title: Nõukogu soovitus, 24. november 2020, jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja toimetulekut toetava kutsehariduse kohta 2020/C 417/01

text:
               2.12.2020

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 417/1

      NÕUKOGU SOOVITUS,
      24. november 2020,
      jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja toimetulekut toetava kutsehariduse kohta
      (2020/C 417/01)
      EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 166 ja 165,
      võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Euroopa Liidu põhiõiguste hartas (1) tunnustatakse põhiõigustena õigust haridusele ning õigust saada kutseõpet ja täienduskoolitust; ÜRO kestliku arengu eesmärkides nähakse ette, et 2030. aastaks on kõigil naistel ja meestel võrdne juurdepääs taskukohasele ja kvaliteetsele tehnika-, kutse- ja kolmanda taseme haridusele, sealhulgas ülikooliharidusele, ning et tööhõive, inimväärsete töökohtade ja ettevõtluse jaoks asjakohaste oskustega, sealhulgas tehniliste ja kutseoskustega noorte ja täiskasvanute arv suureneb märkimisväärselt.

                  (2)

                  17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sambas (2) on esitatud mitu põhimõtet õiglaste ja hästi toimivate tööturgude ja sotsiaalhoolekandesüsteemide toetamiseks, sealhulgas 1. põhimõte, mis käsitleb õigust kvaliteetsele ja kaasavale haridusele, koolitusele ja elukestvale õppele, ning 4. põhimõte, mis käsitleb tööhõive aktiivset toetamist.

                  (3)

                  Kvaliteetsed ja uuenduslikud kutsehariduse süsteemid annavad inimestele tööks, isiklikuks arenguks ja kodakondsuseks vajalikud oskused, mis aitavad neil kohaneda kaksiküleminekuga digi- ja rohemajandusele ning seda üleminekut ellu viia, samuti oskused tulla toime hädaolukordade ja majandusšokkidega nii, et samal ajal toetatakse ka majanduskasvu ja sotsiaalset sidusust. Seeläbi võimaldatakse inimestel omandada oskused, mis aitavad neil saada või luua tööturul nõutavaid töökohti.

                  (4)

                  Tõhus kutsehariduse poliitika on väga oluline, et saavutada ELi toimimise lepingu artiklis 145 sätestatud eesmärk edendada kvalifitseeritud, koolitatud ja kohanemisvõimelist tööjõudu ning majanduslikele muutustele reageerivaid tööturge.

                  (5)

                  Komisjoni teatis „Euroopa roheline kokkulepe“ (3) on Euroopa uus majanduskasvu strateegia, mille eesmärk on muuta majandust ja ühiskonda ning suunata need jätkusuutlikumale teele. Koolidel, koolitusasutustel ja ülikoolidel on head võimalused õpilaste, lastevanemate, ettevõtjate ja laiema kogukonnaga dialoogi pidamiseks muutuste üle, mida on vaja edukaks üleminekuks. Roheüleminekust kasu saamiseks on vaja ennetavat täiendus- ja ümberõpet.

                  (6)

                  Komisjoni teatises „Tugev sotsiaalne Euroopa õiglaste üleminekute jaoks“ (4) rõhutatakse vajadust seada oskused, tööalane konkurentsivõime ja inimkapital kesksele kohale; seda tehakse jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja toimetulekut toetava Euroopa oskuste tegevuskava (5) abil, mida täiendab kutseharidust käsitleva nõukogu soovituse ettepanek. Samuti antakse selles teada edasisest tööst Euroopa haridusruumiga ning koos liikmesriikidega kehtestatavast uuest hariduse ja koolituse valdkonna koostöö raamistikust.

                  (7)

                  Komisjoni teatises „Euroopa uus tööstusstrateegia“ (6) kutsutakse üles võtma otsustavaid meetmeid, et muuta elukestev õpe kõigi jaoks reaalsuseks ning tagada, et haridus ja koolitus peaksid kaksiküleminekuga sammu ja aitaksid seda ellu viia. Samuti kutsutakse teatises kõrghariduse ning kutsehariduse pakkujaid üles tooma tööturule rohkem teadlasi, insenere ja tehnikuid. Uues ringmajanduse tegevuskavas (7) ja ELi elurikkuse strateegias aastani 2030 (8) rõhutatakse oskuste keskset rolli üleminekul rohelisele ja puhtale majandusele.

                  (8)

                  Komisjoni teatises „VKEde strateegia kestliku ja digitaalse Euroopa kujundamiseks“ (9) rõhutatakse, et kvalifitseeritud töötajate ja kogenud juhtide puudus on muutunud peamiseks probleemiks veerandile ELi mikro-, väikestest ja keskmise suurusega ettevõtjatest (VKEd) ning et kvalifitseeritud töötajate puudus on suurim takistus uute investeeringute tegemisel kogu ELis. Kutseharidus on VKEde jaoks eriti oluline, et tagada nende tööjõu vajalikud oskused.

                  (9)

                  Komisjoni teatises „Võrdõiguslik liit: soolise võrdõiguslikkuse strateegias 2020–2025“ (10) tõstetakse esile kutsehariduse tähtsust naiste ja meeste jaoks, et tagada sooline tasakaal kutsealadel, millel valitseb traditsiooniliselt kas meeste või naiste ülekaal, ja aidata kaasa soostereotüüpide kaotamisele.

                  (10)

                  Komisjoni teatises „ELi eelarve, mis toetab Euroopa majanduse taastekava“ (11) on esitatud julge ja ulatuslik kava Euroopa majanduse taastamiseks, mis põhineb erakorralisel Euroopa majanduse taasterahastul „NextGenerationEU“ ja tugevdatud mitmeaastasel finantsraamistikul aastateks 2021–2027. See kava põhineb solidaarsusel ja õiglusel ning on tihedalt seotud liidu ühiste põhimõtete ja väärtustega. Kavaga nähakse ette, kuidas anda Euroopa majandusele hoogu, edendada rohe- ja digiüleminekut ning muuta majandus tulevaste põlvkondade jaoks õiglasemaks, vastupidavamaks ja jätkusuutlikumaks.

                  (11)

                  Alates 2013. aastast on noortegarantii (12) raames aidatud noortel siseneda tööturule. Selleks pakutakse neile nelja kuu jooksul pärast töötuks jäämist või kooli lõpetamist kvaliteetset töö-, haridustee jätkamise, õpipoisiõppe või praktikavõimalust. Kutseharidus on olnud tulemuslik vahend tõrjutuse ohus olevate noorte tööturule siirdumise sujuvamaks muutmisel. Tulevikus võib atraktiivsel ja tööturu vajadustele vastaval kutseharidusel, eelkõige õpipoisiõppel, olla noortegarantii raames veelgi suurem roll, et hoida ära noorte töötuks jäämist ja valmistada neid ette tulevasteks võimalusteks tööturul, eelkõige rohe- ja digiülemineku raames.

                  (12)

                  Komisjoni ettepanekuga Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta soovitakse tagada haridussüsteemi parem vastavus tööturu vajadustele ning kõigi võrdne juurdepääs elukestva õppe võimalustele täiendus- ja ümberõppe kaudu.

                  (13)

                  Komisjoni ettepanekuga Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, millega kehtestatakse liidu haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm „Erasmus“ ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1288/2013, nähakse ette, et tuleks säilitada 2014.–2020. aasta programmi integreeritus – programm hõlmab õppimist igas kontekstis (st formaalset, mitteformaalset ja informaalset õppimist) ja kõikidel eluetappidel, et edendada paindlikke õppimisvõimalusi, et inimesed saaksid arendada 21. sajandi probleemide lahendamiseks vajalikke pädevusi.

                  (14)

                  Käesolev soovitus tugineb mitmele Euroopa tasandil välja töötatud haridus-, koolitus- ja oskuste valdkonna algatusele, mis on kokkuvõtlikult esitatud I lisas, ning täiendab jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja toimetulekut toetavat Euroopa oskuste tegevuskava, ajakohastatud digiõppe tegevuskava, Euroopa haridusruumi ning hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö strateegilist raamistikku.

                  (15)

                  Käesoleva soovitusega püütakse viia ellu Euroopa haridusruumi eesmärki luua tõeline Euroopa õpperuum, kus piirid ei ole takistuseks kvaliteetsele ja kaasavale haridusele ja koolitusele ning millega püütakse kõrvaldada kooli lõpetamisel ja kõrghariduse omandamisel saadud kvalifikatsioonide ning välismaal veedetud õppeperioodide õpiväljundite tunnustamise takistused, samuti teha tööd koolituse ja elukestva õppe tulemuste sujuvama piiriülese valideerimise saavutamiseks.

                  (16)

                  Tuginedes Euroopa kutsehariduse tõhustatud koostöö prioriteetidele (Kopenhaageni protsess), mis võeti vastu nõukogu 19. detsembri 2002. aasta resolutsiooniga, (13) olid kvaliteetse ja paindliku kutsehariduse ning riikidevahelise õpirände eesmärgid jätkuvalt kesksel kohal kutsehariduse ajakohastamise üldises visioonis, mille määrasid kindlaks vastutavad ministrid 2010. aastal Brugge kommünikees.

                  (17)

                  Kutsehariduse eest vastutavad ministrid leppisid 22. juuni 2015. aasta Riia järeldustes kokku kõnealuse visiooni elluviimise toetamise prioriteetides, mis on lisatud hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö strateegilise raamistiku (HK 2020) rakendamist käsitlevasse nõukogu ja komisjoni 2015. aasta ühisaruandesse (14) ning Euroopa 2016. aasta uude oskuste tegevuskavasse, (15) millega anti liidu kutsehariduse poliitikale veelgi tugevamat hoogu, pöörates rohkem tähelepanu atraktiivsusele ja kvaliteedile.

                  (18)

                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta soovitusega Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistiku (EQAVET) loomise kohta kutsehariduse valdkonnas (16) kehtestati võrdlusraamistik, et toetada liikmesriike nende kutsehariduse süsteemide kvaliteedi parandamisel ning aidata kutsehariduse poliitika arendamisel suurendada läbipaistvust liikmesriikide vahel. Kümne rakendamisaasta jooksul on EQAVET soodustanud riiklike kvaliteedi tagamise süsteemide reforme, kuid ei ole oluliselt aidanud muuta kvaliteeditagamise korraldust läbipaistvamaks. Lisaks on EQAVETi raamistikku kasutatud peamiselt koolipõhises esmakutseõppes. Seetõttu tuleks EQAVETi 2009. aasta raamistik lõimida käesolevasse soovitusse ning lisada tuleks elemendid, millega kõrvaldada selle rakendamise puudujäägid, mis on seotud õpiväljundite kvaliteedi, sertifitseerimise ja hindamise, sidusrühmadega konsulteerimise, õpetajate ja koolitajate rolli ning töökohapõhise õppega, samuti kutsehariduse paindlikkusega. Selleks et parandada vastastikust õppimist, muuta kutsehariduse pakkumise kvaliteedi tagamise korraldus läbipaistvamaks ja järjepidevamaks ning tugevdada vastastikust usaldust ELi liikmesriikide vahel, tuleks võtta ELis kasutusele kvaliteeditagamise vastastikune hindamine süsteemi tasandil.

                  (19)

                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta soovituses Euroopa kutsehariduse arvestuspunktide süsteemi (ECVET) loomise kohta (17) seati eesmärgiks parandada õpiväljundite tunnustamist, koondamist ja ülekandmist, toetada õpirännet ja elukestvat õpet ning luua ELi kutsehariduse arvestuspunktide süsteem. ECVET on kümne rakendamisaasta jooksul õpiväljundite kasutamise ja dokumenteerimise kaudu aidanud oluliselt parandada õpirände kvaliteeti. ECVETi punktide põhimõtet aga ei ole üldiselt kasutatud ning ECVET ei ole viinud Euroopa kutsehariduse ainepunktide süsteemi väljatöötamiseni. Seetõttu peaks käesolev nõukogu soovitus sisaldama ECVETi peamisi paindlikkusega seotud põhimõtteid (nt õpiväljundite ühikud). ECVETi vahendeid (nt koolitusleping ja vastastikuse mõistmise memorandum), millega toetatakse kutseõppijate õpirännet, tuleb edasi arendada muude ELi vahendite, näiteks programmi „Erasmus+“ kaudu toetatavate vahendite raames. Keskharidusjärgsete ja kolmanda taseme kutsekvalifikatsioonide puhul võib rakendada juba kasutusel olevat Euroopa ainepunktisüsteemi.

                  (20)

                  Nõukogu 15. märtsi 2018. aasta soovituses kvaliteetse ja tõhusa õpipoisiõppe Euroopa raamistiku kohta (18) on kindlaks määratud 14 põhikriteeriumi, mida liikmesriigid ja sidusrühmad peaksid kasutama, et arendada kvaliteetset ja tõhusat õpipoisiõpet, millega tagatakse nii tööga seotud oskuste arendamine kui ka õpipoiste isiklik areng.

                  (21)

                  Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (CEDEFOP), kes jälgib 22. juuni 2015. aasta Riia järeldustes kokkulepitud prioriteetide täitmist, osutab mitmele valdkonnale, kus riigid on teinud edusamme kutsehariduse ajakohastamisel, eelkõige seoses õpipoisiõppe ja töökohapõhise õppega, kvaliteedi tagamisega, oskuste prognoosimise mehhanismide ja sotsiaalpartnereid kaasavate nõuandvate organite loomisega, mis on suurendanud tulemuslikkust ja paindlikkust ning viimasel ajal veelgi rohkem keskendumist digioskustele. Võttes arvesse rohe- ja digiüleminekut, on siiski vaja märkimisväärselt laiendada ja parandada kutsehariduse pakkumist noortele ja täiskasvanutele ning samal ajal muuta ka esmakutseõpe atraktiivsemaks ja kvaliteetsemaks.

                  (22)

                  Paljudes riikides on loodud algatused kutsehariduse tipptaseme edendamiseks ning kutsehariduse paremaks sidumiseks innovatsiooni ja oskuste ökosüsteemidega. Nendele näidetele tuginedes katsetatakse kutsehariduse tippkeskuste kontseptsiooni, et neist keskustest saaksid spetsiifilistes valdkondades pakutavas koolituses nii esmaõppes kui ka täiendus- ja ümberõppes maailmatasemel võrdlusalused.

                  (23)

                  2018. aasta detsembris vastu võetud kutsehariduse tulevikku käsitlevas arvamuses esitas kutseõppe nõuandekomitee visiooni tipptasemel, kaasavast ja elukestvast kutseharidusest, mis vastab majanduslikest, tehnoloogilistest ja ühiskondlikest muutustest tingitud tulevikuvajadustele. Arvamuses kutsuti komisjoni üles koostama ettepanekut, et ühtlustada ja konsolideerida ELi kutsehariduse poliitika raamistik, selle juhtimine ja olemasolevad vahendid nõukogu üldise soovituse vormis.

                  (24)

                  Kuna käesolev soovitus ei ole siduv, järgitakse selles subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet ning soovitust tuleks rakendada kooskõlas Euroopa õigusega ning liikmesriikide õiguse ja tavadega. Eelkõige ei piira käesolev soovitus direktiivi 2005/36/EÜ (19) (kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta, mida on muudetud direktiiviga 2013/55/EL) (20) ja selles sätestatud automaatse tunnustamise korra kohaldamist.
                  Võttes arvesse mõiste „kutseharidus“ järgmist määratlust:
                  Käesoleva soovituse rakendamisel käsitatakse kutseharidusena haridust, mille eesmärk on tagada noortele ja täiskasvanutele teadmised, oskused ja pädevused, mis on vajalikud konkreetsetes ametites või laiemalt tööturul (21). Seda võib pakkuda formaalses ja mitteformaalses keskkonnas Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku kõigil tasemetel, sealhulgas vajaduse korral kolmanda taseme hariduses.

            SOOVITAB LIIKMESRIIKIDEL
      siseriiklike ja liidu õigusaktide, olemasolevate vahendite, riiklike prioriteetide ja asjaolude, sealhulgas sotsiaal-majandusliku olukorra ning riiklike kutseharidussüsteemide omapära kohaselt ning tihedas koostöös kõigi asjaomaste sidusrühmadega:

                  a)

                  töötada selle nimel, et rakendada kutsehariduse poliitikat, millega:

                              —

                              võimaldatakse noortel ja täiskasvanutel omandada muutuval tööturul ja muutuvas ühiskonnas hästi hakkama saamiseks vajalikud teadmised, oskused ja pädevused, et tulla toime majanduse taastamise ning õiglase üleminekuga rohe- ja digimajandusele demograafiliste muutuste ajal ja kõigis majandustsüklites,

                              —

                              toetatakse kaasatust ja võrdseid võimalusi ning aidatakse saavutada toimetulekut, sotsiaalset õiglust ja heaolu kõigi jaoks ning

                              —

                              edendatakse Euroopa kutseharidussüsteeme rahvusvahelises kontekstis selliselt, et neid tunnustatakse kui kutseõppijate ülemaailmset võrdlusalust;

                  b)

                  võtta meetmeid ja teha investeeringuid selle poliitika elluviimiseks kooskõlas allpool punktides 1–21 esitatud põhimõtetega ning

                  c)

                  töötada selle nimel, et saavutada 2025. aastaks järgmised asjakohaste Euroopa jälgimisraamistike osaks olevad ELi tasandi eesmärgid, (22) sealhulgas hariduse ja koolituse ning sotsiaal- ja tööhõivepoliitika valdkonnas:

                              —

                              tööga hõivatud kutseõppe lõpetanute osakaal peaks olema vähemalt 82 % (23);

                              —

                              60 % hiljuti kutseõppe lõpetanutest on saanud kutseharidusõppe ajal võimaluse osaleda töökohal toimuvas väljaõppes (24). See eesmärk puudutab kõiki töökohapõhise õppe vorme ja aitab seega samuti suurendada õpipoisiõppe võimalusi, mida saab toetada noortegarantiiga;

                              —

                              8 % kutseõppijatest osaleb õpirändes välismaal (25).

         Kutseharidus on paindlik tööturu muutustega kohanemisel

                  1.

                  Kutsehariduse õppekavad pakuvad tasakaalustatud kombinatsiooni kutsealastest, sealhulgas tehnilistest oskustest, mis vastavad hästi kõigile majandustsüklitele, muutuvatele töökohtadele ja -meetoditele, ning võtmepädevustest, (26) sealhulgas kindlad põhioskused, digi-, ülekantavad, rohelised ja muud eluks vajalikud oskused, mis loovad tugeva aluse vastupanuvõimele, elukestvale õppele, elukestvale tööalasele konkurentsivõimele, sotsiaalsele kaasatusele, kodanikuaktiivsusele ja isiklikule arengule.

                  2.

                  Kutsehariduse õppekavu ja erialavalikuid ja kvalifikatsioone ajakohastatakse vajaduse korral regulaarselt, tuginedes oskuste prognoosimisele (st lõpetanute edasise käekäigu jälgimise süsteemid, oskuste prognoosimise mehhanismid, sealhulgas sektori ja piirkondlikul tasandil).

                  3.

                  Kutsehariduse pakkujatel on riikliku konteksti kohaselt piisavalt autonoomiat, paindlikkust, tuge ja rahastust, et kohandada pakutavat koolitust vastavalt muutuvale oskuste vajadusele, rohe- ja digiüleminekule ning majandustsüklitele, tagades samal ajal kvaliteedi.

                  4.

                  Kõikide tasemete kutsehariduse õppekavad sisaldavad töökohapõhise õppe komponente, mida laiendatakse ka jätkuõppele; õpipoisiõppe skeeme (27) arendatakse edasi, et laiendada noortegarantii pakkumisi, (28) ning neid skeeme täiendatakse asjakohase toetuse (29) ja asjakohaste meetmetega õpipoisiõppe pakkumise stabiliseerimiseks ning väike-ettevõtete spetsiifiliste probleemide lahendamiseks. Et luua töökohapõhise õppe võimalusi erinevates majandussektorites, võiks tööandjatele pakkuda ergutavaid meetmeid vastavalt siseriiklikule kontekstile.

         Kutsehariduse keskmes on paindlikkus ja edasiminekuvõimalused

                  5.

                  Kutsehariduse õppekavad on õppijakesksed, pakuvad kontakt- ja digiõpet või kombineeritud õpet, paindlikke ja moodulõppe võimalusi, mis põhinevad mitteformaalse ja informaalse õppe õpiväljundite tunnustamisel ning avavad tee karjäärile ja edasiõppimisele; kutseõppe jätkuõppe õppekavad on kavandatud selliselt, et neid saaks kohandada tööturu, sektori või üksikisiku täiendus- või ümberõppe vajadustega.

                  6.

                  Kutsehariduse õppekavad põhinevad moodulitel või õpiväljundite ühikutel ning kehtestatud on hindamismehhanismid, mis võimaldavad inimestel saavutatud õpiväljundeid üle kanda, tunnustada ja koguda, et nad võiksid saada siseriiklikus kontekstis asjakohase kutse või osakutse. (30) Tasemeõppe peamine eesmärk on omandada tervikkutse.

         Kutseharidus edendab innovatsiooni ja majanduskasvu ning tagab ettevalmistuse digi- ja roheüleminekuks ning väga nõutavate kutsealade jaoks

                  7.

                  Kutseharidus on vastupanuvõimeline, kuna see on osa majandus-, tööstus- ja innovatsioonistrateegiatest, sealhulgas majanduse taastamisega ning rohe- ja digiüleminekuga seotud strateegiatest. Sellest tulenevalt tuleb kutsehariduse pakkumist märkimisväärselt kohandada ja/või laiendada, eelkõige täiskasvanute jaoks, soodustades ettevõtlus-, digi- ja roheliste oskuste omandamist.

                  8.

                  Kutsehariduse tippkeskused toimivad kohalike investeeringute soodustajana, toetades majanduse taastamist, rohe- ja digiüleminekut, Euroopa ja piirkondlikke innovatsiooni- ja nutika spetsialiseerumise strateegiaid, kutsehariduse arendamist, sealhulgas kõrgematel kvalifikatsioonitasemetel (Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku tasemed 5–8) riikliku konteksti kohaselt; samuti pakuvad need keskused uuenduslikke teenuseid, nagu klastrid ja ettevõtlusinkubaatorid idufirmadele, uuenduslik tehnoloogia VKEdele ning uuenduslikud ümberõppelahendused koondamisohus töötajatele.

                  9.

                  Kutseharidusasutustel on juurdepääs tipptasemel taristule, nad on kehtestanud riikliku konteksti kohased digitaliseerimisstrateegiad (31) ning nad lõimivad oma õppekavadesse ja organisatsioonide juhtimisse keskkonnasäästlikkuse ja sotsiaalse kestlikkuse ning nad aitavad seega täita ÜRO kestliku arengu eesmärke.

         Kutseharidus on atraktiivne valik, mis põhineb koolituse/oskuste nüüdisaegsel ja digitaliseeritud pakkumisel

                  10.

                  Esma- ja jätkukutseõpe on osa elukestvast õppest. Nii esma- kui ka jätkukutseõppe, üldhariduse ja kõrghariduse vahel on paindlikud ja üleminekuid võimaldavad seosed.

                  11.

                  Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku tasemete 5–8 kutsehariduse õppekavasid arendatakse edasi vastavalt siseriiklikule kontekstile, et rahuldada suurenevat vajadust kõrgema taseme kutseoskuste järele;

                  12.

                  Kutsehariduse õppekavades kasutatakse avatud, digitaalsete ja kaasavate õpikeskkondade asjakohast kombinatsiooni, sh õppimist soodustavaid töökohti, ning neid õppekavasid toetavad tipptasemel ja juurdepääsetavad taristud, seadmed ja tehnoloogia ning mitmekülgsed pedagoogikameetodid ja -vahendid, näiteks IKT-põhised simulaatorid, virtuaalne ja liitreaalsus, mis muudab koolituse kättesaadavamaks ja tõhusamaks, sealhulgas väikeettevõtjate jaoks (32).

                  13.

                  Kutseharidusvaldkonna õpetajad, koolitajad ja muud töötajad saavad tasemeõpet ja täienduskoolitust, et pakkuda kvaliteetset õpet, edendada tehnilisi ja digioskusi ning tulemuslikke uuenduslikke õppemeetodeid sealhulgas õpetamist virtuaalkeskkonnas, kasutada oma töös tipptasemel kutse- ja digipedagoogikat, digiõppevahendeid ning töötada mitmekesises ja mitmekultuurilises keskkonnas. Nende karjäärivõimalused muutuvad atraktiivsemaks tänu mitmekesisematele värbamisviisidele, parematele karjäärivõimalustele (33) ning tihedamale koostööle praktikajuhendajate/-koolitajate ja ettevõtete ning muude töökohtade vahel.

                  14.

                  Rahvusvahelistumise strateegiad toetavad strateegilist lähenemisviisi rahvusvahelisele koostööle kutsehariduses, sealhulgas ELi piirialadel; sellised strateegiad levitavad edukaid siseriiklikke praktikaid kogu maailmas ja neid saab rakendada erineval viisil, näiteks õppijate ja õpetajate/koolitajate õpiränne ning osalemine ja ühine ettevalmistumine rahvusvahelisteks kutsevõistlusteks;

                  15.

                  Loodud on võimalused kutseõppeasutuste õpilaste ja -töötajate õpirändeks, sealhulgas virtuaalseks, pikaajaliseks ja kolmandatesse riikidesse suunduvaks õpirändeks, ning seda hõlbustab õpiväljundite ühikute kasutamine ja tunnustamine ning teiste asjakohaste Euroopa algatuste kasutamine (34).

                  16.

                  Kogu ELis tagatakse kvaliteetsete elukestva õppe ja karjäärinõustamise teenuste abil selge ja kasutajasõbralik teave õppimis- ja karjäärivõimaluste ning tunnustamisvõimaluste kohta, kasutades täielikult ära Europassi ja muid digiteenuseid.

         Kutseharidus edendab võrdseid võimalusi

                  17.

                  Kutsehariduse õppekavad on kaasavad ja kättesaadavad sellistele haavatavatele rühmadele nagu puuetega inimesed, madala kvalifikatsiooniga / väheste oskustega inimesed, vähemused, rändetaustaga inimesed ning oma geograafilise asukoha ja/või sotsiaal-majanduslikult ebasoodsa olukorra tõttu piiratud võimalustega inimesed; sihipärased meetmed ja paindlikud koolitusformaadid ennetavad haridussüsteemist varakult lahkumist ning toetavad üleminekut koolist tööle.

                  18.

                  Kutsehariduse õppekavad on kättesaadavad digitaalsete õppeplatvormide kaudu (mida toetavad vahendid, seadmed ja internetiühendus), eelkõige haavatavatele rühmadele ja maapiirkondade või äärealade elanikele.

                  19.

                  Sihipäraste meetmetega edendatakse soolist tasakaalu traditsioonilistel nn meeste ja naiste kutsealadel ning käsitletakse koos nii sooga seotud kui ka muid stereotüüpe.

         Kutseharidust toetab kvaliteedi tagamise kultuur

                  20.

                  II lisas kirjeldatud Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistikku (EQAVETi raamistik) kasutatakse nii kutseõppe esma- kui ka jätkuõppe riiklikes kvaliteedi tagamise süsteemides; see hõlmab nii avaliku kui ka erasektori pakutavat kutseharidust kõigis õppevormides (nii kooli- kui ka töökohapõhises õppes, sealhulgas õpipoisiõppes) ja kõiki õpinguid (digitaalne , kontakt- või kombineeritud õpe) ning seda toetavad II lisas loetletud kutsehariduse kvaliteedi tagamise näidiskirjeldused ja ühised võrdlusnäitajad, mida kasutatakse nii süsteemi kui ka kooli tasandil riikliku konteksti kohaselt;

                  21.

                  Kutsehariduse kvaliteedi tagamise riiklik tugikeskus koondab jätkuvalt kõiki riigi ja piirkondliku tasandi asjaomaseid sidusrühmi, et:

                              —

                              teha konkreetseid algatusi EQAVETi raamistiku rakendamiseks ja edasiarendamiseks,

                              —

                              teavitada ja kaasata mitmesuguseid sidusrühmi, sealhulgas kutsehariduse tippkeskusi, et aidata kaasa EQAVETi raamistiku rakendamisele,

                              —

                              toetada enesehindamist kui täiendavat ja tulemuslikku kvaliteedi tagamise vahendit, mis võimaldab mõõta edukust ja teha kindlaks parendusvaldkonnad (sealhulgas seoses kutseharidussüsteemide ja -asutuste digitaalse valmisolekuga),

                              —

                              osaleda aktiivselt kutsehariduse kvaliteedi tagamise Euroopa võrgustikus,

                              —

                              esitada EQAVETi raamistikul põhineva riikliku kvaliteedi tagamise korra ajakohastatud kirjeldus,

                              —

                              osaleda kvaliteedi tagamise vastastikuses hindamises (35) ELi tasandil, et muuta kvaliteedi tagamise korraldus läbipaistvamaks ja järjepidevamaks ning suurendada usaldust liikmesriikide vahel.

         Rakendamine riigi tasandil

      Liikmesriikidel soovitatakse võtta koos sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmadega meetmeid kõnealuse poliitika elluviimiseks riigi tasandil. Selleks peaksid nad tegema järgmist.

                  22.

                  Toetama jätkusuutlikke partnerlusi kutsehariduse juhtimiseks vastavalt siseriiklikule kontekstile ning vajaduse korral avaliku ja erasektori partnerluste kaudu; kaasama sotsiaalpartnereid ja kõiki asjaomaseid sidusrühmi, sealhulgas kutseharidusasutused, tööstusharud ja igas suuruses ettevõtted, avalikud ja erasektori tööturuasutused, kutseõpetajad ja praktikajuhendajad ning nende esindajad, sellised katusorganisatsioonid nagu tööstus-, kaubandus- ja käsitöökojad ning kutse- ja valdkondlikud organisatsioonid, noortegarantii riiklikud koordinaatorid, ESF ja muud ELi algatused, infotehnoloogia sektor, kutsehariduse tippkeskused, klastrid, õppijate ja lapsevanemate organisatsioonid, samuti kohalikud, piirkondlikud ja riiklikud ametiasutused; edendama selliseid partnerlussuhteid piirkondlikul ja valdkondlikul tasandil.

                  23.

                  Kasutama võimalikult hästi ära Euroopa läbipaistvusvahendeid, nagu Euroopa kvalifikatsiooniraamistik, Euroopa ainepunktisüsteem (ECTS), Europass ning oskuste, kompetentside, kvalifikatsioonide ja ametite Euroopa klassifikaator (ESCO), hõlbustama kvalifikatsioonide ja välismaal veedetud õppeperioodide õpiväljundite automaatset vastastikust tunnustamist, (36) võimaldama õppijatel kasutada Europassi mitmesuguseid võimalusi (nt oma kogemuste, oskuste ja kvalifikatsioonide registreerimine veebipõhises profiilis, mille abil võib saada karjäärinõustamist, õpirändekogemusi, digitaalselt allkirjastatud tunnistusi, samuti saada soovitusi ja otsida teavet õppimis- ja töövõimaluste, kvalifikatsioonide, valideerimise, tunnustamise kohta).

                  24.

                  Kasutama võimalikult hästi ära Euroopa Liidu fonde ja vahendeid, millega toetatakse kutsehariduse reforme ja/või investeeringuid, sealhulgas digitaliseerimise ja keskkonnasäästlikkuse valdkonnas, näiteks Next Generation EU (taaste ja vastupidavuse rahastamisvahend, REACT-EU), Euroopa Sotsiaalfond+, TERA, Euroopa Regionaalarengu Fond, InvestEU, Erasmus+, programm „Euroopa horisont“, Interreg, programm „Digitaalne Euroopa“, õiglase ülemineku mehhanism ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond ning moderniseerimisfond; soodustama nii avaliku kui ka erasektori lisainvesteeringute tegemist kutseharidusse.

                  25.

                  Määrama asjakohasele kehtivale riiklikule korrale ja finantsraamistikule tuginedes 18 kuu jooksul pärast käesoleva soovituse vastuvõtmist kindlaks soovituse rakendamiseks riigi tasandil võetavad meetmed ja jälgima nende rakendamist, sealhulgas eraldades piisavalt riigi vahendeid ning pöörates suurt tähelepanu digitaliseerimise ja keskkonnasäästlikkuse lõimimisele kogu kutseharidussektorisse, võttes nõuetekohaselt arvesse haridus- ja koolitusasutuste vastutust/autonoomsust riikliku konteksti kohaselt.

            VÕTTES NÕUETEKOHASELT ARVESSE SUBSIDIAARSUSE PÕHIMÕTET, KIIDAB HEAKS KOMISJONI KAVATSUSE:
      viia ellu liidu kutsehariduspoliitikat, toetades liikmesriikide meetmeid, sealhulgas järgmise kaudu.

                  26.

                  Tagades ELi kutsehariduspoliitika tulemusliku juhtimise kolmepoolse kutseõppe nõuandekomitee kaudu, jooksva tööprogrammi alusel ning koostöös kutseharidusvaldkonna peadirektorite, (37) õppijate esindajate ning kutsehariduse pakkujatega.

                  27.

                  Tagades, et ELi kutsehariduspoliitikat võetakse täielikult arvesse ELi majanduse taastekava, Euroopa rohelise kokkuleppe, Euroopa uue tööstusstrateegia ning kestliku ja digitaalse Euroopa kujundamiseks mõeldud VKEde strateegia rakendamisel ning et see poliitika on järjepidev ja ühtne osa kestlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja vastupanuvõimet toetavast Euroopa oskuste tegevuskavast, digiõppe tegevuskavast, hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö üldisest raamistikust ning Euroopa haridusruumist.

                  28.

                  Toetades rohkem õpipoisiõppe struktuurireforme õpipoisiõppe tugiteenuse kaudu ja andes uut hoogu Euroopa Õpipoisiõppe Liidule koostoimes noortegarantiiga; laiendades järk-järgult kutsehariduse tugiteenuseid koostöös CEDEFOPiga.

                  29.

                  Uurides koos liikmesriikide ja asjaomaste sidusrühmadega, sealhulgas Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku nõuanderühma raames, mikrokvalifikatsioonitunnistuste kontseptsiooni ja kasutamist, sealhulgas kutsehariduses, nagu on kavandatud Euroopa oskuste tegevuskavas.

                  30.

                  Toetades eesmärki luua ja arendada järk-järgult Euroopa kutsehariduse tippkeskuste platvormi ning kaardistades koos liikmesriikide ja asjaomaste sidusrühmadega Euroopa kutsealaseid põhiprofiile osana Europassi platvormist, täiendades seda võimaluse korral Euroopa läbipaistvusvahendite raames välja töötatud kutsealaste digipädevustega, et hõlbustada õppijate ja töötajate õpirännet ning kvalifikatsioonide läbipaistvust ja tunnustamist.

                  31.

                  Toetades kutsehariduse pakkumise kvalitatiivset ja tõhusat digitaliseerimist nii koolis kui ka töökohapõhises õppes, edendades Euroopa pädevusraamistike (38) ja enesehindamisvahendite (39) kasutamist ning uurides kogu ELi hõlmava kutsehariduskoolide uuringu teostatavust.

                  32.

                  Tugevdades Euroopa Õpipoisiõppe Liitu ning digioskusi ja töökohtade koalitsioone, nagu on välja kuulutatud Euroopa oskuste tegevuskavas.

                  33.

                  Edendades Euroopa kutseharidussüsteeme rahvusvahelises kontekstis selliselt, et neid tunnustatakse kui kutseõppijate ülemaailmset võrdlusalust, sealhulgas toetades kutseharidussüsteemide rahvusvahelistumist ka ELi kandidaatriikide ja Euroopa naabruses asuvate riikidega koostöös Euroopa Koolitusfondiga; samuti edendades kutsevõistlusi ja teavituskampaaniaid, et muuta kutseharidus atraktiivsemaks ja mainekamaks, ning pakkudes kasutajasõbralikku juurdepääsu teabele kutsehariduse ning sellega seotud karjäärivõimaluste kohta, tuginedes Europassi võimalustele ja neid edasi arendades.

                  34.

                  Tehes kutsehariduse valdkonnas koostööd rahvusvaheliste organisatsioonidega, eelkõige OECD, ILO, UNESCO ja Maailmapangaga.

                  35.

                  Toetades liikmesriikide jõupingutusi käesoleva soovituse rakendamisel, suurendades kutseharidusasutuste suutlikkust, sealhulgas nende digiüleminekut ja keskkonnasäästlikkust, ning edendades kutseharidusalaseid teadusuuringuid nii riikide kui ka ELi tasandil, rahastades neid asjakohastest liidu fondidest ja programmidest (Next Generation EU (taaste ja vastupidavuse rahastamisvahend ja REACT-EU), Euroopa Sotsiaalfond+, TERA, Euroopa Regionaalarengu Fond, InvestEU, programmid „Erasmus+“ ja „Euroopa horisont“, Interreg, programm „Digitaalne Euroopa“, õiglase ülemineku mehhanism, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond, moderniseerimisfond).

                  36.

                  Tagades kvalitatiivse ja kvantitatiivse seire kooskõlas käesolevas soovituses kindlaksmääratud ühiste eesmärkidega ja muude asjakohaste andmetega, sealhulgas investeeringute kohta, lisades need andmed Euroopa poolaasta protsessi ja asjakohastesse Euroopa järelevalve- ja aruandlusraamistikesse ning andes nõukogule iga viie aasta järel aru soovituse rakendamise kohta, tuginedes riikide ja Euroopa tasandil kättesaadavatele andmetele ning CEDEFOPi iga-aastase seire tulemustele.

            Käesoleva soovitusega asendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta soovitus Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistiku (EQAVET) loomise kohta kutsehariduse valdkonnas ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta soovitus Euroopa kutsehariduse arvestuspunktide süsteemi (ECVET) loomise kohta.

         Brüssel, 24. november 2020

               Nõukogu nimel

               eesistuja

            M. ROTH

         (1)  ELT C 326, 26.10.2012, lk 391.

         (2)  Dok 13129/17.

         (3)  COM(2019) 640 final.

         (4)  COM(2020) 14 final.

         (5)  COM(2020) 274 final.

         (6)  COM(2020) 102 final.

         (7)  COM(2020) 98 final.

         (8)  COM(2020) 380 final.

         (9)  COM(2020) 103 final.

         (10)  COM(2020) 152 final.

         (11)  COM(2020) 442 final.

         (12)  Nõukogu 22. aprilli 2013. aasta soovitus noortegarantii loomise kohta (ELT C 120, 26.4.2013, lk 1).

         (13)  EÜT C 13, 18.1.2003, lk 2.

         (14)  ELT C 417, 15.12.2015, lk 25.

         (15)  COM(2016) 381 final.

         (16)  ELT C 155, 8.7.2009, lk 1.

         (17)  ELT C 155, 8.7.2009, lk 11.

         (18)  ELT C 153, 2.5.2018, lk 1.

         (19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiiv 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (ELT L 255, 30.9.2005, lk 22).

         (20)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. novembri 2013 direktiiv 2013/55/EL, millega muudetakse direktiivi 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta ning määrust (EL) nr 1024/2012 siseturu infosüsteemi kaudu tehtava halduskoostöö kohta (IMI määrus) (ELT L 354, 28.12.2013, lk 132).

         (21)  Põhineb Cedefopi määratlusel: Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus: Euroopa hariduspoliitika terminoloogia (Terminology of European education and training policy), 2014.

         (22)  Need eesmärgid on määratletud ELi keskmiste väärtustena, mille liikmesriigid peavad ühiselt saavutama. Nende eesmärkide saavutamiseks tehtud edusammudest aru andmisel, sealhulgas vajaduse korral Euroopa poolaasta raames, peaks komisjon võtma arvesse erinevate riiklike süsteemide ja asjaolude eripära. Liikmesriigid peaksid täielikult ära kasutama liidu rahastamisvõimalusi vastavalt oma riigi oludele, prioriteetidele ja probleemidele. Need kolm kvantitatiivset eesmärki ei mõjuta otsuseid selle kohta, kuidas liidu rahastamisvahendeid mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 ja taasterahastu „NextGenerationEU“ raames rakendatakse.

         (23)  See hõlmab vanuserühma 20–34 eluaastat, kes on 1–3 aastat tagasi omandanud keskhariduse või kutsekeskhariduse või lõpetanud kutseõppe keskhariduse baasil.

         (24)  See hõlmab vanuserühma 20–34 eluaastat, kes on haridus- ja koolitussüsteemist lahkunud 1–3 aastat tagasi. Näitaja põhineb andmetel, mida kogutakse alates 2021. aastast Euroopa Liidu tööjõu-uuringu (EU LFS) raames, nagu on määratletud komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/2240 muutuja tunnuskoodiga „HATWORK“. See viitab töökogemusele töökohal turuüksuses või turuvälises üksuses (st ettevõttes, valitsusasutuses või mittetulundusorganisatsioonis), mis oli osa selle ametliku programmi õppekavast, mis viis edukalt läbitud kõrgeima haridustasemeni. Kui andmeesitajal on mitu töökogemust, tuleks arvesse võtta kõigi töökogemuste kumulatiivset kestust. Töökogemusi tuleks väljendada täistööaja ekvivalentidena.

         (25)  Seda mõõdetakse teataval kalendriaastal õpirändes osalenud õppijate osakaaluna samal aastal kutseõppe lõpetanute rühmas. Näitaja põhineb õpirändeandmetel, mis saadakse programmi „Erasmus+“ andmetest, ning kutseõppe lõpetanute andmetest, mis saadakse UNESCO/OECD/Eurostati ühisest andmekogumist. Andmete saadavuse korral ja üksnes juhul, kui need on võrreldavad programmi „Erasmus+“ andmetega, sealhulgas õpirände kestuse osas, võib programmi „Erasmus+“ andmete täiendamiseks kasutada ka riikide ametiasutuste andmeid õpirändeprogrammide kohta. Kui lisatakse riikide ametiasutuste andmed, tuleks need esitada läbipaistval viisil.

         (26)  Nõukogu 22. mai 2018. aasta soovituses võtmepädevuste kohta elukestvas õppes määratletakse järgmised võtmepädevused: kirjaoskuspädevus, mitmekeelsuse pädevus, matemaatikapädevus ning loodusteadus-, tehnoloogia-, inseneriteaduste pädevus, digipädevus, enesemääratlus-, sotsiaalne ja õpipädevus, kodanikupädevus, ettevõtlikkuspädevus ning kultuuriteadlikkuse ja kultuurilise eneseväljenduse pädevus.

         (27)  Nagu on määratletud nõukogu 15. märtsi 2018. aasta soovituses kvaliteetse ja tõhusa õpipoisiõppe Euroopa raamistiku kohta.

         (28)  Nagu on määratletud nõukogu 22. aprilli 2013. aasta soovituses noortegarantii loomise kohta.

         (29)  See võib hõlmata ettevõtetevahelisi koolituskeskusi.

         (30)  Kooskõlas nõukogu 20. detsembri 2012. aasta soovitusega mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta.

         (31)  Näiteks SELFIE eneseanalüüsivahend toetab kutseharidusasutusi digitehnoloogiate kasutamisel, et tõhusalt õpetada ja õppida, ning parandada koostööd tööandjatega töökohapõhise õppe raames.

         (32)  Siia võivad kuuluda ka koostöine õpetamine, interdistsiplinaarne ja projektipõhine õpe, uued õppemeetodid õppeasutustes ja ettevõtetes ning tehisintellekti rakendamine õppes.

         (33)  Need võivad hõlmata mitut karjääri edendamise võimalust, varasema töökogemuse tunnustamist, hübriidõpetajaid/praktikajuhendajaid vastavalt siseriiklikule kontekstile.

         (34)  Näiteks vastastikuse mõistmise memorandumi ja koolituslepingu vormid.

         (35)  Vastastikune hindamine on üks vabatahtliku vastastikuse õppimise viise, mille eesmärk on toetada kvaliteedi tagamise korralduse parandamist ja läbipaistvust süsteemi tasandil (mis ei too kaasa akrediteerimismenetlust), tuginedes konkreetsele metoodikale, mille töötab välja kutsehariduse kvaliteedi tagamise Euroopa võrgustik.

         (36)  Kooskõlas nõukogu 26. novembri 2018. aasta soovitusega kõrg- ja keskhariduskvalifikatsioonide ning välismaal veedetud õppeperioodide õpiväljundite automaatse vastastikuse tunnustamise edendamise kohta.

         (37)  Kutseharidusvaldkonna peadirektorid määravad ametisse liikmesriigid.

         (38)  Näiteks Euroopa kodanike digipädevuse raamistik (DigComp), Euroopa digipädevuse raamistik haridustöötajatele (DigCompEdu) ja digipädevuse raamistik organisatsioonidele ((DigCompO).

         (39)  Näiteks SELFIE.

         I LISA
         Oskuste, hariduse ja koolituse valdkonda käsitlevad liidu asjakohased õigusaktid

            1.

               Nõukogu 28. juuni 2011. aasta soovitus varakult haridussüsteemist lahkumise vähendamise poliitika kohta (1).

            2.

               Nõukogu 20. detsembri 2012. aasta soovitus mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta (2).

            3.

               Nõukogu ja komisjoni 2015. aasta ühisaruanne hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö strateegilise raamistiku (HK 2020) rakendamise kohta – Hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö uued prioriteedid (3).

            4.

               Nõukogu 19. detsembri 2016. aasta soovitus „Oskuste täiendamise meetmed: uued võimalused täiskasvanutele“ (4).

            5.

               Nõukogu 22. mai 2017. aasta soovitus, milles käsitletakse elukestva õppe Euroopa kvalifikatsiooniraamistikku ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta soovitus Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomise kohta elukestva õppe valdkonnas (5).

            6.

               Nõukogu 20. novembri 2017. aasta soovitus haridusasutuse lõpetanute käekäigu jälgimise kohta (6).

            7.

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. aprilli 2018. aasta otsus (EL) 2018/646, milles käsitletakse oskuste ja kvalifikatsioonidega seotud paremate teenuste pakkumise ühist raamistikku (Europass) ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 2241/2004/EÜ (7).

            8.

               Nõukogu 22. mai 2018. aasta soovitus võtmepädevuste kohta elukestvas õppes (8).

            9.

               Nõukogu järeldused Euroopa haridusruumi visiooni suunas liikumise kohta (9).

            10.

               Nõukogu 26. novembri 2018. aasta soovitus kõrg- ja keskhariduskvalifikatsioonide ning välismaal läbitud õppeperioodide õpiväljundite automaatse vastastikuse tunnustamise edendamise kohta (10).

            11.

               Nõukogu järeldused nõukogu soovituse „Oskuste täiendamise meetmed: uued võimalused täiskasvanutele“ (11) rakendamise kohta.

            12.

               Nõukogu resolutsioon Euroopa haridusruumi edasise arendamise kohta, et toetada tulevikku suunatud haridus- ja koolitussüsteeme (12).

            13.

               Nõukogu järeldused heaolumajanduse kohta (13).

            14.

               Komisjoni teatis „2020. aasta kestliku majanduskasvu strateegia“ (14).

            (1)  ELT C 191, 1.7.2011, lk 1.

            (2)  ELT C 398, 22.12.2012, lk1.

            (3)  ELT C 417, 15.12.2015, lk 25.

            (4)  ELT C 484, 24.12.2016, lk 1.

            (5)  ELT C 189, 15.6.2017, lk 15.

            (6)  ELT C 423, 9.12.2017, lk 1.

            (7)  ELT L 112, 2.5.2018, lk 42.

            (8)  ELT C 189, 4.6.2018, lk 1.

            (9)  ELT C 195, 7.6.2018, lk 7.

            (10)  ELT C 444, 10.12.2018, lk 1.

            (11)  ELT C 189, 5.6.2019, lk 23.

            (12)  ELT C 389, 18.11.2019, lk 1.

            (13)  13432/19.

            (14)  COM(2019) 650 final.

         II LISA
         EQAVETi raamistik
         A osa. EQAVETi näidiskirjeldused

         Käesolevas lisas esitatakse näidiskirjeldused, mille eesmärk on toetada liikmesriike ning kutsehariduse pakkujaid nende poolt asjakohaseks peetaval viisil, EQAVETi raamistiku rakendamisel. Kirjeldused on struktureeritud kvaliteediringi etappide kaupa: kavandamine – rakendamine – hindamine – läbivaatamine. Neid saab kasutada nii esma- kui ka jätkukutseõppes ning kõigis õppevormides, nii kooli- kui töökohapõhises õppevormis, sealhulgas õpipoisiõppes.

                     Kvaliteedikriteeriumid

                     Kutseharidussüsteemi tasandi näidiskirjeldused

                     Kutsehariduse pakkuja tasandi näidiskirjeldused

                     Kavandamine põhineb asjaomaste sidusrühmade ühisel strateegilisel visioonil ning sisaldab selgelt kindlaks määratud eesmärke, meetmeid ja näitajaid

                     Kutsehariduse eesmärgid seatakse keskpikas ja pikas perspektiivis ning need on seotud Euroopa ja kestliku arengu eesmärkidega, võttes arvesse keskkonnasäästlikkusega seotud kaalutlusi
                     Kutsehariduse eri tasandi eesmärkide seadmisse kaasatakse sotsiaalpartnerid ja kõik muud asjaomased sidusrühmad
                     Seatakse eesmärgid ja nende täitmise jälgimiseks kasutatakse erinäitajaid (edukriteeriumid)
                     Kehtestatakse tööturu ja ühiskonna koolitusvajaduste kindlakstegemise mehhanismid ja menetlused

                     Kutsehariduse pakkujad lähtuvad kohalike eesmärkide seadmisel Euroopa, riiklikest ja piirkondlikest kutsehariduse poliitika eesmärkidest
                     Seatakse selged eesmärgid ja jälgitakse nende täitmist ning õppekavad töötatakse välja neist eesmärkidest lähtuvalt
                     Peetakse pidevalt nõu sotsiaalpartnerite ja kõigi teiste asjaomaste sidusrühmadega, et selgitada välja kohalikud/individuaalsed erivajadused
                     Määratakse selgelt kindlaks kvaliteedi juhtimise ja parandamisega seotud vastutusvaldkonnad
                     Töötajad kaasatakse varakult kavandamisse, sh kvaliteedijuhtimises

                     Töötatakse välja teabepoliitika, et tagada kvaliteedialaste tulemuste optimaalne avalikustamine vastavalt riiklikele/piirkondlikele andmekaitsenõuetele
                     Töötatakse välja isiku pädevuste tunnustamise, valideerimise ja sertifitseerimise standardid ja juhised
                     Kutsehariduse kvalifikatsioone kirjeldatakse õpiväljundite abil
                     Luuakse mehhanismid kvalifikatsioonide kavandamise, hindamise ja läbivaatamise kvaliteedi tagamiseks
                     Kutsehariduse õppekavad kavandatakse nii, et võimaldada paindlikke õppimisvõimalusi ja reageerida kiiresti tööturu muutuvatele vajadustele

                     Kutsehariduse pakkujad kavandavad asjaomaste sidusrühmadega tehtavaid koostööalgatusi
                     Asjaomased sidusrühmad osalevad kohalike vajaduste analüüsimisel
                     Kutsehariduse pakkujad rakendavad selget ja läbipaistvat kvaliteeditagamissüsteemi
                     Meetmed kavandatakse nii, et tagada andmekaitse-eeskirjade järgimine

                     Rakenduskavade koostamisel peetakse nõu sidusrühmadega ja need kavad sisaldavad selgeid põhimõtteid

                     Rakenduskavad koostatakse koostöös sotsiaalpartnerite, kutsehariduse pakkujate ning teiste asjaomaste eri tasandite sidusrühmadega
                     Rakenduskavade puhul on hinnatud ressursivajadust ja kasutajate suutlikkust ning vajalikke toetavaid vahendeid ja juhiseid
                     Töötatakse välja eri tasanditel toimuva rakendamise juhised ja standardid Need juhised ja standardid hõlmavad kvalifikatsioonide hindamist, valideerimist ja sertifitseerimist
                     Rakenduskavad sisaldavad spetsiaalset tuge kutseõpetajate ja -koolitajate koolituseks, sealhulgas digioskuste ja keskkonnasäästlikkuse valdkonnas

                     Ressursid suunatakse/jaotatakse organisatsioonisiseselt selliselt, et oleks tagatud rakenduskavades seatud eesmärkide täitmine
                     Kavandatud meetmete rakendamiseks toetatakse selgesõnaliselt asjakohaseid ja kaasavaid partnerlussuhteid, sealhulgas õpetajate ja koolitajate vahel
                     Töötajate pädevuste strateegilises arengukavas määratakse kindlaks õpetajate ja koolitajate koolitusvajadused
                     Et toetada suutlikkuse suurendamist ning parandada kvaliteeti ja tulemusi, osalevad töötajad regulaarselt koolitustel ning arendavad koostööd asjaomaste organisatsiooniväliste sidusrühmadega

                     Kutsehariduse pakkujate vastutust raamistiku rakendamisel kirjeldatakse selgelt ja läbipaistvalt
                     Töötatakse välja riiklik ja/või piirkondlik kvaliteeditagamise raamistik, mis sisaldab kutsehariduse pakkujate tasandi juhiseid ja kvaliteedistandardeid, et edendada pidevat täiustamist ja eneseregulatsiooni

                     Kutsehariduse pakkujate õppekavad võimaldavad õppijatel saavutada oodatavaid õpiväljundeid ja osaleda õppeprotsessis
                     Kutsehariduse pakkujad vastavad isikute õpivajadustele, kasutades õppijakeskset lähenemisviisi, mis võimaldab õppijatel saavutada oodatavad õpiväljundid
                     Kutsehariduse pakkujad edendavad innovatsiooni nii kooli- kui ka töölõppe õpetamis- ja õppimismeetodites, kasutades digitehnoloogiat ja e-õppe vahendeid
                     Kutsehariduse pakkujad kasutavad isikute õpiväljundite hindamiseks sobivaid, täpseid ja usaldusväärseid meetodeid

                     Tulemusi ja protsesse hinnatakse regulaarselt
                     ja seda toetab mõõtmine

                     Töötatakse välja hindamismetoodika, sh sise- ja välishindamise tegemiseks
                     Lepitakse kokku sidusrühmade kaasamises jälgimisse ja hindamisse ning seda kaasamist kirjeldatakse selgelt
                     Riiklikud/piirkondlikud kvaliteedi parandamise ja tagamise standardid ja protsessid on asjakohased ja sektori vajadustega proportsionaalsed
                     Süsteemide suhtes tehakse vastavalt vajadusele enesehindamist ning sise- ja väliskontrolli

                     Riiklike ja piirkondlike eeskirjade/raamistike alusel või kutsehariduse pakkujate algatusel toimub korrapärane enesehindamine, mis hõlmab ka kutseharidusasutuste digitaalset valmisolekut ja keskkonnasäästlikkust
                     Hindamine ja läbivaatamine hõlmab haridus- ja koolitusprotsesse ja -tulemusi, sh õppijate rahulolu ning töötajate tulemusnäitajaid ja rahulolu

                     Rakendatakse varajase hoiatamise süsteeme
                     Kasutatakse tulemuslikkuse näitajaid
                     Et mõõta edusamme ja selgitada välja parandamist vajavad valdkonnad, kogutakse regulaarselt asjakohaseid ja sidusaid andmeid Töötatakse välja sobiv andmekogumise metoodika, nt küsimustikud, näitajad/mõõtemeetodid

                     Hindamine ja läbivaatamine hõlmab andmete kogumist ja kasutamist ning piisavaid ja tulemuslikke mehhanisme sisemiste ja väliste sidusrühmade kaasamiseks
                     Rakendatakse varajase hoiatamise süsteeme

                     Läbivaatamine

                     Määratakse kindlaks läbivaatamise kord, mehhanismid ja vahendid ning neid kasutatakse pakkumise kvaliteedi parandamiseks kõikidel tasanditel
                     Protsessid vaadatakse korrapäraselt läbi ja koostatakse tegevuskavad muudatuste jaoks Süsteeme kohandatakse vastavalt
                     Hindamistulemused avalikustatakse

                     Õppijatelt küsitakse tagasisidet nende individuaalsete õpikogemuste ning õppe- ja õpetamiskeskkonna kohta Seda kasutatakse koos õpetajate, praktikajuhendajate ja kõigi teiste asjaomaste sidusrühmade tagasisidega, et töötada välja edasisi meetmeid
                     Avalikkusel on läbivaatamistulemustele ulatuslik juurdepääs
                     Tagasiside- ja läbivaatamismenetlused on organisatsiooni strateegilise õppeprotsessi osa ning need toetavad kvaliteetse õppe arendamist ja parandavad õppijate võimalusi
                     Hindamise tulemusi arutatakse asjaomaste sidusrühmadega ja koostatakse asjakohased tegevuskavad

               B osa. EQAVETi näitajate võrdluskogum

         Käesolevas jaos on esitatud võrdlusnäitajad, mida saab EQAVETi raamistiku rakendamisel kasutada, et toetada riiklike/piirkondlike kutseharidussüsteemide ja/või kutsehariduse pakkujate hindamist ja nende kvaliteedi parandamist.

                     Näitaja

                     Näitaja liik

                     Poliitika eesmärk

                     Kvaliteeditagamise üldnäitajad

                     Nr 1

                     Kvaliteeditagamissüsteemi olulisus kutsehariduse pakkujate (edaspidi „pakkuja“) jaoks:

                                 a)

                                 selliste pakkujate osakaal, kes rakendavad kas seaduse alusel või omal algatusel organisatsioonisiseseid kvaliteeditagamissüsteeme

                                 b)

                                 akrediteeritud pakkujate osakaal

                     Tausta-/sisendnäitaja

                     Edendada pakkujate tasandil kvaliteedi parandamise kultuuri
                     Muuta koolituse kvaliteet läbipaistvamaks
                     Suurendada koolituse pakkumise vallas vastastikust usaldust

                     Nr 2

                     Investeerimine õpetajate ja praktikajuhendajate koolitusse:

                                 a)

                                 täienduskoolituses osalevate õpetajate ja praktikajuhendajate osakaal

                                 b)

                                 investeeritud vahendite summa, sealhulgas digioskustesse investeeritud vahendid

                     Sisend-/protsessinäitaja

                     Edendada õpetajate ja praktikajuhendajate vastutust kutsehariduse kvaliteedi parandamisel
                     Parandada kutsehariduse vastavust tööturu muutuvatele vajadustele
                     Suurendada individuaalset õpisuutlikkust
                     Parandada õppijate tulemusi

                     Kutsehariduspoliitika kvaliteedieesmärke toetavad näitajad

                     Nr 3

                     Kutsehariduse õppekavades osalemise määr:
                     kutsehariduse õppekavades osalejate arv (1) vastavalt õppekava liigile ja üksikutele kriteeriumidele (2)

                     Sisend-, protsessi-/väljundnäitaja

                     Koguda põhiteavet kutsehariduse atraktiivsuse kohta kutseharidussüsteemi ja pakkuja tasandil
                     Toetada sihipäraselt kutsehariduse kättesaadavamaks muutmist, sh ebasoodsas olukorras olevate rühmade jaoks

                     Nr 4

                     Kutsehariduse õppekavade läbimise määr:
                     kutsehariduse õppekava edukalt läbinud / õppekavast väljalangenud isikute arv (vastavalt õppekava liigile ja üksikutele kriteeriumidele)

                     Protsessi-/väljund-/tulemusnäitaja

                     Koguda põhiteavet haridusalaste saavutuste ja koolituse kvaliteedi kohta
                     Arvutada välja väljalangevuse määr võrreldes osalusmääraga
                     Toetada õppekavade edukat läbimist kui ühte peamist kutsehariduse kvaliteedi tagamise eesmärki
                     Toetada kohandatud koolituse pakkumist, sh ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele

                     Nr 5

                     Töö leidmise määr pärast kutsehariduse õppekava läbimist:

                                 a)

                                 kutsehariduses osalenute tegevus kindlaksmääratud ajal pärast koolituse läbimist (vastavalt õppekavad liigile ja üksikutele kriteeriumidele) (3)

                                 b)

                                 tööle asunud õppijate osakaal kindlaksmääratud ajal pärast koolituse läbimist (vastavalt õppekava liigile ja üksikutele kriteeriumidele)

                     Väljundnäitaja

                     Toetada tööalast konkurentsivõimet
                     Parandada kutsehariduse vastavust tööturu muutuvatele vajadustele
                     Toetada kohandatud koolituse pakkumist, sh ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele

                     Nr 6

                     Omandatud oskuste kasutamine töökohal:

                                 a)

                                 teave ametikoha kohta, millele isikud on pärast koolituse läbimist asunud (vastavalt õppekava liigile ja üksikutele kriteeriumidele)

                                 b)

                                 isikute ja tööandjate rahulolu omandatud oskuste/pädevustega

                     Väljundnäitaja
                     (kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete näitajate kombinatsioon)

                     Suurendada tööalast konkurentsivõimet
                     Suurendada kutsehariduse vastavust tööturu muutuvatele vajadustele
                     Toetada kohandatud koolituse pakkumist, sh ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele

                     Taustteave

                     Nr 7

                     Töötuse määr (4) vastavalt üksikutele kriteeriumidele

                     Taustanäitaja

                     Taustteave poliitiliste otsuste tegemiseks kutseharidussüsteemi tasandil

                     Nr 8

                     Haavatavate elanikkonnarühmade osalemine:

                                 a)

                                 nende kutsehariduses osalejate protsent, keda liigitatakse ebasoodsas olukorras olevatesse elanikkonnarühmadesse (määratletud piirkonnas või seirealal) vastavalt vanusele ja soole

                                 b)

                                 ebasoodsas olukorras olevate elanikkonnarühmade edumäär vastavalt vanusele ja soole

                     Taustanäitaja

                     Taustteave poliitiliste otsuste tegemiseks kutseharidussüsteemi tasandil
                     Toetada ebasoodsas olukorras olevate elanikkonnarühmade juurdepääsu kutseharidusele
                     Toetada kohandatud koolituse pakkumist ebasoodsas olukorras olevatele elanikkonnarühmadele

                     Nr 9

                     Tööturu koolitusvajaduste väljaselgitamise mehhanismid:

                                 a)

                                 teave mehhanismide kohta, mis on võetud kasutusele muutuvate vajaduste väljaselgitamiseks eri tasanditel

                                 b)

                                 tõendid selliste mehhanismide kasutamise ja tulemuslikkuse kohta

                     Tausta-/sisendnäitaja (kvalitatiivne teave)

                     Suurendada kutsehariduse reageerimisvõimet tööturu muutuvatele vajadustele
                     Toetada tööalast konkurentsivõimet

                     Nr 10

                     Kavad, mida kasutatakse kutsehariduse kättesaadavamaks muutmiseks ning (potentsiaalsetele) kutseharidussüsteemis õppijatele suuniste pakkumiseks:

                                 a)

                                 teave eri tasandil olemasolevate kavade kohta

                                 b)

                                 tõendid nende tulemuslikkuse kohta

                     Protsessinäitaja (kvalitatiivne teave)

                     Edendada juurdepääsu kutseharidusele, sh ebasoodsas olukorras olevate elanikkonnarühmade jaoks
                     Pakkuda suuniseid (potentsiaalsetele) kutseharidussüsteemis õppijatele
                     Toetada kohandatud koolituste pakkumist

            (1)  Esmakutseõppe puhul: õppijat loetakse osalejaks pärast seda, kui ta on õppes osalenud kuus nädalat. Elukestva õppe puhul: ametlikes kutsehariduse õppekavades osalevate elanike protsent.

            (2)  Lisaks põhiteabele soo ja vanuse kohta võib kasutada teisi sotsiaalseid kriteeriume, nt madala haridustasemega noored, kõrgeim haridustase, rändajad, puudega isikud, töötuse kestus.

            (3)  Esmakutseõppe puhul: sealhulgas teave väljalangenud õppijate tegevuse kohta.

            (4)  Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni määratluse kohaselt tööta isikud vanuses 15–74, kes otsivad aktiivselt tööd ja on valmis tööle minema.


               8.11.2019

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 380/1

      Soovitused liikmesriikide kohtutele eelotsuse taotlemiseks
      (2019/C 380/01)
      Käesolevad soovitused on koostatud liidu liikmesriikide kohtute jaoks ja need kajastavad Euroopa Kohtu kodukorra III jaotist (1). Soovitustes on meelde tuletatud eelotsusemenetluse olulisi tunnuseid ja elemente, mida liikmesriikide kohtud peavad arvesse võtma enne Euroopa Kohtusse pöördumist, ning samas on liikmesriikide kohtutele antud praktilisi juhiseid eelotsusetaotluste vormi ja sisu kohta. Kuna need taotlused toimetatakse pärast nende tõlkimist kätte kõigile protokolli Euroopa Liidu Kohtu põhikirja kohta artiklis 23 nimetatud huvitatud isikutele ja menetlust lõpetavad Euroopa Kohtu lahendid üldjuhul avaldatakse kõigis Euroopa Liidu ametlikes keeltes, tuleb suurt tähelepanu pöörata eelotsusetaotluste vormistamisele ja eriti nendes sisalduvate isikuandmete kaitsele.

         Sisukord

                     Punktid

                  Sissejuhatus

                  1–2

                  I.

                  Kõikidele eelotsusetaotlustele kohaldatavad sätted

                  3–32

                  Eelotsusetaotluse esitaja

                  3–7

                  Eelotsusetaotluse ese ja ulatus

                  8–11

                  Eelotsusetaotluse esitamiseks sobiv aeg

                  12–13

                  Eelotsusetaotluse vorm ja sisu

                  14–20

                  Isikuandmete kaitse ja eelotsusetaotluse anonüümseks muutmine

                  21–22

                  Eelotsusetaotluse ja riigisisese menetluse toimiku edastamine Euroopa Kohtule

                  23–24

                  Eelotsusetaotluse ja riigisisese menetluse vastastikune mõju

                  25–27

                  Kohtukulud ja tasuta õigusabi

                  28–29

                  Menetluse käik Euroopa Kohtus ja eelotsuse rakendamine eelotsusetaotluse esitanud kohtu poolt

                  30–32

                  II.

                  33–41

                  Kiirendatud menetluse ja kiirmenetluse kohaldamise tingimused

                  34–36

                  Kiirendatud menetluse või kiirmenetluse kohaldamise taotlemine

                  37–39

                  Suhtlus Euroopa Kohtu, eelotsusetaotluse esitanud kohtu ja põhikohtuasja poolte vahel

                  40–41

                  Lisa – Olulised andmed, mida eelotsusetaotlus peab sisaldama

         SISSEJUHATUS

                  1.

                  Eelotsusetaotlus, mille esitamine on ette nähtud Euroopa Liidu lepingu (edaspidi „ELL“) artikli 19 lõike 3 punktis b ja Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELTL“) artiklis 267, on Euroopa Liidu õiguse põhimehhanism. Selle eesmärk on tagada liidu õiguse ühetaoline tõlgendamine ja kohaldamine liidus, pakkudes liikmesriikide kohtutele vahendi, mis võimaldab neil eelotsusetaotlusega esitada Euroopa Liidu Kohtule (edaspidi „Euroopa Kohus“) küsimusi liidu õiguse tõlgendamise või liidu institutsioonide, organite või asutuste õigusaktide kehtivuse kohta.

                  2.

                  Eelotsusemenetlus põhineb Euroopa Kohtu ja liikmesriikide kohtute tihedal koostööl. Selle menetluse täieliku tõhususe tagamiseks on vajalik korrata selle olulisi tunnuseid ja teha teatud täpsustusi kodukorra sätete selgitamiseks, mis puudutavad eelkõige eelotsusetaotluse esitajat, eset ja ulatust, samuti taotluse vormi ja sisu. Neid täpsustusi sätete kohta, mis on kohaldatavad kõikidele eelotsusetaotlustele (I), on täiendatud sätetega, mis käsitlevad eriti kiiret menetlemist nõudvaid eelotsusetaotlusi (II), ja lisaga, milles on kokkuvõtlikult korratud kõiki andmeid, mida eelotsusetaotlus peab sisaldama.

            I.   KÕIKIDELE EELOTSUSETAOTLUSTELE KOHALDATAVAD SÄTTED

         Eelotsusetaotluse esitaja

                  3.

                  Euroopa Kohus saab oma pädevust otsustada eelotsusemenetluses liidu õiguse tõlgendamise või kehtivuse üle teostada ainult liikmesriikide kohtute algatusel, olenemata sellest, kas põhikohtuasja pooled on väljendanud soovi pöörduda Euroopa Kohtusse või mitte. Kuna kohtuasja lahendav liikmesriigi kohus võtab vastutuse tulevikus tehtava kohtuotsuse eest, on just tema ja ainult tema ülesanne iga kohtuasja eripära arvestades hinnata, kas eelotsusetaotlus on kohtulahendi tegemiseks vajalik ja kas küsimused, mis ta Euroopa Kohtule esitab, on asjakohased.

                  4.

                  Euroopa Kohus tõlgendab kohtu mõistet kui liidu õiguse autonoomset mõistet. Euroopa Kohus võtab selleks arvesse järgmisi asjaolusid kogumis: kas tema poole pöördunud organ on moodustatud seaduse alusel, kas ta on alaline, kas tema kohtualluvus on kohustuslik, kas menetlus on võistlev ja kas organ kohaldab õigusnorme ja kas ta on sõltumatu.

                  5.

                  Liikmesriigi kohus võib esitada Euroopa Kohtule küsimuse liidu õiguse tõlgendamise või kehtivuse kohta, kui ta leiab, et tema otsuse tegemiseks on vajalik Euroopa Kohtu otsus selles küsimuses (vt ELTL artikli 267 teine lõik). Eelotsusetaotlus võib osutuda eriti tarvilikuks, kui liikmesriigi kohtus tõstatatakse uus tõlgendusküsimus, mis on liidu õiguse ühetaolise kohaldamise seisukohast üldise tähtsusega või kui olemasolev kohtupraktika ei näi andvat vajalikke juhiseid, mida saaks kohaldada uues õiguslikus või faktilises raamistikus.

                  6.

                  Kui küsimus on tõstatatud poolelioleva kohtuasja käigus kohtus, mille otsuste peale ei saa riigisisese õiguse järgi edasi kaevata, siis on nimetatud kohus siiski kohustatud esitama Euroopa Kohtule eelotsusetaotluse (vt ELTL artikli 267 kolmas lõik), välja arvatud juhul, kui selles küsimuses on juba olemas väljakujunenud kohtupraktika või kui asjaomase õigusnormi õige tõlgendus ei tekita mingeid põhjendatud kahtlusi.

                  7.

                  Lisaks tuleneb väljakujunenud kohtupraktikast, et kuigi liikmesriikide kohtutel on õigus lükata tagasi neile esitatud väited liidu institutsiooni, organi või asutuse õigusakti kehtetuse kohta, kuulub sellise õigusakti kehtetuks tunnistamise võimalus Euroopa Kohtu ainupädevusse. Kui liikmesriigi kohtul on niisuguse õigusakti kehtivuse suhtes kahtlusi, peab ta seega pöörduma Euroopa Kohtu poole, märkides põhjused, miks tal sellised kahtlused on.

         Eelotsusetaotluse ese ja ulatus

                  8.

                  Eelotsusetaotlus peab puudutama liidu õiguse tõlgendamist või kehtivust, mitte riigisiseste õigusnormide tõlgendamist ega põhikohtuasja raames tõstatatud faktiküsimusi.

                  9.

                     Euroopa Kohus võib eelotsusetaotluse suhtes otsuse teha üksnes juhul, kui liidu õigus on põhikohtuasjas kohaldatav. Sellega seoses on vältimatult vajalik, et eelotsusetaotluse esitanud kohus tooks esile kõik asjakohased faktilised ja õiguslikud asjaolud, mille tõttu ta on seisukohal, et liidu õigusnormid võivad olla konkreetses asjas kohaldatavad.

                  10.

                  Mis puudutab Euroopa Liidu põhiõiguste harta tõlgendamist käsitlevaid eelotsusetaotlusi, siis on oluline märkida, et vastavalt harta artikli 51 lõikele 1 on harta sätted liikmesriikidele ette nähtud üksnes liidu õiguse kohaldamise korral. Kuigi liidu õiguse kohaldamise olukordi võib olla mitmesuguseid, peab eelotsusetaotlusest siiski selgelt ja üheselt nähtuma, et põhikohtuasjas on kohaldatav peale harta mõni muu liidu õigusnorm. Kuna Euroopa Kohtul puudub eelotsusetaotluse üle otsustamiseks pädevus, kui õiguslik olukord ei kuulu liidu õiguse kohaldamisalasse, ei saa ainuüksi harta sätted, millele eelotsusetaotluse esitanud kohus võib olla tuginenud, olla selle pädevuse aluseks.

                  11.

                  Lõpuks tuleb märkida, et kuigi otsuse tegemisel võtab Euroopa Kohus tingimata arvesse põhikohtuasja õiguslikku ja faktilist raamistikku, nagu selle on eelotsusetaotluse esitanud kohus oma eelotsusetaotluses määratlenud, ei kohalda ta ise sellele vaidlusele liidu õigust. Kui Euroopa Kohus otsustab liidu õiguse tõlgendamise või kehtivuse üle, üritab ta anda põhikohtuasja lahendamiseks tarviliku vastuse, kuid eelotsusetaotluse esitanud kohus on see, kes peab selle põhjal konkreetsed järeldused tegema, jättes vajaduse korral kohaldamata riigisisese õigusnormi, mis on loetud liidu õigusega vastuolus olevaks.

         Eelotsusetaotluse esitamiseks sobiv aeg

                  12.

                  Liikmesriigi kohus võib esitada Euroopa Kohtule eelotsusetaotluse kohe, kui ta leiab, et liidu õiguse tõlgendamist või kehtivust puudutav otsus on talle kohtuotsuse tegemiseks vajalik. Sellel kohtul on nimelt parimad eeldused hindamaks, millises riigisiseses menetlusstaadiumis see taotlus tuleb esitada.

                  13.

                  Kuivõrd see taotlus on siiski Euroopa Kohtus toimuva menetluse aluseks ja Euroopa Kohtul peavad olema kõik andmed, mis võimaldavad tal kontrollida, kas tal on pädevus esitatud küsimustele vastata, ning pädevuse olemasolu korral nendele küsimustele tarviliku vastuse anda, siis on vaja, et eelotsusetaotluse esitamine otsustatakse menetlusstaadiumis, milles eelotsusetaotluse esitanud kohus on võimeline piisavalt täpselt määratlema põhikohtuasja õigusliku ja faktilise raamistiku ning lahendamist vajavad õigusküsimused. Hea õigusemõistmise huvides võib olla sobilik esitada eelotsusetaotlus pärast mõlema poole ärakuulamist.

         Eelotsusetaotluse vorm ja sisu

                  14.

                  Eelotsusetaotlus võib olla mis tahes vormis, mis on riigisisese õiguse kohaselt lubatav, kuid tuleb silmas pidada, et taotlus on Euroopa Kohtus toimuva menetluse aluseks ja see toimetatakse kätte kõigile protokolli Euroopa Liidu Kohtu põhikirja kohta (edaspidi „põhikiri“) artiklis 23 nimetatud huvitatud isikutele, sealhulgas kõigile liikmesriikidele, et nad saaksid soovi korral oma seisukohad esitada. Sellega kaasneva vajaduse tõttu tõlkida eelotsusetaotlus kõikidesse Euroopa Liidu ametlikesse keeltesse peab eelotsusetaotluse esitanud kohus seega taotluse sõnastama lihtsalt, selgelt ja täpselt, ilma üleliigsete andmeteta. Kogemus näitab, et eelotsusetaotluse õigusliku ja faktilise raamistiku ning Euroopa Kohtusse pöördumise põhjuste adekvaatseks kirjeldamiseks piisab üldjuhul kümnekonnast leheküljest.

                  15.

                  Nõuded eelotsusetaotluste sisule on ette nähtud Euroopa Kohtu kodukorra artiklis 94 ja neid on kokkuvõtlikult korratud käesoleva dokumendi lisas. Peale Euroopa Kohtule esitatud eelotsuse küsimuste teksti peab eelotsusetaotlus sisaldama:

                              —

                              lühiülevaadet põhikohtuasja esemest ja asjasse puutuvatest asjaoludest, nagu eelotsusetaotluse esitanud kohus on need välja selgitanud, või vähemalt ülevaadet faktilistest andmetest, millel eelotsuse küsimused põhinevad;

                              —

                              ülevaadet kohaldamisele kuuluvatest riigisisestest õigusnormidest ja vajaduse korral asjakohasest riigisisesest kohtupraktikast, ning

                              —

                              selgitust, millistel põhjustel eelotsusetaotluse esitanud kohus tõstatas liidu õigusnormide tõlgendamise või kehtivuse küsimuse ning millist seost ta nende õigusnormide ja põhikohtuasjas kohaldatavate riigisiseste õigusnormide vahel näeb.

                        Kui üks või mitu eespool nimetatud elementidest puudub, võib Euroopa Kohus olla sunnitud eelkõige kodukorra artikli 53 lõike 2 alusel tõdema, et tal puudub pädevus esitatud eelotsuse küsimuste lahendamiseks, või tunnistama eelotsusetaotluse vastuvõetamatuks.

                  16.

                  Eelotsusetaotluse esitanud kohus peab eelotsusetaotluses esitama täpsed viited põhikohtuasja asjaolude suhtes kohaldatavatele riigisisestele sätetele ning liidu õigusnormidele, mille tõlgendamist taotletakse või mille kehtivus on kahtluse alla seatud. Viidetes on võimaluse korral märgitud nii asjaomaseid sätteid sisaldavate õigusaktide täpne pealkiri ja vastuvõtmise kuupäev kui ka nende õigusaktide avaldamisviide. Kui eelotsusetaotluse esitanud kohus viitab kohtupraktikale, palutakse tal märkida ka asjaomase kohtulahendi ECLI (European Case Law Identifier) number.

                  17.

                  Kui eelotsusetaotluse esitanud kohus peab seda kohtuasja mõistmise huvides vajalikuks, võib ta anda lühiülevaate põhikohtuasja poolte peamistest argumentidest. Selles kontekstis on tarvilik meelde tuletada, et tõlgitakse ainult eelotsusetaotlus, mitte aga taotluse võimalikke lisasid.

                  18.

                  Eelotsusetaotluse esitanud kohus võib ka märkida lühidalt oma seisukoha esitatud eelotsuse küsimustele antava vastuse suhtes. See seisukoht võib Euroopa Kohtule tarvilik olla, eriti juhul, kui tal on palutud taotlus lahendada kiirendatud menetluses või kiirmenetluses.

                  19.

                  Lõpuks tuleb märkida, et Euroopa Kohtule esitatud eelotsuse küsimused peavad olema välja toodud eelotsusetaotluse eraldiseisvas ja selgesti määratletud osas, eelistatavalt selle alguses või lõpus. Küsimused peavad olema iseseisvatena arusaadavad, ilma et oleks vaja viidata taotluse põhjendavale osale.

                  20.

                  Lugemise hõlbustamiseks on oluline, et eelotsusetaotlus esitataks Euroopa Kohtule trükitult ning et eelotsusetaotluse leheküljed ja lõigud oleksid nummerdatud. Käsitsi kirjutatud eelotsusetaotlusi Euroopa Kohus menetlusse ei võta.

         Isikuandmete kaitse ja eelotsusetaotluse anonüümseks muutmine

                  21.

                  Selleks et tagada isikuandmete piisav kaitse kohtuasja menetlemisel Euroopa Kohtus, eelotsusetaotluse kättetoimetamisel põhikirja artiklis 23 nimetatud huvitatud isikutele ja menetlust lõpetava lahendi hilisemal levitamisel kõigis liidu ametlikes keeltes, palutakse eelotsusetaotluse esitanud kohtul – kellel ainsana on täielik ülevaade Euroopa Kohtule esitatud toimikust – muuta kohtuasi anonüümseks, asendades taotluses nimetatud füüsiliste isikute nimed näiteks initsiaalide või tähekombinatsioonidega ja peites andmed, mis võivad võimaldada neid isikuid tuvastada. Uute infotehnoloogiavahendite üha laialdasema kasutamise tõttu ja eelkõige otsingumootorite kasutamise tõttu võib eelotsusetaotluse anonüümseks muutmine pärast selle kättetoimetamist põhikirja artiklis 23 nimetatud huvitatud isikutele ja pärast asjaomase kohtuasja kohta teadaande avaldamist Euroopa Liidu Teatajas osutuda vähem tõhusaks.

                  22.

                  Kui eelotsusetaotluse esitanud kohtul on olemas eelotsusetaotluse isikuandmetega versioon, mis sisaldab põhikohtuasja poolte täisnimesid ja täielikke kontaktandmeid, ning anonüümseks muudetud versioon, palutakse tal Euroopa Kohtule edastada mõlemad versioonid, et hõlbustada kohtuasja menetlemist Euroopa Kohtus.

         Eelotsusetaotluse ja riigisisese menetluse toimiku edastamine Euroopa Kohtule

                  23.

                  Eelotsusetaotlus peab kandma kuupäeva ja allkirja ning see peab olema saadetud Euroopa Kohtu kantseleile elektrooniliselt või posti teel (Euroopa Kohtu kantselei, Rue du Fort Niedergrünewald, L-2925 Luxembourg). Põhjustel, mis on seotud eelkõige vajadusega tagada kohtuasja kiire menetlemine ja tõhus suhtlemine kohtuga, kes Euroopa Kohtu poole pöördub, soovitab Euroopa Kohus kõnealusel kohtul kasutada rakendust e-Curia. Teave selle rakenduse kasutajakonto avamise kohta, mis võimaldab menetlusdokumentide elektroonilist esitamist ja kättetoimetamist, ning rakenduse kasutustingimused on kättesaadavad institutsiooni veebilehel (https://curia.europa.eu/jcms/jcms/P_78957/et/). Selleks et hõlbustada Euroopa Kohtus eelotsusetaotluste menetlemist ja eelkõige nende tõlkimist kõikidesse Euroopa Liidu ametlikesse keeltesse, palutakse liikmesriikide kohtutel lisaks e-Curia kaudu eelotsusetaotluse originaalversiooni saatmisele saata tekstitöötlust võimaldav taotluse versioon (sellises tekstitöötlusprogrammis nagu Word, OpenOffice või LibreOffice) järgmisel aadressil: DDP-GreffeCour@curia.europa.eu.

                  24.

                  Eelotsusetaotlus peab kohtukantseleisse saabuma koos kõigi asjakohaste ja Euroopa Kohtus kohtuasja menetlemiseks vajalike dokumentidega ja eelkõige põhikohtuasja poolte ja nende võimalike esindajate täpsete kontaktandmetega ning põhikohtuasja toimiku või selle koopiaga. Toimikut (või selle koopiat), mille võib edastada elektrooniliselt või posti teel, hoitakse kogu Euroopa Kohtu menetluse vältel kohtukantseleis, kus põhikirja artiklis 23 nimetatud huvitatud isikud võivad sellega tutvuda, kui eelotsusetaotluse esitanud kohus ei ole andnud vastupidiseid juhiseid.

         Eelotsusetaotluse ja riigisisese menetluse vastastikune mõju

                  25.

                  Kuigi eelotsusetaotluse esitanud kohtule jääb pädevus otsustada ajutiste meetmete võtmise üle, eriti õigusakti kehtivuse hindamiseks esitatud eelotsusetaotluse korral, toob eelotsusetaotluse esitamine siiski kaasa riigisisese menetluse peatamise kuni Euroopa Kohtu lahendi tegemiseni.

                  26.

                  Kuigi eelotsusetaotlus jääb üldjuhul Euroopa Kohtu menetlusse seni, kuni eelotsusetaotluse esitanud kohus ei ole seda tagasi võtnud, tuleb siiski silmas pidada, et Euroopa Kohtu roll eelotsusemenetluses on panustada tegelikku õigusemõistmisse liikmesriikides, mitte esitada nõuandvaid arvamusi üldistes või hüpoteetilistes küsimustes. Kuna eelotsusemenetlus eeldab, et eelotsusetaotluse esitanud kohtus on tõepoolest menetlus pooleli, on viimane kohustatud teatama Euroopa Kohtule igast menetlusega seotud asjaolust, mis võib mõjutada eelotsusetaotluse esitanud kohtu enda menetlust, ning eelkõige igast hagist või kaebusest loobumisest või põhikohtuasja lahendamisest poolte kokkuleppel ning mis tahes muust asjaolust, mis toob kaasa menetluse lõppemise. Eelotsusetaotluse esitanud kohus peab Euroopa Kohut teavitama ka võimalikust otsusest, mis on tehtud eelotsusetaotluse peale esitatud kaebuse kohta, ning tagajärgedest, mis selline otsus eelotsusetaotluse jaoks kaasa toob. Euroopa Kohtus eelotsusemenetluse tõhusa toimumise huvides ja eelkõige selleks, et vältida olukorda, kus Euroopa Kohus pühendab aega ja ressursse kohtuasjale, millest võidakse loobuda või mis võib muutuda esemetuks, on oluline, et kõnealune teave edastatakse Euroopa Kohtule võimalikult kiiresti.

                  27.

                  Liikmesriikide kohtute tähelepanu tuleb juhtida muu hulgas asjaolule, et eelotsusetaotluse tagasivõtmine võib mõjutada seda, kuidas eelotsusetaotluse esitanud kohus menetleb sarnaseid kohtuasju. Juhul kui vastusest, mille Euroopa Kohus annab eelotsusetaotluse esitanud kohtu esitatud küsimustele, sõltub mitme poolelioleva kohtuasja tulemus eelotsusetaotluse esitanud kohtus, on soovitav need kohtuasjad enne Euroopa Kohtule eelotsusetaotluse esitamist liita, et võimaldada viimasel esitatud küsimustele vastata, hoolimata ühe või mitme kohtuasja võimalikust tagasivõtmisest.

         Kohtukulud ja tasuta õigusabi

                  28.

                  Eelotsusemenetlus Euroopa Kohtus on tasuta ning Euroopa Kohus ei otsusta eelotsusetaotluse esitanud kohtu menetluses oleva kohtuasja menetlusosaliste kohtukulude üle. Selles küsimuses teeb otsuse eelotsusetaotluse esitanud kohus.

                  29.

                  Kui põhikohtuasja poolel puuduvad piisavad rahalised vahendid, võib Euroopa Kohus talle anda tasuta õigusabi, et katta tal Euroopa Kohtu menetluses tekkivad kulud, eelkõige esindamisega seotud kulud. Sellist abi võib anda siiski üksnes juhul, kui asjaomane pool ei saa juba abi riigisisesest süsteemist või kui saadav abi ei kata Euroopa Kohtu menetlusega seotud kulusid või katab need ainult osaliselt. Sellel poolel palutakse igal juhul edastada Euroopa Kohtule kõik andmed ja tõendid, mis võimaldavad hinnata tema tegelikku majanduslikku olukorda.

         Menetluse käik Euroopa Kohtus ja eelotsuse rakendamine eelotsusetaotluse esitanud kohtu poolt

                  30.

                  Kogu menetluse vältel peab Euroopa Kohtu kantselei eelotsusetaotluse esitanud kohtuga ühendust ja edastab talle koopia kõigist menetlusdokumentidest ning vajaduse korral palve esitada täpsustusi või selgitusi, mida peetakse vajalikuks, et anda tarvilik vastus selle kohtu esitatud küsimustele.

                  31.

                  Kui menetlus, mis üldjuhul koosneb kirjalikust ja suulisest osast, lõpeb, teeb Euroopa Kohus otsuse eelotsusetaotluse esitanud kohtu küsimuste kohta. Siiski võib Euroopa Kohus teatud juhtudel küsimuste kohta otsuse teha ilma menetluse suulise osata või isegi palumata kirjalikke seisukohti põhikirja artiklis 23 nimetatud huvitatud isikutelt. See on nii eelkõige juhul, kui eelotsuse küsimus on identne küsimusega, millele Euroopa Kohus on juba vastuse andnud, või kui küsimusele võib vastuse selgelt tuletada kohtupraktikast või kui küsimusele antav vastus ei tekita põhjendatud kahtlust. Sellistel juhtudel lahendab Euroopa Kohus esitatud küsimuse kiiresti oma kodukorra artikli 99 alusel põhistatud määrusega, mis on sama ulatusega ja sama kohustuslik nagu kohtuotsus.

                  32.

                  Pärast kohtuotsuse kuulutamist või menetlust lõpetava kohtumääruse allkirjastamist edastab kohtukantselei Euroopa Kohtu lahendi eelotsusetaotluse esitanud kohtule, kellel palutakse Euroopa Kohut teavitada selle lahendi rakendamisest põhikohtuasjas. Eelotsusetaotluse esitanud kohtu lõplik lahend, millel on selgelt märgitud Euroopa Kohtu kohtuasja number, tuleb edastada järgmisel aadressil: Follow-up-DDP@curia.europa.eu.

            II.   SÄTTED, MIS ON KOHALDATAVAD EELOTSUSETAOTLUSTELE, MIS VAJAVAD ERITI KIIRET LAHENDAMIST

                  33.

                  Põhikirja artiklis 23a ja kodukorra artiklites 105–114 ette nähtud tingimustel võib eelotsusetaotluse teatud asjaoludel lahendada kiirendatud menetluses või kiirmenetluses. Nende menetluste kohaldamise üle otsustab Euroopa Kohus eelotsusetaotluse esitanud kohtu eraldiseisva, nõuetekohaselt põhistatud taotluse alusel, milles on esile toodud õiguslikud ja faktilised asjaolud, mille tõttu on selle menetluse või nende menetluste kohaldamine põhjendatud, või erandjuhul omal algatusel, kui kohtuasja laad või sellele omased asjaolud näivad seda nõudvat.

         Kiirendatud menetluse ja kiirmenetluse kohaldamise tingimused

                  34.

                  Vastavalt kodukorra artiklile 105 võib eelotsusetaotluse lahendada kiirendatud menetluses, kaldudes kõrvale kodukorra sätetest, kui kohtuasja laad nõuab asja lahendamist lühikese aja jooksul. Kuna see menetlus toob kaasa olulised piirangud kõigile menetlusega seotud isikutele ja eelkõige kõigile liikmesriikidele, kellel palutakse esitada oma kirjalikud või suulised seisukohad palju lühema tähtaja jooksul kui tavapärased tähtajad, tuleb selle menetluse kohaldamist taotleda ainult juhul, kui erilised asjaolud annavad tunnistust olukorra kiireloomulisusest, mis õigustab vajadust saada esitatud küsimustele kiiresti Euroopa Kohtu vastus. See võib olla nii näiteks rahvatervist või keskkonda ähvardava suure ja vahetu ohu korral, mida Euroopa Kohtu kiire lahend võib aidata ära hoida, või juhul, kui eriliste asjaolude tõttu on vaja väga kiiresti kõrvaldada ebakindlus seoses põhjapanevate küsimustega riigisisese konstitutsiooniõiguse või liidu õiguse valdkonnas. Seevastu ei ole väljakujunenud kohtupraktika kohaselt asjaolu, et lahend, mille eelotsusetaotluse esitanud kohus peab tegema pärast Euroopa Kohtult eelotsuse küsimist, puudutab potentsiaalselt suurt arvu isikuid või õiguslikke olukordi, olulise majandusliku huvi olemasolu ega ka eelotsusetaotluse esitanud kohtu kohustus teha lahend kiiresti iseenesest erandlikud asjaolud, mis annaksid alust kiirendatud menetluse kohaldamiseks.

                  35.

                  See kehtib veelgi enam kodukorra artiklis 107 ette nähtud eelotsuse kiirmenetluse kohta. Viimati nimetatud menetlus, mida kohaldatakse vaid valdkondades, mida reguleerib ELTL kolmanda osa V jaotis, mis puudutab vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala, toob asjasse puutuvatele isikutele nimelt kaasa veelgi suuremaid piiranguid, kuna selles piiratakse nende menetlusosaliste arvu, kellel on õigus kirjalikke seisukohti esitada, ja kuna see lubab eriti kiireloomulistes asjades täielikult ära jätta Euroopa Kohtu menetluse kirjaliku osa. Seega tuleb selle menetluse kohaldamist taotleda ainult juhul, kui on hädavajalik, et Euroopa Kohus vastaks eelotsusetaotluse esitanud kohtu esitatud küsimustele väga kiiresti.

                  36.

                  Kuigi käesolevas dokumendis ei saa anda selliste asjaolude ammendavat loetelu, eelkõige vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala reguleeriva liidu õiguse mitmekesisuse ja arengu tõttu, võib liikmesriigi kohus eelotsuse kiirmenetluse taotluse esitamist kaaluda näiteks ELTL artikli 267 neljandas lõigus sätestatud juhul, kui isik on kinni peetud või kui temalt on võetud vabadus ja tema õigusliku olukorra hindamisel on eelotsuse küsimusele antav vastus määrava tähtsusega, või kui vaidlus puudutab vanema õigusi või väikelapse hooldusõigust ning eelkõige kui põhikohtuasja tulemus sõltub eelotsuse küsimusele antavast vastusest ja kui tavamenetluse kasutamine võib tõsiselt või isegi pöördumatult kahjustada lapse suhet tema vanema(te)ga või tema arengut ning tema lõimumist oma perekondlikku ja sotsiaalsesse keskkonda. Seevastu pelk majanduslik huvi, olgu see kui tahes oluline ja legitiimne, õiguslik ebakindlus, mis mõjutab põhikohtuasja poolte või sarnaste kohtuvaidluste poolte olukorda, nende isikute või õiguslike olukordade suur arv, keda lahend, mille eelotsusetaotluse esitanud kohus peab tegema pärast Euroopa Kohtult eelotsuse küsimist, potentsiaalselt puudutab, ega ka nende kohtuasjade suur arv, mida Euroopa Kohtu lahend võib mõjutada, ei ole iseenesest asjaolud, mis annaksid alust eelotsuse kiirmenetluse kohaldamiseks.

         Kiirendatud menetluse või kiirmenetluse kohaldamise taotlemine

                  37.

                  Selleks et Euroopa Kohtul oleks võimalik kiiresti otsustada, kas on alust kohaldada kiirendatud menetlust või eelotsuse kiirmenetlust, peavad taotluses olema täpselt esile toodud õiguslikud ja faktilised asjaolud, mis annavad tunnistust olukorra kiireloomulisusest, ja eriti ohud, mis esinevad juhul, kui eelotsus tehakse tavalises menetluses. Võimaluse korral peab eelotsusetaotluse esitanud kohus lühidalt esitama ka oma seisukoha esitatud küsimustele antava vastuse suhtes. Selline seisukoha esitamine hõlbustab nimelt põhikohtuasja poolte ja muude menetluses osalevate huvitatud isikute seisukohtade kujundamist ning aitab seega kaasa menetluse kiirele läbiviimisele.

                  38.

                  Kiirendatud menetluse või kiirmenetluse kohaldamise taotlus tuleb igal juhul esitada selges vormis, mis võimaldab kohtukantseleil kohe tuvastada, et kohtuasi nõuab erikäsitlemist. Selleks palutakse eelotsusetaotluse esitanud kohtul täpsustada, millist nendest kahest menetlusest tuleks asjas kohaldada, ning viidata taotluses kodukorra asjakohasele artiklile (artiklile 105, mis puudutab kiirendatud menetlust, või artiklile 107, mis puudutab kiirmenetlust). Viide peab eelotsusetaotluse esitamise otsuses olema märgitud kohale, mis on selgelt tuvastatav, või sisalduma eelotsusetaotluse esitanud kohtu saadetud eraldi kirjas.

                  39.

                  Mis puudutab eelotsusetaotlust ennast, siis taotluse lühidus on kiireloomulises olukorras eriti oluline, kuna see aitab kaasa menetluse kiirele läbiviimisele.

         Suhtlus Euroopa Kohtu, eelotsusetaotluse esitanud kohtu ja põhikohtuasja poolte vahel

                  40.

                  Kiirendatud menetlust või kiirmenetlust taotleval kohtul palutakse saata see taotlus ja samuti eelotsusetaotlus – millele on lisatud eelotsusetaotluse tekst tekstitöötlust võimaldaval kujul (sellises tekstitöötlusprogrammis nagu Word, OpenOffice või LibreOffice) – rakenduse e-Curia kaudu või e-posti teel (DDP-GreffeCour@curia.europa.eu).

                  41.

                  Selleks et hõlbustada Euroopa Kohtu hilisemat suhtlemist nii eelotsusetaotluse esitanud kohtu kui ka põhikohtuasja pooltega, palutakse eelotsusetaotluse esitanud kohtul teatada ka oma e-posti aadress ja võimaluse korral faksinumber, mida Euroopa Kohus võiks kasutada, samuti põhikohtuasja poolte esindajate e-posti aadressid ja võimaluse korral faksinumbrid.

         (1)  ELT L 265, 29.9.2012, lk 1.

            LISA

         Olulised andmed, mida eelotsusetaotlus peab sisaldama
         Käesolevas lisas on kokkuvõtvalt korratud põhilisi andmeid, mida eelotsusetaotlus peab sisaldama. Nende andmete juurde on märgitud käesolevate soovituste punktid, milles neid andmeid on põhjalikumalt käsitletud.
         Olenemata sellest, kas eelotsusetaotlus on esitatud elektrooniliselt või posti teel, peavad selles olema märgitud:

                     1.

                     eelotsusetaotluse esitanud kohtu ja olenevalt olukorrast selle kohtu pädeva koja või kolleegiumi nimi (vt selle kohta punktid 3–7);

                     2.

                     põhikohtuasja poolte ja olenevalt olukorrast nende isikute täpsed nimed, kes pooli eelotsusetaotluse esitanud kohtus esindavad (põhikohtuasja poolte kohta vt siiski käesolevate soovituste punktid 21 ja 22, mis käsitlevad isikuandmete kaitset);

                     3.

                     põhikohtuasja ese ja asjakohased faktid (vt punkt 15);

                     4.

                     asjakohased riigisisesed ja liidu õigusnormid (vt punktid 15 ja 16);

                     5.

                     põhjused, mille tõttu eelotsusetaotluse esitanud kohtul tekkisid küsimused liidu õiguse tõlgendamise või kehtivuse kohta (vt punktid 8–11 ja 15–18);

                     6.

                     eelotsuse küsimused (vt punkt 19) ja olenevalt olukorrast

                     7.

                     võimalik vajadus taotluse menetlemiseks erikorras seoses näiteks vajadusega tagada asjasse puutuvate füüsiliste isikute anonüümsus või taotluse eriti kiire menetlemine Euroopa Kohtus (vt punkt 33 jj).

               Vormilisest küljest peavad eelotsusetaotlused olema trükitud, kandma kuupäeva ja allkirja ning saabuma Euroopa Kohtu kantseleisse soovitavalt elektrooniliselt koos kõikide kohtuasja menetlemiseks vajalike ja asjakohaste dokumentidega (vt selle kohta käesolevate soovituste punktid 20–24 ja eriti kiiret lahendamist vajavate taotluste kohta punktid 40 ja 41).

            Euroopa Kohtu eelistatavad sidekanalid

         Selleks et tagada tõhus suhtlus eelotsusetaotluse esitanud kohtutega, soovitab Euroopa Kohus kasutada järgmisi sidekanaleid:

                     1)

                     Eelotsusetaotluse (või muude taotlusega seotud asjakohaste dokumentide) esitamine:

                                 —

                                 Eelotsusetaotluse (või muude taotlusega seotud dokumentide) allkirjastatud originaal: saatmine rakenduse e-Curia kaudu. Selle tasuta ja turvalise rakenduse kasutajakonto avamise kord ja rakenduse kasutustingimused on kättesaadavad järgmisel aadressil: https://curia.europa.eu/jcms/jcms/P_78957/et/.

                                 —

                                 Eelotsusetaotluse (või muude taotlusega seotud dokumentide) tekstitöötlust võimaldav versioon: DDP-GreffeCour@curia.europa.eu

                     2)

                     Eelotsusetaotluse esitanud kohtu lõpliku (vajaduse korral – eelkõige internetti ülespanemise jaoks – anonüümseks muudetud) lahendi saatmine pärast Euroopa Kohtu lahendit eelotsusetaotluse kohta: Follow-up-DDP@curia.europa.eu