lisa punkt C). Et jälgida aja jooksul toimuvaid muutusi, on oluline, et samade omadustega toodetest (sama sorti leib, sama kaubamärk jne) võetakse võimaluse korral proove igal aastal. Kui friikartulitest võetakse proove väikestes poodides, tuleks võimaluse korral valida proovi võtmiseks igal aastal samad poed.

                  4.

                  Kui samade omadustega toodete puhul saadakse korduvalt tulemusi alla mõõtmispiiri, võib toote asendada mõne teise tootega, tingimusel et uus toode kuulub samasse tootekategooriasse ja esitatakse toote kirjeldus.

                  5.

                  Et tagada analüüsitulemuste võrreldavus tuleb valida meetodid, mille puhul on võimalik saavutada mõõtmispiiriks 30 μg/kg (intensiivseim ioon/ioon üleminek) leiva ja imikutoidu puhul ning 50 μg/kg kartulitoodete, muude teraviljatoodete, kohvi ja teiste toodete puhul. Tulemused esitatakse saagisega parandatult.
                  Tabel 1
                  Väikseim proovide arv tootekategooria kohta

                              Riik, kus toodet müüakse

                              Friikartulid, mida müüakse kohapeal söömiseks (1)

                              Kartulikrõpsud (2)

                              Eeltöödeldud friikartulid/kartulitooted kodus valmistamiseks (3)

                              Leib (4)

                              Hommikusöögihelbed (5)

                              Küpsised, sh väikelastele mõeldud küpsised (6)

                              Röstitud kohv (7)

                              Imikute purgitoidud (8)

                              Töödeldud teraviljal põhinevad imikutoidud (9)

                              Muud tooted (10)

                              Kokku

                              AT

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              8

                              44

                              BE

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              8

                              44

                              CY

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              40

                              CZ

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              8

                              44

                              DE

                              24

                              24

                              24

                              24

                              24

                              24

                              24

                              24

                              24

                              14

                              230

                              DK

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              8

                              44

                              ES

                              14

                              14

                              14

                              14

                              14

                              14

                              14

                              14

                              14

                              14

                              140

                              EE

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              40

                              GR

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              8

                              44

                              FR

                              20

                              20

                              20

                              20

                              20

                              20

                              20

                              20

                              20

                              14

                              194

                              FI

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              8

                              44

                              HU

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              8

                              44

                              IT

                              20

                              20

                              20

                              20

                              20

                              20

                              20

                              20

                              20

                              14

                              194

                              IE

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              8

                              44

                              LU

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              40

                              LT

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              40

                              LV

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              40

                              MT

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              40

                              NL

                              6

                              6

                              6

                              6

                              6

                              6

                              6

                              6

                              6

                              8

                              62

                              PT

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              8

                              44

                              PL

                              14

                              14

                              14

                              14

                              14

                              14

                              14

                              14

                              14

                              14

                              140

                              SE

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              8

                              44

                              SI

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              40

                              SK

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              8

                              44

                              UK

                              20

                              20

                              20

                              20

                              20

                              20

                              20

                              20

                              20

                              14

                              194

                              BG

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              4

                              8

                              44

                              RO

                              8

                              8

                              8

                              8

                              8

                              8

                              8

                              8

                              8

                              8

                              80

                              Kokku

                              202

                              202

                              202

                              202

                              202

                              202

                              202

                              202

                              202

                              224

                              2 042

            C.   Minimaalne esitatav lisateave iga toote kohta
      Minimaalset lisateavet, mida tuleb esitada iga toote kohta, millest on proov võetud, on kirjeldatud punktides 1–10. Liikmesriikidel soovitatakse esitada üksikasjalikumat teavet.

            1.
            Friikartulid, mida müüakse kohapeal söömiseks: proove võetakse kaks korda aastas, märtsis ja novembris, (2) nii et proovide koguarv vastab tabelis määratletule. Valmistoidu proove tuleb võtta väikestes müügikioskites, kiirtoidukohtades ja restoranides. Kui vähegi võimalik, tuleb proove võtta igal aastal samades kohtades.
      Esitatav täpsem teave: kas lähteaine on toores kartul või poolfabrikaat, kas on lisatud muid koostisaineid.

            2.
            Kartulikrõpsud: proove võetakse kaks korda aastas, märtsis ja novembris (2) nii et proovide koguarv vastab tabelis määratletule.
      Esitatav täpsem teave: kas lähteaine on toores kartul või poolfabrikaat, kas on lisatud muid koostisaineid, lõhna- või maitseaineid või lisaaineid.

            3.
            Eeltöödeldud friikartulid/kartulitooted kodus valmistamiseks: kaasa arvatud külmutatud tooted. Proove võetakse kaks korda aastas, märtsis ja novembris, (2) nii et proovide koguarv vastab tabelis määratletule. Proovi analüüs tuleb läbi viia pärast toote valmimist (pärast frittimist, praadimist jne). Valmistamine peab toimuma laboris vastavalt toote etiketil märgitud juhistele. Esitatav täpsem teave: kas lähteaine on toores kartul või poolfabrikaat, kas on lisatud muid koostisaineid, kas toodet müüdi värskelt või külmutatult, milliseid juhistele vastavaid valmistamistingimusi kasutati.

            4.
            Leib Esitatav täpsem teave: värske leib või näkileib, kiudaine sisaldus, teravilja liik, kääritatud või mitte, kääritamise viis (nt pärmiga), muud koostisained. Proovi võtmiseks valitavate leibade sortiment peaks peegeldama vastava riigi toitumisharjumusi.

            5.
            Hommikusöögihelbed: välja arvatud müsli ja pudrud. Esitatav täpsem teave: teravilja liik, muud koostisained (nt suhkur, pähklid, mesi, šokolaad).

            6.
            Küpsised, sh väikelastele mõeldud küpsised: Esitatav täpsem teave: pehmed või kõvad, tavatarbijatele või diabeetikutele, koostise täielik loetelu.

            7.
            Röstitud kohv: Esitatav täpsem teave: röstimisaste (nt keskmine, tume), ubade liik, kui on teada, müüdud jahvatatuna või ubadena.

            8.
            Imikute purgitoidud: Proovid tuleks võtta kartulilt, juurviljalt või teravilja sisaldavatest toitudest. Esitatav täpsem teave: koostis.

            9.
            Töödeldud teraviljal põhinevad imikutoidud: analüüsitakse sellisena nagu müüakse.
      Esitatav täpsem teave: teravilja liik, muud koostisained.

            10.
            Muud tooted Siia kategooriasse kuuluvad kartulitooted, teraviljatooted, kohvitooted, kakaotooted ja väikelaste toidud, mida ei ole nimetatud eespool esitatud kategooriates (nt praekartulid, piparkoogid, kohviasendajad). Proovid tuleks võtta liikmesriigi toitumisharjumusi arvestades. Mõnel juhul tuleb proovid võtta pärast toidu vastavalt juhistele valmistamist. Sellisel juhul tuleb kirjeldada valmistamise tingimusi.
      Esitatav täpne teave: toote üksikasjalik kirjeldus (nt peamised koostisained), toidu valmistamiseks kasutatud tingimused vastavalt juhistele.

         (1)  Erandjuhtudel võib konkreetne toode olla müügil ainult kolmandast riigist imporditud tootena. Sel juhul võib võtta proove imporditud tootelt.

         (2)  Kui toit on valmistatud eeltöödeldud kartulitest, ei ole proove kaks korda aastas vaja võtta.

      II LISA
      A.   Aruande vorm

      B.   Selgitavad märkused aruande vormi kohta
      Andmeid esitav riik: liikmesriik, kus seire toimus.
      Aasta: proovi võtmise aasta.
      Proovi kood: proovi laboratoorne tunnuskood.
      Tootekategooria nr: Tootekategooria number vastavalt I lisa tabelile 1 (märkida numbritega 1–10, nt friikartulite puhul “1”, kartulikrõpsude puhul “2” jne).
      Toote nimetus: märkida toote nimetus inglise keeles ja originaalkeeles.
      Toote kirjeldus: Toote lühikirjelduses tuleb esitada vähemalt I lisa punktis C nõutud teave.
      Tootja: tootja nimi, kui see on teada.
      Tootjariik: (kui see on teada). Tootjariigi märkimisel kasutada riigi ISO-koodi (ISO-koodid on esitatud I lisa tabeli 1 esimeses tulbas). I lisa punkti A kohaselt peaks toode, millest proov võetakse, olema võimaluse korral pärit ühest liikmesriigist (vt I lisa joonealune märkus 1).
      “Parim enne” kuupäev: nagu toote etiketil märgitud. Kuupäev esitada kujul: pp/kk/aa.
      Tootmise kuupäev: võimaluse korral nagu toote etiketil märgitud. Kuupäev esitada kujul: pp/kk/aa.
      Proovivõtu kuupäev: kuupäev, millal proov võeti. Kuupäev esitada kujul: pp/kk/aa.
      Proovivõtukoht: koht, kus proovid koguti; nt selvehall, väike kauplus, pagariäri, kiirtoidukett jne.
      Pakendi kaal: Kui toode on pakendis, siis võimaluse korral pakendi kaal, millest valim võeti (grammides).
      Proovi mass: lähteproovi mass (grammides).
      Valmistamistingimused: valmistamistingimusi tuleb kirjeldada eeltöödeldud friikartulite või muude kartulitoodete puhul, mida valmistatakse kodus (tootekategooria 3), millest võetakse proov ja mida analüüsitakse pärast valmistamist. Tuleb järgida etiketil märgitud valmistamisjuhiseid ja neid siin lahtris kirjeldada. Sama võib kehtida ka mõnede “muude toodete” (tootekategooria 10) puhul.
      Analüüsi kuupäev: kui proov homogeniseeriti ja varuti enne analüüsimist, tuleb märkida kuupäev, millal analüüsi tegemine tegelikult algas. Sellisel juhul tuleb märkida ka säilitamistingimused.
      Akrediteeritud meetod: palun märkida, olenevalt sellest kas analüüsitulemused saadi EN ISO 17025 standardi põhjal akrediteeritud meetodiga või ei, vastavalt “ei” või “jah”.
      Analüüsimeetod: palun märkida, missugust analüüsimeetodit kasutati (GC-MS derivaatide saamisega, GC-MS derivaatideta; LC-MS-MS või muud) ning kirjeldada lühidalt proovi valmistamist (nt puhastamise protseduur jne).
      Pädevuskatse andmed: palun esitada teave pädevuskatse korraldaja, kava numbri, hindamisringi numbri, maatriksi ja z-väärtuse (1) kohta järgmisel kujul: korraldaja/kava/hindamisring/maatriks/z-väärtus. (Näide: FAPAS/30/6/näkileib/1,6).
      Akrüülamiidi sisaldus: μg/kg-s saagisega parandatult.
      Avastamiskünnis: μg/kg-s.
      Mõõtmispiir: μg/kg-s.
      Mõõtemääramatus: võimaluse korral esitada palun teave mõõtemääramatuse kohta (määramatuse ulatus esitada protsentides).

         (1)  Palun arvestada, et z-võlgnevusi kasutatakse ainult andmete kvaliteedi hindamiseks. Need on konfidentsiaalsed.


Tähtis õiguslik teade

|

52005SC0145

Soovitus: Nõukogu arvamus kooskõlas nõukogu 7 juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 kolmanda lõikega Saksamaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2004–2008  /* SEK/2005/0145 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 2.2.2005SEK(2005) 145 lõplikSoovitus:NÕUKOGU ARVAMUSkooskõlas nõukogu 7 juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 kolmanda lõikega Saksamaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2004–2008(komisjoni esitatud)SELETUSKIRINõukogu määruses (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta[1] on sätestatud, et ühisraha kasutusele võtnud liikmesriigid peavad esitama nõukogule ja komisjonile stabiilsusprogrammid 1. märtsiks 1999. Vastavalt selle määruse artiklile 5 pidi nõukogu kontrollima iga stabiilsusprogrammi komisjoni ja asutamislepingu artikli 114 alusel moodustatud komitee (majandus- ja rahanduskomitee) koostatud hinnangute alusel. Olles programmi kontrollinud, esitas nõukogu arvamuse komisjoni soovituse alusel ja pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega. Selle määruse kohaselt peavad liikmesriigid esitama igal aastal ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mida võib nõukogu samuti kontrollida sama menetluse kohaselt.Komisjon algatas Saksamaa suhtes ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse 19. novembril 2002 ja nõukogu tegi 21. jaanuaril 2003. aastal otsuse, et Saksamaal on ülemäärane eelarvepuudujääk. Samaaegselt soovitas nõukogu Saksamaal ülemäärase puudujäägi likvideerida hiljemalt 2004. aasta lõpuks. Lähtudes nõukogu 25. novembri 2003. aasta järeldustest ja Euroopa Ühenduste Kohtu 13. juuli 2004. aasta otsusest, leidis komisjon oma 14. detsembri 2004. aasta teatises[2] nõukogule, et ülemäärase puudujäägi korrigeerimiseks oleks asjaomane tähtaeg 2005. aasta. Samuti leidis komisjon, et Saksamaa võetud meetmed tundusid olevat üldjoontes kooskõlas nõudega korrigeerida ülemäärane puudujääk 2005. aastaks ning et hetkel pole ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames lisasamme vaja astuda. Komisjon märkis siiski, et kui hiljem ilmneb, et kavandatud korrigeerimismeetmeid ei ole rakendatud, soovitab komisjon nõukogul tõhustada eelarvealast järelevalvet ja võtta vajalikke meetmeid vastavalt asutamislepingule ning stabiilsuse ja kasvu paktile. See seisukoht leidis kinnitust 18. jaanuari 2005. aasta majandus- ja rahandusministrite nõukogu eesistujariigi lõppjäreldustes. Saksamaa kinnitas taas oma valmisolekut võtta kõik vajalikud meetmed, et viia puudujääk 2005. aastal alla 3% SKTst ning hoida seda alla 3% ka 2006. aastal.Saksamaa esitas esimese stabiilsusprogrammi aastateks 1998–2002 4. jaanuaril 1999 ja nõukogu andis sellele hinnangu 15. märtsil 1999[3]. Ajakohastatud programmid esitati igal järgmisel aastal. Saksamaa esitas viimase ajakohastatud stabiilsusprogrammi 1. detsembril 2004. aastal. Komisjoni talitused andsid ajakohastatud programmile tehnilise hinnangu, arvestades komisjoni talituste 2004. aasta sügise majandusprognooside tulemusi ning võttes arvesse tegevusjuhendit,[4] potentsiaalse tootmismahu ja tsükliliselt korrigeeritud eelarvetasakaalu ühiselt kokkulepitud hindamismetoodikat, 2003.–2005. aasta majanduspoliitika üldsuuniste soovitusi ning põhimõtteid, mis on sätestatud komisjoni 27. novembri 2002. aasta teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile eelarvepoliitika kooskõlastamise tõhustamise kohta[5]. Hinnangu alusel võib tõdeda järgmist:-  Saksa valitsus võttis ajakohastatud Saksa stabiilsusprogrammi vastu 1. detsembril 2004. aastal. See hõlmab ajavahemikku 2004–2008. Programm vastab suures osas andmenõuetele, mis on esitatud tegevusjuhendis stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta. Puudusi leiti järgmises: (i) teave väliste tegurite kohta, (ii) kokkusobimatute andmete segamine (meetmete tulemusi võrreldakse kord lugejale tundmatu võrdlusperioodiga, kord võrdlusaastaks võetud 2004. aastaga); (iii) ümardatud arvude kasutamine põhiandmete puhul. Siiski täheldatakse edasiminekut üksikasjade osas, nt ESA 95 kasutamine usaldusväärse statistilise raamistikuna makromajanduslikku stsenaariumi käsitlevate osade ja eelarveprognooside puhul.-  Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis kavandatakse SKT reaalkasvu suurenemist 2005. aastal 1,7%, mis on peaaegu muutumatu 2004. aastaks prognoositud 1,8% kasvuga võrreldes. Võttes arvesse kohandamist seoses oluliste kalendriefektidega, viitavad need näitajad kasvu kiirenemisele 0,75 protsendipunkti võrra 2005. aastal. Programmi kolmel viimasel aastal prognoositakse stabiilset kasvu 2% aastas. Komisjoni arvutuste kohaselt, mille puhul kohaldati programmis sisalduva teabe suhtes ühiselt kokkulepitud metoodikat, oleks SKT reaalkasv mõnevõrra suurem kui potentsiaalne kasv, milleks ajavahemikul 2004–2008 prognoositakse keskmiselt 1,5%. Toodangumahu tühik jääks siiski negatiivseks kuni 2008. aastani. 2005. aastaks on komisjoni talituste prognoosid programmis sisalduvate prognoosidega võrreldes pisut vähem soodsad ja majanduskasvu pidurdumisega seotud riskid on võrreldes komisjoni talituste sügise prognoosidega suurenenud. Ajakohastatud programmi SKT reaalkasvu prognoosid 2005. aastaks on pisut üle hinnatud, kuid ülejäänud aastate osas tunduvad usutavad. Prognoosi aluseks olev SKT deflaator tundub siiski pisut kõrge ja see võib viidata maksutulude ülehindamisele programmi lõpuaastatel.-  Keskpika perioodi eelarvestrateegia eesmärgiks on tasakaal struktuurireformide, eelarve stabiliseerimise ja tsüklilise stabiliseerimise vahel, nagu ka eelmistes ajakohastatud programmides. Programmi eesmärgiks on viia valitsemissektori puudujääk 2005. aastal alla 3% SKTst ja tagada pidev langus järgnevatel aastatel. Prognooside kohaselt vähendatakse eelarvepuudujääki 3,7%lt SKTst 2004. aastal 2,9%ni SKTst 2005. aastal ja seejärel nähakse ette pidev langus 0,5 protsendipunkti kaupa SKTst aastas kuni 1,5%ni SKTst 2008. aastal. Eelmise programmiga võrreldes järgitakse ajakohastatud programmis peaaegu sama kohandamiskava, mis on siiski ühe aasta võrra edasi lükatud ja põhineb pisut nõrgemal kasvustsenaariumil. Prognoosi kohaselt nähakse ette esmase tasakaalu paranemine perioodil 2004–2008 0,5% puudujäägist 2% ülejäägini SKTst. Programmi prognoosidel ja ühiselt kokkulepitud metoodikal põhinevate komisjoni talituste arvutuste kohaselt tugevneb ka tsükliliselt kohandatud tasakaal 2005. aastal 0,6 protsendipunkti võrra, kuid 2007. ja 2008. aastal vaid 0,3 protsendipunkti, jõudes 2008. aastal –1,3%ni SKTst. Seega ei jõuta programmi lõpuaastaks tasakaalulähedase eelarveseisundini.-  Teadaolevate andmete põhjal tundub, et Saksa valitsuse poolt 2004. aasta novembris välja kuulutatud meetmed peaksid olema piisavad, et vähendada puudujääki 2,9%ni SKTst 2005. aastal. Komisjoni talitused prognoosisid 2004. aasta oktoobris puudujäägiks 3,4%. Sellega on seotud kaks peamist riski. Esiteks võib kasv olla kavandatust väiksem. Teiseks võivad sotsiaalsiiretega seotud kulud olla suuremad ka muudel põhjustel kui kavandatust väiksem kasv. Samuti sõltub puudujäägi vähendamiseks mõeldud kõige olulisema ühekordse meetme kasutuselevõtt Eurostati otsusest. 2005. aastale järgnevatel aastatel on eelarveolukord haavatav, kuigi valitsemissektori puudujääk jääb tõenäoliselt alla 3% SKTst. Ajakohastatud programmi eelarvealased põhimõtted ei ole piisavad, et saavutada stabiilsuse ja kasvu pakti keskpika perioodi eesmärk, milleks on tasakaalulähedane või ülejäägis eelarveseisund. Ajakohastatud programmis prognoositud tsükliliselt kohandatud tasakaalu tugevnemine programmi lõpuaastatel vähem kui 0,5 protsendipunkti võrra on üsna väike, hoolimata märkimisväärsetest struktuurireformidest, mis tõenäoliselt peaksid keskpika perioodi kulusid vähendama. Lisaks tundub eelarve kohandamiskava programmi lõpupoole küllaltki optimistlik, eriti sotsiaalkindlustussüsteemi kavandatava ülejäägi osas. Samuti tundub, et alates 2006. aastast on maksutulu pisut liiga suureks kavandatud. Tuleb märkida, et 2004. aasta novembris võetud ühekordsed meetmed puudujäägi viimiseks alla 3% SKTst 2005. aastal nõrgestavad mõnel määral eelarveseisundit programmi lõpuosas ja pärast seda. Programmi eelarvealased põhimõtted ei taga selle riskianalüüsi alusel enne 2008. aastat piisavat varu tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral, et ei ületataks 3% puudujäägiläve.-  Võla ja SKT suhtarv jääb prognooside kohaselt alla 60% SKTsse kogu programmiperioodi vältel. Pärast 6 protsendipunktilist kasvu aastatel 2001–2004 65,5%ni SKTsse, prognoositakse selle langemist 2008. aastaks 65%ni SKTsse. Võlaprognoos on seotud samade riskidega, mis kehtivad puudujäägi suhte kohta: mis tahes võimalikud takistused puudujäägi vähendamisel lükkaksid edasi võla suhte vähendamist alates 2007. aastast.-  Ajakohastatud programmis vaadatakse üle ka olulised struktuurireformid, mis on ellu viidud paketi Agenda 2010 raames tööjõuturul ning riiklikes pensioni- ja tervishoiusüsteemides. Need reformid on peamiseks põhjuseks, miks ennustatakse ülekannete vähenemist 2% SKT suhtes ning valitsemissektori lõpptarbimise vähenemist 1,5 protsendipunkti võrra vahemikus 2004–2008. 2005. aastal jõustub uus sotsiaaltoetuste süsteem, mis ergutab töötuid aktiivsemalt tööd otsima, kuid ei kaota siiski täielikult maksu- ja toetussüsteemi lõksu, mis seab töötuse madalapalgalisest tööst soodsamaks. Riikliku pensionisüsteemi jätkusuutlikkus tugevnes tänu pensionite ja pensionimaksemäärade sidumisele demograafiliste arengutega. Osaliselt suurendati stiimuleid pensionilejäämise edasilükkamiseks ja parandati lisapensionisüsteemide ülekantavust. Reformid tervishoiusektoris tõid 2004. aastal kaasa olulise kulude vähenemise. Uuendused leevendavad tuleviku kulusurvet siiski vaid osaliselt.-  Saksamaa tundub olevat suhteliselt soodsas olukorras seoses riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkusega, mille tähtis osa on vananeva elanikkonna eelarvekulude prognoos. Pikaajaline jätkusuutlikkus sõltub siiski rahanduse kavandatud stabiliseerimise õnnestumisest keskpikal perioodil. Juba kehtivatel õigusaktidel põhinevad struktuurireformid, eriti pensionireform, vähendavad tõenäoliselt elanikkonna vananemisest tulenevat mõju eelarvele. Siiski on käimasolevate reformide võimalik mõju eelarvele küllaltki ebakindel ning ajakohastatud programmis tunnistatakse, et eriti tervishoiuga seotud kulude haldamiseks on vaja lisameetmeid.-  Üldiselt vastab 2004. aasta ajakohastatud programmis esitatud majanduspoliitika osaliselt riigi majanduspoliitika üldsuunistele riigi rahanduse valdkonnas. 2004. aastal tsükliliselt kohandatud puudujääk siiski ei vähenenud. Tsükliliselt kohandatud tasakaalu kavandatud kohandamine keskpikal perioodil alates 2007. aastast on alla 0,5 protsendipunkti SKTst ning sisaldab lisaks ka mitmeid riske. See ei too programmiperioodi jooksul kaasa tasakaalulähedast eelarveseisundit hoolimata sellest, et Saksamaa on tööjõuturul ja pensionisüsteemide osas läbi viinud olulisi struktuurireforme, mis aitavad riigil paremini toime tulla elanikkonna vananemise tagajärgedega. Saksamaa jaoks on oluline saavutada suurem tegelik ja potentsiaalne kasv ning mobiliseerida selleks oma alakasutatud tööjõuressursse.-  Eelpool toodud hinnangust lähtuvalt peaks Saksamaa (i) tegema kõik vajaliku ülemäärase puudujäägi korrigeerimiseks 2005. aastal; (ii) kohandama eelarvet 2005. aastale järgnevatel aastatel nõnda, et programmiperioodi lõpuks oleks võimalik saavutada tasakaalulähedasem eelarveseisund; ning (iii) jätkama struktuurireforme, et veelgi parandada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, eriti selles osas, mis puudutab tervishoiusüsteemi.* * *Käesoleva hinnangu põhjal on komisjon võtnud vastu lisatud soovituse, et nõukogu võtaks vastu arvamuse Saksamaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta, ja edastab selle nõukogule.Soovitus:NÕUKOGU ARVAMUSkooskõlas nõukogu 7 juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 kolmanda lõikega Saksamaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2004–2008EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,[6] eriti selle artikli 5 lõiget 3,võttes arvesse komisjoni soovitust,pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteegaON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:1.  [17. veebruaril 2005] kontrollis nõukogu Saksamaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2004–2008. Programm vastab suures osas andmenõuetele, mis on esitatud muudetud tegevusjuhendis stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta. Programmis on kasutatud palju ümardatud arve, segatud kokkusobimatuid andmeid ja antud liiga vähe teavet välistegurite kohta. Seepärast palutakse Saksamaal viia andmed nõuetega vastavusse.2.  Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis kavandatakse SKT reaalkasvuks 2005. aastal 1,7%, mis on peaaegu muutumatu võrreldes 2004. aastaks prognoositud 1,8% kasvuga. Võttes arvesse kohandamist seoses oluliste kalendriefektidega, viitavad need näitajad kasvu kiirenemisele 0,75 protsendipunkti võrra 2005. aastal. Programmi kolmel viimasel aastal prognoositakse stabiilset kasvu 2% protsenti aastas. Olemasolevatele andmetele toetudes tundub see stsenaarium usutav, kuigi kasvuprognoos 2005. aastaks tundub küllaltki optimistlik. Programmis sisalduvad inflatsiooniprognoosid tunduvad olevat liiga optimistlikud.3.  Nõukogu tegi 21. jaanuaril 2003. aastal otsuse, et Saksamaal on ülemäärane eelarvepuudujääk, ning soovitas selle parandada hiljemalt 2004. aastaks. Siiski järeldas komisjon nõukogule ja Euroopa Parlamendile esitatud 14. detsembri 2004. aasta teatises “Saksamaa ja Prantsusmaa olukord seoses nende ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusest tulenevate kohustustega pärast Euroopa Kohtu otsust”[7] loetletud põhjustel, et aasta 2005 tuleks lugeda tähtajaks, mil ülemäärane puudujääk peab olema korrigeeritud, kuna nõukogu 2003. aasta novembri järeldused kehtisid vaid nii kaua, kuni kohus need tühistas. Kooskõlas nimetatud teatisega on programmi eelarvestrateegia põhieesmärgiks viia puudujääk 2005. aastaks alla 3% SKTst. Programmi eesmärgiks on saavutada ka valitsemissektori puudujäägi pidev vähenemine järgnevatel aastatel. Prognooside kohaselt väheneb puudujääk alates 2005. aastast pidevalt 0,5 protsendipunkti võrra SKTst aastas ning jõuab 2008. aastal ümardatud tasemeni 1,5% SKTst. Programmi prognoosidel ja ühiselt kokkulepitud metoodikal põhinevate komisjoni arvutuste kohaselt väheneb tsükliliselt kohandatud puudujääk alates 2005. aastast pisut vähem kui 0,5 protsendipunkti, jõudes 2008. aastal ligikaudu 1%ni SKTst. Keskpika perioodi eelarvestrateegia eesmärgiks tasakaal struktuurireformide, eelarve stabiliseerimise ja tsüklilise stabiliseerimise vahel, nagu ka eelmistes ajakohastatud programmides.4.  Teadaolevate andmete põhjal tundub, et Saksa valitsuse poolt 2004. aasta novembris välja kuulutatud meetmed peaksid olema piisavad, et vähendada puudujääki 2,9%ni SKTst 2005. aastal. Komisjoni talitused prognoosisid 2004. aasta oktoobris puudujäägiks 3,4%. Eelarveolukord on jätkuvalt haavatav. Ülemäärase puudujäägi korrigeerimine nõuab kõigi kavandatud meetmete täielikku rakendamist ning lisameetmeid juhul, kui peaksid ilmnema ebasoodsad arengud, mis võivad takistada puudujäägi viimist 2005. aastaks alla 3% SKTst. 2005. aastale järgnevatel aastatel võib tulemus eelarve osas olla programmis prognoositust halvem, kuigi valitsemissektori puudujääk jääb tõenäoliselt alla 3% SKTst. Ajakohastatud programmis prognoositud tsükliliselt kohandatud tasakaalu tugevnemine programmi lõpuaastatel vähem kui 0,5 protsendipunkti võrra on üsna väike, hoolimata märkimisväärsetest struktuurireformidest, mis tõenäoliselt peaksid keskpika perioodi kulusid vähendama. Lisaks tundub eelarve kohandamiskava programmi lõpupoole küllaltki optimistlik. Lisaks tuleb märkida, et 2004. aasta novembris välja kuulutatud ühekordsed meetmed puudujäägi viimiseks alla 3% SKTst 2005. aastal nõrgestavad mõnel määral eelarveseisundit programmi lõpuosas ja pärast seda.5.  Programmi eelarvealased põhimõtted ei taga selle riskianalüüsi alusel enne 2008. aastat piisavat varu tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral, et ei ületataks 3% puudujäägiläve; samuti ei ole need piisavad selleks, et saavutada stabiilsuse ja kasvu pakti keskpika perioodi eesmärk, milleks on tasakaalulähedane eelarveseisund programmiperioodi jooksul.6.  Eeldatav võla suhe on 2004. aastal jõudnud 65,5%ni SKTsse, mis on üle asutamislepingus sätestatud 60% kontrollväärtuse. Programmis prognoositakse võla suhte kasvu 66%ni 2005. ja 2006. aastal ning vähenemist alates 2007. aastast, jõudes 2008. aastal 65%ni SKTsse. Võla suhte areng ei pruugi olla nii soodne, kui prognoositud, võttes arvesse eespool nimetatud eelarve-eesmärkide riske.7.  Saksamaa tundub olevat suhteliselt soodsas olukorras seoses riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkusega, vaatamata vananeva elanikkonnaga seotud suurele eelarvekulude prognoosile. Pikaajaline jätkusuutlikkus sõltub siiski rahanduse kavandatud stabiliseerimise õnnestumisest keskpikal perioodil. Juba kehtivatel õigusaktidel põhinevad Agenda 2010 struktuurireformid, eriti pensionireform, vähendavad tõenäoliselt elanikkonna vananemisest tulenevat mõju eelarvele, kuigi käimasolevate reformide kulusid vähendav mõju eelarvele on küllaltki ebakindel, eriti selles osas, mis puudutab tervishoidu.8.  2004. aasta ajakohastatud programmis esitatud majanduspoliitika vastab osaliselt riigi majanduspoliitika üldsuunistele riigi rahanduse valdkonnas. 2004. aastal tsükliliselt kohandatud puudujääk siiski ei vähenenud. Tsükliliselt kohandatud tasakaalu kavandatud kohandamine keskpikal perioodil alates 2007. aastast on alla 0,5 protsendipunkti SKTst ning sisaldab lisaks ka mitmeid riske. See ei too programmiperioodi jooksul kaasa tasakaalulähedast eelarveseisundit hoolimata sellest, et Saksamaa on tööjõuturul ja pensionisüsteemide osas läbi viinud olulisi struktuurireforme, mis aitavad riigil paremini toime tulla elanikkonna vananemise tagajärgedega. Saksamaa jaoks on oluline saavutada suurem tegelik ja potentsiaalne kasv ning mobiliseerida selleks oma alakasutatud tööjõuressursse.* * *Eelpool toodud hinnangust lähtudes soovitab nõukogu Saksamaal:(i) teha kõik vajalik ülemäärase puudujäägi korrigeerimiseks 2005. aastal;(ii) kohandada eelarvet 2005. aastale järgnevatel aastatel nõnda, et programmiperioodi lõpuks oleks võimalik saavutada tasakaalulähedane eelarveseisund; ja(iii) jätkata struktuurireforme, et veelgi parandada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, eriti selles osas, mis puudutab tervishoiusüsteemi.Tabel: Tähtsamate makromajanduslike ja eelarveliste prognooside võrdlus2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |Reaalne SKT (muutus, %) | SP dets 2004 | 1,8 | 1,7 | 1 ¾ | 2 | 2 |KOM okt 2004 | 1,9 | 1,5 | 1,7 | -- | -- |SP jaan 2004 | 1,7 | 2 ¼ | 2 ¼ | 2 ¼ | -- |THHI inflatsioon (%) | SP dets 2004 | -- | -- | -- | -- | -- |KOM okt 2004 | 1,7 | 1,3 | 1,1 | -- | -- |SP jaan 2004 | -- | -- | -- | -- | -- |Valitsemissektori eelarve tasakaal (% SKTst) | SP dets 2004 | -3 ¾ | -2,9 | -2 ½ | -2 | -1 ½ |KOM okt 2004 | -3,9 | -2,9 | -2,6 | -- | -- |SP jaan 2004 | -3 ¼ | -2 ½ | -2 | -1 ½ | -- |Esmane tasakaal (% SKTst) | SP dets 2004 | - ½ | 0 | ½ | 1 ½ | 2 |KOM okt 2004 | -0,8 | 0,2 | 0,5 | -- | -- |SP jaan 2004 | - ¼ | ½ | 1 | 1 ½ | -- |Tsükliliselt kohandatud tasakaal (% SKTst) | SP dets 20041 | -3,0 | -2,4 | -1,9 | -1,6 | -1,3 |KOM okt 2004 | -3,4 | -2,4 | -2,1 | -- | -- |SP jaan 20041 | -2,5 | -2,1 | -1,6 | -1,4 | -- |Valitsemissektori koguvõlg (% SKTsse) | SP dets 2004 | 65 ½ | 66 | 66 | 65 ½ | 65 |KOM okt 2004 | 65,9 | 66,7 | 67,1 | -- | -- |SP jaan 2004 | 65 | 65 ½ | 65 ½ | 65 | -- |Märkus: 1 Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel. Allikad: stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2004. aasta sügise majandusprognoosid (KOM), mida on kohandatud vastavalt novembris esitatud rahanduspoliitika lisapaketile; vt “Saksamaa ja Prantsusmaa olukord seoses nende ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusest tulenevate kohustustega pärast Euroopa Kohtu otsust”, 14. detsember 2004, KOM(2004) 813; komisjoni talituste arvutused. |[1] EÜT L 209, 2.8.1997. Kõik dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] 14.12.2004. aasta dokument KOM(2004) 813.[3] EÜT C 124, 5.5.1999.[4] Majandus- ja rahandusministrite nõukogu 10.7.2001 jõustatud majandus- ja rahanduskomitee läbivaadatud arvamus stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta.[5] KOM(2002) 668, 27.11.2002.[6] EÜT L 209, 2.8.1997. Kõik dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[7] 14.12.2004. aasta dokument KOM(2004) 813.