               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,18.2.2016
            COM(2016) 66 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega kiidetakse heaks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Türkmenistani vahelise partnerlus- ja koostöölepingu (millega võetakse arvesse Bulgaaria Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Horvaatia Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Rumeenia, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga) protokolli sõlmimine Euroopa Komisjoni poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel

               SELETUSKIRI

               Lisatud ettepanek kujutab endast õiguslikku vahendit soovituse jaoks nõukogu otsuse kohta, millega kiidetakse heaks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Türkmenistani vahelise partnerlus- ja koostöölepingu (millega võetakse arvesse Bulgaaria Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Horvaatia Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Rumeenia, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga) protokolli sõlmimine Euroopa Komisjoni poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel.

               i)Soovitus: nõukogu otsus, millega kiidetakse heaks protokolli sõlmimine Euroopa Komisjoni poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel.

               Kõnealune ettepanek esitatakse koos järgmiste dokumentidega:

               ii)Ettepanek: nõukogu otsus protokolli allakirjutamise kohta Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel;

               iii)Ettepanek: nõukogu otsus protokolli sõlmimise kohta Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel;

               Vastavalt Bulgaaria Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Horvaatia Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Rumeenia, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemisaktile ühinevad Bulgaaria Vabariik, Tšehhi Vabariik, Eesti Vabariik, Horvaatia Vabariik, Küprose Vabariik, Läti Vabariik, Leedu Vabariik, Ungari, Malta Vabariik, Poola Vabariik, Rumeenia, Sloveenia Vabariik ja Slovaki Vabariik rahvusvaheliste lepingutega, mille Euroopa Liit ja selle liikmesriigid on alla kirjutanud või sõlminud asjaomastele lepingutele lisatavate protokollide kaudu.

               Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Türkmenistani vahel sõlmitud partnerlus- ja koostööleping (edaspidi „leping”) kirjutati alla 25. mail 1998 Brüsselis (Raamlepingu ratifitseerimine on praegu käimas ja see ei ole veel jõustunud).

               Protokolliga inkorporeeritakse Bulgaaria Vabariik, Tšehhi Vabariik, Eesti Vabariik, Horvaatia Vabariik, Küprose Vabariik, Läti Vabariik, Leedu Vabariik, Ungari, Malta Vabariik, Poola Vabariik, Rumeenia, Sloveenia Vabariik ja Slovaki Vabariik lepingu osaliseks ja kohustatakse Euroopa Liitu koostama lepingu autentse versiooni bulgaaria, eesti, hispaania, horvaadi, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles.

               Komisjon leiab, et läbirääkimiste tulemused on rahuldavad, ning palub nõukogul võtta vastu nõukogu otsuse, millega kiidetakse heaks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Türkmenistani vahelise partnerlus- ja koostöölepingu (millega võetakse arvesse Bulgaaria Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Horvaatia Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Rumeenia, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga) protokolli sõlmimine Euroopa Komisjoni poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel.

               Soovitus:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega kiidetakse heaks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Türkmenistani vahelise partnerlus- ja koostöölepingu (millega võetakse arvesse Bulgaaria Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Horvaatia Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Rumeenia, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga) protokolli sõlmimine Euroopa Komisjoni poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 101 teist lõiku,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

               ning arvestades järgmist:

               (1)Bulgaaria Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Horvaatia Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Rumeenia, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi 2003., 2005. ja 2011. aasta ühinemisakti artikli 6 lõike 2 kohaselt tuleb Bulgaaria Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Horvaatia Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Rumeenia, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemises ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Türkmenistani vahelise partnerlus- ja koostöölepinguga (edaspidi „leping”) leppida kokku lepingule lisatud protokollis. 2003., 2005. ja 2011. aasta ühinemisaktide artikli 6 lõike 2 kohaselt kohaldatakse sellise ühinemise suhtes lihtsustatud menetlust, mille alusel protokoll sõlmitakse liikmesriikide nimel ühehäälselt tegutseva nõukogu ja asjaomaste kolmandate riikide vahel.

               (2)8. detsembril 2003 volitas nõukogu komisjoni pidama Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide nimel Türkmenistaniga läbirääkimisi ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Türkmenistani vahelise partnerlus- ja koostöölepingu protokolli (millega võetakse arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga) sõlmimise üle.

               (3)23. oktoobril 2006 volitas nõukogu komisjoni pidama ühenduse ja liikmesriikide nimel Türkmenistaniga läbirääkimisi ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Türkmenistani vahelise partnerlus- ja koostöölepingu protokolli (millega võetakse arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga) sõlmimise üle.

               (4)14. septembril 2012 volitas nõukogu komisjoni alustama asjaomaste kolmandate riikidega läbirääkimisi,
                  1
                et teha Euroopa Liidu või Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide alla kirjutatud või sõlmitud lepingutes kohandusi seoses Horvaatia Vabariigi ühinemisega Euroopa Liiduga.

               (5)Protokolli sõlmimine komisjoni poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse pädevusse kuuluvates küsimustes tuleks heaks kiita.

               4)Protokoll kirjutatakse alla ja sõlmitakse eraldi menetluse korras seoses liidu ja selle liikmesriikide pädevusse kuuluvate küsimustega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Ainus artikkel

               Käesolevaga kiidetakse heaks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Türkmenistani vahelise partnerluse sõlmimist käsitleva partnerlus- ja koostöölepingu protokolli (millega võetakse arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga) sõlmimine Euroopa Komisjoni poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel.

               Protokolli tekst on lisatud selle allakirjutamise otsusele.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  Nõukogu otsus, millega antakse luba alustada läbirääkimisi, et teha lepingutes, mis on allkirjastatud või sõlmitud kas Euroopa Liidu või Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning ühe või mitme kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni vahel, kohandusi seoses Horvaatia Vabariigi ühinemisega Euroopa Liiduga (nõukogu dokument 13351/12 LIMITED).


                              RESTREINT UE
                      BUROGPA
                      KDMSJON
                                                Швзе], 30.7.2014
                                                Œb<2014) 493 finał
                                      Soovitus:
                                NÕUöDGÜ OTSUS,
nillqtşi artakse knĘjorile lilii ałustada liiliiiiälåiiisi Ι1·τ«1>ι liidu ja Tineesia
                     \irf:urirç4 vahefise tag^sivotiiepà^i üle
                                                                    DECLASSIFIED PART
                                                                    °n     3 0 JAN 2015
                                 RESTREINT UE
 ---pagebreak---    RESTREINT UE
                 DECLASSIFIED PART
ET               on  3 0 JAN 2015  ET
    RESTREINT UE
 ---pagebreak---    RESTREINT UE
                DECLASSIFIED PART
ET      3       on  3 0 JAN 2015  ET
   RESTREINT UE
 ---pagebreak---    RESTREINT UE
                 DECLASSIFIED PART
                 °n  3 0 JAN 2015
ET       4                         ET
    RESTREINT UE
 ---pagebreak---    RESTREINT UE
                 DECLASSIFIED PART
                 °n  3 0 JAN 2015
ET                                 ET
    RESTREINT UE
 ---pagebreak---                                     RESTREINT UE
                                            Soovitus:
                                      NÕUKOGU OTSUS,
   millega antakse komisjonile luba alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Tuneesia
                           Vabariigi vahelise tagasivõtulepingu üle
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 218 lõikeid 3 ja 4,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust
ning arvestades, et tuleks alustada läbirääkimisi, et sõlmida Tuneesiaga tagasivõtuleping,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
                                            Artikkel 1
Käesolevaga antakse komisjonile volitus pidada liidu nimel läbirääkimisi rahvusvahelise
tagasivõtulepingu üle Euroopa Liidu ja Tuneesia vahel.
                                            Artikkel 2
Läbirääkimisjuhised on lisas.
                                            Artikkel 3
Läbirääkimisi peetakse integratsiooni, rände ja väljasaatmise töörühmaga konsulteerides.
                                            Artikkel 4
Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.
Brüssel,
                                              Nõukogu nimel
                                              eesistuja
                                                               DECLASSIFIED PART
                                                               on      3 0 JAN 2015
                                                 6
                                      RESTREINT UE
 ---documentbreak--- ANNEX to COM(2014)493 final remains RESTREINT UE
                  (not declassified)


title: Soovitus: Nõukogu otsus, millega tühistatakse otsus 2005/183/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Poolas

text:
   ET
ET    ET
 ---pagebreak---                     EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON
                                                     Brüssel 11.6.2008
                                                     SEK(2008) 2011 lõplik
                                         Soovitus:
                                    NÕUKOGU OTSUS,
   millega tühistatakse otsus 2005/183/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta
                                           Poolas
                                     (komisjoni esitatud)
ET                                                                                ET
 ---pagebreak---                                                    SELETUSKIRI
   1.          TAUST
   Asutamislepingu artikliga 104 on kehtestatud liikmesriikide kohustus hoiduda ülemäärasest
   riigieelarve puudujäägist ning menetlus selle kindlakstegemiseks ja parandamiseks.
   Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust on üksikasjalikumalt kirjeldatud nõukogu määruses
   (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja
   selgitamise kohta)1, mis on stabiilsuse ja kasvu pakti osa. Asutamislepingu artikli 104 lõike 2
   kohaselt peab komisjon jälgima eelarvedistsipliini täitmist, võttes aluseks kaks kriteeriumi:
   a) kas kavandatud või tegeliku eelarvepuudujäägi suhe sisemajanduse kogutoodangusse ületab
   3 % suuruse kontrollväärtuse, välja arvatud juhul, kui see suhe on oluliselt ja pidevalt
   langenud ning jõudnud kontrollväärtuse lähedasele tasemele või kui kontrollväärtuse
   ületamine on ainult erandlik ja ajutine ning suhe on kontrollväärtuse lähedane; ja b) kas
   riigivõla suhe sisemajanduse kogutoodangusse ületab 60 % suuruse kontrollväärtuse, välja
   arvatud juhul, kui see suhe väheneb piisavalt ning läheneb kontrollväärtusele rahuldava
   kiirusega.
   Asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli
   kohaselt esitab komisjon andmed ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamiseks.
   Selle protokolli kohaldamise osana peavad liikmesriigid vastavalt nõukogu määruse (EÜ)
   nr 3605/932 artiklile 4 esitama kaks korda aastas (enne 1. aprilli ja 1. oktoobrit) andmed
   valitsemissektori eelarve puudujäägi ja võla kohta ning muud seotud muutujad3. Nagu
   alltoodud kastis selgitatakse, oli Poola nende riikide seas, kes said kasutada Eurostati 2. märtsi
   2004. aasta otsuse (kogumispensioniskeemide liigitamise kohta) rakendamisel
   üleminekuperioodi ning tulenevalt sellest teatas puudujäägi- ja võlanäitajaid kuni 2007. aasta
   märtsini ilma 1999. aasta pensionireformi netomaksumuseta (mis praegu moodustab umbes 2
   % SKTst aastas). Alates sellest ajast on puudujäägi- ja võlanäitajaid teatatud vastavalt
   Eurostati otsusele. Kõik käesolevas dokumendis toodud näitajad on kooskõlas Eurostati
   otsusega, kui sõnaselgelt teisiti ei öelda.
                                      Teabekast: pensioniskeemide liigitamine
   Tavaliselt on riigi pensionisüsteemis erinevaid sambaid, näiteks ümberjaotus- ehk kapitaliseerimata
   skeemid ja kogumisskeemid; peale selle võivad pensioniskeemid olla kindlaksmääratud
   väljamaksetega või kindlaksmääratud sissemaksetega.
   Kui pensioniskeem liigitatakse valitsemissektori alla, on kogutavad sissemaksed ja väljamakstavad
   hüvitised osa valitsemissektori tuludest ja kulutustest ning mõjutavad valitsemissektori tasakaalu. Kui
   pensioniskeem kuulub mujale kui valitsemissektori alla, ei mõjuta selle sissemaksed ja hüvitised
   valitsemissektori eelarve tasakaalu. Raamatupidamiseeskirjades ESA95 öeldakse, et valitsemissektori
   alla liigitatakse pensioniskeemid, mida „kehtestavad, kontrollivad ja finantseerivad valitsusasutused”.
   2. märtsil 2004 täpsustas Eurostat, et kindlaksmääratud sissemaksetega pensioniskeemid ei vasta
   nimetatud kriteeriumidele, sest selliste süsteemide kaudu makstavad pensionid (1) sõltuvad peamiselt
   1
             EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1056/2005 (ELT L 174, 7.7.2005,
             lk 5).
   2
             EÜT L 332, 31.12.1993, lk 7. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 2103/2005 (ELT L 337,
             22.12.2005, lk 1).
   3
             Viimased andmed Poola kohta on kättesaadavad veebilehel:
             http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal.
ET                                                          2                                                 ET
 ---pagebreak---    finantsturgude tulemustest (s.t ei ole valitsuse kontrolli all) ning (2) neid rahastatakse varudest, mille
   omanik majanduse seisukohalt ei ole valitsus. Isegi kui need on kohustuslikud või kui neid haldab
   valitsus (näiteks kui neid haldab sama valitsusasutus, mis vastutab ümberjaotusskeemi eest) või kui
   valitsus tagab teatava minimaalse pensioni, ei tohiks kindlaksmääratud sissemaksetega
   kogumispensioniskeeme liigitada valitsemissektori alla (*).
   Nimetatud otsuse rakendamiseks anti 2007. aasta kevadel (2007. aasta esimene teade) aeguv
   üleminekuperiood (**).
   (*) Eurostati pressiteade nr 30/2004, 2. märts 2004.
   (*) Eurostati pressiteade nr 117/2004, 23. september 2004.
   12. mail 2004 algatas komisjon artikli 104 lõikes 3 sätestatud aruande vastuvõtmisega Poola
   suhtes ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse, mis põhines valitsemissektori eelarve
   puudujäägil 4,1% SKTst (arvestamata pensionireformi maksumust) 2003. aastal4. Komisjoni
   soovituse alusel otsustas nõukogu 5. juulil 2004. aastal, et Poolal on artikli 104 lõike 6 kohane
   ülemäärane eelarvepuudujääk5. Nõukogu otsuses öeldi, et kui kogumispensioniskeemid
   jäetaks vastavalt Eurostati kogumispensioniskeemide liigitamist käsitlevale otsusele
   valitsemissektorist välja, tuleks puudujäägi- ja võlanäitajaid suuremaks kohandada (vaata
   teabekasti). Tuginedes samuti komisjoni soovitusele, esitas nõukogu samal ajal artikli 104
   lõike 7 kohaselt Poolale soovitused parandada ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2007.
   aastaks6. 28. novembril 2006 otsustas nõukogu komisjoni soovituse alusel vastavalt artikli 104
   lõikele 8, et Poola selleks ajaks võetud meetmed olid ebapiisavad7. 27. veebruaril 2007 andis
   nõukogu komisjoni soovituse alusel välja uued artikli 104 lõike 7 kohased soovitused.
   Oma teises artikli 104 lõike 7 kohases soovituses soovitas nõukogu Poolal likvideerida
   ülemäärane eelarvepuudujääk algseks tähtajaks (2007), vähendada valitsemissektori
   puudujääki kindlalt ja püsivalt ning tagada selleks struktuurse tasakaalu paranemine (s.o
   tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal, võtmata arvesse ühekordseid ja ajutisi meetmeid)
   2007. aastal vähemalt 0,5 % võrra SKTst võrreldes 2006. aastaga. Nõukogu kehtestas Poolale
   tulemuslike meetmete võtmiseks tähtaja 27. august 2007. Lisaks kutsus nõukogu Poolat
   tagama, et pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi likvideerimist jätkataks eelarve puhul
   liikumist keskmise pikkusega perioodi eesmärgi – struktuurse puudujäägi 1 % SKTst –
   suunas.
   4
             SEK(2004) 826 (lõplik).
   5
             ELT L 62, 9.3.2005, lk 18.
   6
             Kõik Poola ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevad dokumendid on kättesaadavad
             veebilehel: http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/excessive_deficit9109_en.htm.
   7
             ELT L 414, 30.12.2006, lk 81.
ET                                                            3                                                  ET
 ---pagebreak---    Tabel 1. Parandused, mille nõukogu kinnitas 27. veebruaril 2007
   % SKTst, kui ei ole osutatud teisiti                                     2006                     2007
   Valitsemissektori eelarve tasakaal                                        −3,9             puudujääk ∼38
   struktuurse tasakaalu muutus                                                               vähemalt +0,5
   p.m.: SKT reaalkasv (%)                                                   5,4                      5,1
   Märkus: struktuurne tasakaal = tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised
   meetmed.
   Allikas: artikli 10 lõike 7 kohane nõukogu soovitus ning SKT reaalkasvu puhul nõukogu arvamus 2006. aasta
   novembris ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta, mõlemad võeti vastu 27. veebruaril 2007.
   20. novembril 2007, s.o pärast nõukogu soovituses tegutsemiseks määratud tähtaega, võttis
   komisjon vastu teatise nõukogule, milles järeldati, et meetmed, mida Poola oli võtnud
   vastuseks nõukogu soovitusele, olid soovitusega kooskõlas. Kuigi komisjon väljendas muret
   ülemäärase eelarvepuudujäägi paranemise püsimise pärast 2008. ja 2009. aastal, ei soovitatud
   selles etapis ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames täiendavaid samme astuda9.
   Oma 4. detsembri 2007. aasta istungil nõustus nõukogu selle hinnanguga. Nii komisjon kui ka
   nõukogu kutsusid Poola ametiasutusi esitama võimalikult kiiresti ajakohastatud
   lähenemisprogramm, milles kirjeldataks keskmise pikkusega perioodi strateegiat kogu
   seadusandluse puhul ning mis oleks kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi püsiva
   vähendamisega ja edasise liikumisega keskmise pikkusega perioodi eesmärgi suunas. Uus
   programm esitati 2008. aasta märtsi lõpus. Komisjon teeb ettepaneku võtta koos käesolevaga
   soovitatava nõukogu otsusega vastu ka nõukogu arvamus nimetatud programmi kohta.
   Artikli 104 lõike 12 kohaselt tuleb nõukogu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu
   kohta komisjoni soovituse alusel tühistada, kui ülemäärane eelarvepuudujääk on nõukogu
   arvates asjaomases liikmesriigis likvideeritud.
   2.         PUUDUJÄÄGI MUUTUMINE VIIMASTEL AASTATEL
   Enne 2008. aasta aprilli esitatud Poola aruande alusel esitatud komisjoni (Eurostat) andmete
   kohaselt vähenes valitsemissektori puudujääk pärast suurimat puudujääki – 6,3 % 2003. aastal
   – keskmiselt rohkem kui 1 % võrra aastas ning jõudis 2007. aastaks 2 % tasemele10, 11, 12.
   8
            Oma soovituses viitas nõukogu lähenemisprogrammi 2006. aasta novembris ajakohastatud versioonile,
            milles on 2007. aasta sihiks seatud puudujääk 3,4 % ja „eeldatakse, et ülemäärase eelarvepuudujäägi
            olemasolu käsitleva otsuse tühistamiseks EÜ asutamislepingu artikli 104 lõike 12 alusel võivad
            komisjon ja nõukogu vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikele 7 võtta arvesse Poola
            1999. aasta pensionireformi maksumust eelarve jaoks [2007. aastal hinnanguliselt umbes 2 % SKTst]
            lineaarselt väheneval meetodil, mille järgi 2007. aastal võetaks maksumusest arvesse 60 %“. Nõukogu
            tuletab meelde, et selleks, „et Poola saaks seda sätet kasutada, peaks tema eelarve puudujääk olema
            oluliselt ja pidevalt vähenenud ning jõudnud kontrollväärtuse lähedasele tasemele. Kuna Poola eelarve
            puudujääk on aastatel 2004–2006 oluliselt ja pidevalt vähenenud, määrab selle sätte Poola suhtes
            kohaldamise võimalikkuse 2007. aasta eelarvepuudujääk” ning edasised väljavaated.
   9
            SEK(2007)1543 (lõplik).
   10
            Eurostati pressiteade nr 54, 18. aprill 2008.
   11
            Tavaliselt korrigeeritakse puudujäägi suhtarve – üles- või allapoole – pärast kevadises teates sisalduvate
            esimeste tulemuste avaldamist. ELi liikmesriikides tervikuna on korrigeerimine tavaliselt suhteliselt
            väike ning keskmine ei erine nullist oluliselt. Praegu teatatud 2007. aasta puudujäägi ja puudujäägi
            kontrollväärtuse vahet silmas pidades on väga vähe tõenäoline, et valitsemissektori arvepidamise
            võimalikud tulevased parandused suurendaksid puudujäägi üle 3 % SKTst.
ET                                                         4                                                           ET
 ---pagebreak---    Tulemused olid sihiks seatutest üldiselt paremad tänu positiivse üllatusena tulnud kasvule,
   mis tõi kaasa lisatulu, samuti tänu kuluplaanide mittetäielikule täitmisele.
   2007. aasta valitsemissektori puudujääk oli 2,0 % SKTst, mis erineb 2006. aasta novembri
   lähenemisprogrammis prognoositud 3,4 %st. Peamine põhjus oli eeldatust palju suurem SKT
   reaal- ja nominaalkasv, kuid piirati ka kulutusi. Eelkõige võimaldas äriühingute suur
   kasumlikkus piirata toetuste kasvu, samal ajal kui tööpuuduse kiire vähenemine ning Hausneri
   kava13 kohaselt indekseerimata jätmine ohjeldas sotsiaalmaksete kasvu. Lisaks maksti avaliku
   sektori töötajatele hüvitisi kavandatust vähem. Ka valitsemissektori investeeringud olid
   prognoositust väiksemad, kuna ELi vahendite kasutamine edenes kavandatust aeglasemalt.
   Üldiselt oli kulutuste suhe SKTsse 1,5 % väiksem kui 2006. aasta novembris prognoositi.
   Tulude poolt vaadatuna oli kaudsetest maksudest ja sotsiaalmaksust saadud tulu suurem, kui
   2006. aasta novembris ennustati, peamiselt tänu tööhõive ja palga palju suuremale kasvule.
   Neile positiivsetele üllatustele vastukaaluks olid tulemused halvemad teiste tuluartiklite puhul
   (otseste maksude puhul tulenevalt maksuastmete tõstmisest). Kokkuvõttes oli tulemuseks
   kavandatust pisut väiksem tulude suhe.
   3.        PUUDUJÄÄGIPROGNOOSID AASTATEKS 2008–2009 JA PÄRAST SEDA
   2008. aastaks ennustatakse komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoosis, et
   valitsemissektori eelarve puudujääk tõuseb 2,5 %ni SKTst, mis on kooskõlas
   lähenemisprogrammi 2008. aasta märtsi versiooniga. SKT kasvu oodatakse 2008. ja 2009.
   aastal vastavalt 5,3 % ja 5 %. Komisjoni talitused ennustavad, et eratarbimine suureneb
   sotsiaalmaksude alandamise tõttu 2008. aastal 5,6 %ni ning väheneb 2009. aastal tarbijate
   kindlustunnet vähendavate halvenevate välistingimuste tõttu 4,7 %ni.
   Valitsemissektori eelarve puudujäägi kasv tuleneb Poola 2008. aasta eelarvest, millesse on
   kavandatud keskvalitsuse saldo (mitte ESA95) vähenemine 2008. aastal võrreldes 2007.
   aastaga umbes 0,8 % võrra SKTst rea puudujääki suurendavate meetmete tõttu, mis võeti
   vastu enne 2007. aasta oktoobrit. Enamik neist vähendavad valitsuse tulusid, näiteks
   sotsiaalmaksu teistkordne alandamine ja üksikisiku tulumaksuvabastus peredele. Kulude
   poolel nähakse 2008. aasta eelarves ette suuremad avaliku sektori investeeringud ning
   taastatakse pensionide ja puuetega inimeste toetuste iga-aastane helde (inflatsioon pluss
   palgakasv) indekseerimine. Puudujääki suurendavaid meetmeid korvavad osaliselt
   maksukohustuse täitmise paranemine, maksustatava tulu kasv ning ELi maksude
   ühtlustamisega seotud aktsiisimaksu tõus.
   2009. aastalt oodatakse poliitika muutumatuse eeldusel põhinevas komisjoni 2008. aasta
   kevadprognoosis valitsussektori puudujäägi marginaalset kasvu 2,6 %ni SKTst.
   Lähenemisprogrammi 2008. aasta märtsi versioonis, milles eeldatakse mingite seni
   12
           Vastavalt määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikele 7 tuleb juhul, kui eelarvepuudujääk on oluliselt ja
           jätkuvalt vähenenud ning jõudnud kontrollväärtuse lähedasele tasemele, võtta ülemäärase
           eelarvepuudujäägi otsuse tühistamise otsust tehes arvesse sellise pensionireformi elluviimise
           netomaksumust, millega kehtestatakse mitmesambaline süsteem, mis sisaldab kohustuslikku, täielikult
           finantseeritud pensionisammast. Kuna 2007. aasta valitsemissektori puudujääk oli madalam 3 %
           kontrollväärtusest, ei ole selle artikli kohaldamist vaja kaaluda.
   13
           Seni põhjalikem ja selgeim kulutuste reformimise üritus, mille ettepanek tehti 2003. aastal ja mille
           eesmärk oli vähendada avalikke kulutusi sotsiaalkaitsele, avalikule haldusele ja riigiabile. Muuhulgas
           asendas Hausneri kava iga-aastase indekseerimise indekseerimisega pärast kumulatiivse inflatsiooni
           jõudmist üle 5 % või iga kolme aasta järel (olenevalt sellest, kumb sündmus jõuab kätte varem).
ET                                                          5                                                      ET
 ---pagebreak---    täpsustamata puudujääki vähendavate meetmete rakendamist, nähakse ette valitsemissektori
   puudujääk 2,0 % SKTst.
   Kevadprognoosis ennustatakse struktuurse puudujäägi suurenemist 2008. aastal umbes 0,25 %
   võrra SKTst, kuid vähenemist 2009. aastal umbes ⅓ % võrra maksukoormuse vähendamisest
   tuleneva olukorra paranemise tõttu tööturul14.
   2008. aasta märtsi lähenemisprogrammis tutvustatud eelarvestrateegia peaeesmärk on
   saavutada keskmise pikkusega perioodi eelarve-eesmärk – struktuurne puudujääk 1 % SKTst
   – 2011. aastaks, st üks aasta pärast programmiperioodi lõppu. Eelarvet kohandatakse
   kulutuste osas ning see on lükatud aastatesse 2009 ja 2010.
   4.        VÕLA MUUTUMINE JA SELLEGA SEOTUD PROGNOOSID
   Pärast jõudmist 2006. aastal tipptasemele 47,6 % SKTst, näib võla suhe vähenevat. 2007.
   aastal saavutati võla oluline vähenemine, kui suhe vähenes peaaegu 2,5 % võrra – 45,2 %ni
   SKTst peamiselt tänu SKT suurele nominaalkasvule, kuid ka zloti odavnemisele. Sel ja
   järgmisel aastal oodatakse poliitika muutumatuse eeldusel põhinevas 2008. aasta
   kevadprognoosis aeglasemat koguvõla vähenemist kuni umbes 44 %ni SKTst aastal 2009.
   5.        JÄRELDUSED
   Valitsemissektori eelarve puudujääk vähenes 6,3 %lt SKTst 2003. aastal 2,0 %le 2007. aastal,
   st allapoole kontrollväärtust 3 % SKTst. Puudujäägi vähenemine 2007. aastal peegeldas
   peamiselt suuremat majanduskasvu, mis koos kulutuste piiramisega (mis osaliselt tulenes
   investeerimiskavade mittetäielikust täitmisest) vähendas kulude suhet võrreldes eelarves
   kavandatuga. Tulude suhe jäi eesmärgi lähedale koos soodsatest majandustingimustest tulnud
   lisatuludega, mida tasakaalustasid otseste maksude vähendamine ning muude tulukategooriate
   alalaekumine. Struktuurne tasakaal, s.o tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal, v.a
   ühekordsed ja muud ajutised meetmed, paranes umbes 1 % võrra SKTst, mis ületas selgelt
   nõukogu soovitatud eelarvepoliitilist pingutust parandada tasakaalu vähemalt 0,5 % võrra.
   Komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoosi kohaselt oodatakse nominaalpuudujäägi
   kasvu 2008. aastal 2,5 %ni SKTst ning poliitika muutumatuse korral 2,6 %ni 2009. aastal.
   Sellest nähtub, et puudujääk on toodud 3 % ülempiirist allapoole kindlalt ja püsivalt.
   Valitsemissektori koguvõlg vähenes 47,6 %-lt SKTst 2006. aastal 45,4 %ni 2007. aastal, st
   allapoole kontrollväärtust 60 % SKTst. Komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoosis
   ennustatakse, et võla suhe väheneb veelgi – 2009. aastal 44 %ni SKTst (poliitika
   muutumatuse korral).
   14
           Poolas näib olevat eriti suur potentsiaal varimajanduse vähendamiseks ja tööturu aktiviseerimiseks,
           millele viitab registreeritud tööpuuduse ja tööjõu-uuringutest saadud tööpuuduse näitajate oluline
           erinevus (2008. aasta alguses umbes 3 %). Poolal on lisaks üks ELi väiksemaid tööturul osalemise
           määrasid (2007. aasta teisel poolel 63,5 % – võrdluseks peaaegu 71 % ELis), eriti vanemate kui
           55aastaste seas. Samuti võib ettevõtte tulumaksu ja väikeettevõtete poolt kinni peetava üksikisiku
           tulumaksu tulude järsku kasvu viimastel aastatel osaliselt seletada algselt kõrgete maksumäärade
           alandamisest tuleneva parema maksukohustuste täitmisega.
ET                                                       6                                                     ET
 ---pagebreak---    Üldhinnangust võib järeldada, et ülemäärane eelarvepuudujääk Poolas on likvideeritud. Seda
   arvestades soovitab komisjon nõukogul tühistada otsuse ülemäärase eelarvepuudujäägi
   olemasolu kohta Poolas.
   Tabel 2. Eelarve muutumine aastatel 2003–2009
                                          2003   2004    2005     2006   2007          2008            2009
   % SKTst, kui ei ole osutatud teisiti                                          KOM LP(2)       KOM(3) LP(2)
   Valitsemissektori             eelarve
                                           −6,3  −5,7     −4,3     −3,8   −2,0     −2,5    −2,5     −2,6    −2,0
   tasakaal
   Kogutulud                               38,4   36,9    39,0     40,0   40,4     40,1     40,0    39,7    39,2
   Kogukulud                               44,6   42,6    43,3     43,8   42,4     42,6     42,5    42,3    41,2
     millest               − intressikulu   3,0    2,8      2,8     2,7    2,6      2,7      2,3     2,7     2,3
                – kapitali kogumahutus
                                            3,3    3,4      3,4     3,9    4,1      4,5      5,2     4,8     5,0
                            põhivarasse
   Esmane tasakaal                         −3,3  −2,9     −1,5     −1,1    0,6      0,2    −0,2      0,1     0,3
   Ühekordsed ja ajutised meetmed           0,0    0,0      0,0     0,0    0,0      0,0      0,0     0,0     0,0
   Struktuurne tasakaal(1)                 −5,9  −5,9     −4,2     −4,0   −2,5     −2,7    −2,8     −2,3    −1,9
   Struktuurne esmane tasakaal(1)          −2,9  −3,1     −1,4     −1,3    0,1      0,0    −0,5      0,3     0,4
   Pm        SKT reaalkasv (%)              3,9    5,3      3,6     6,2    6,5      5,3      5,5     5,0     5,0
   Pm        SKT lõhe                     −1,0     0,4    −0,4      0,6    1,2      0,5      0,7    −0,7    −0,2
   (1)
              Tsükliliselt kohandatud (esmane) eelarvetasakaal, v.a ühekordsed ja ajutised meetmed.
   (2)
              Programmi raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste poolt arvutatud tsükliliselt kohandatud
              eelarvetasakaalud ja SKT lõhed vastavalt programmile.
   (3)
              Poliitika muutumatuse eeldusel.
   Allikad: komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoos (KOM) ja lähenemisprogrammi 2008. aasta märtsis
              ajakohastatud versioon (LP).
ET                                                         7                                                     ET
 ---pagebreak---                                                       Soovitus:
                                              NÕUKOGU OTSUS,
    millega tühistatakse otsus 2005/183/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta
                                                       Poolas
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 104 lõiget 2,
   võttes arvesse komisjoni soovitust
   ning arvestades järgmist:
   (1)     5. juuli 2004. aasta otsusega 2005/183/EÜ15, järgides komisjoni soovitust vastavalt
           asutamislepingu artikli 104 lõikele 6, otsustas nõukogu, et Poolal on ülemäärane
           eelarvepuudujääk. Nõukogu märkis, et valitsemissektori üldine puudujääk oli 2003.
           aastal 4,1 % SKTst ehk suurem kui asutamislepingus sätestatud kontrollväärtus 3 %,
           samal ajal kui valitsuse koguvõlg moodustas 45,4 % SKTst ehk vähem kui
           asutamislepingus sätestatud kontrollväärtus 60 %. Nõukogu otsuses öeldi, et kui
           kogumispensioniskeemid jäetaks vastavalt Eurostati kogumispensioniskeemide
           liigitamist käsitlevale otsusele valitsemissektori eelarvest välja, tuleks puudujäägi- ja
           võlanäitajaid suuremaks parandada16.
   (2)     Asutamislepingu artikli 104 lõike 7 ning nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ)
           nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja
           selgitamise kohta)17 artikli 3 lõike 4 kohaselt võttis nõukogu komisjoni soovitusel
           5. juulil 2004. aastal vastu Poolale adresseeritud soovituse, mille eesmärk oli
           likvideerida ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2007. aasta lõpuks. Soovitus
           avalikustati.
   (3)     28. novembril 2006 otsustas nõukogu komisjoni soovituse alusel vastavalt
           asutamislepingu artikli 104 lõikele 8, et Poola selleks ajaks võetud meetmed ei olnud
           piisavad18. 27. veebruaril 2007 andis nõukogu komisjoni soovitusel välja uue
           artikli 104 lõike 7 kohase soovituse, milles kinnitas likvideerimise tähtajana 2007.
           aastat. Soovitus avalikustati.
   (4)     Asutamislepingu artikli 104 lõike 12 kohaselt tuleb nõukogu otsus ülemäärase
           eelarvepuudujäägi olemasolu kohta tühistada, kui ülemäärane eelarvepuudujääk on
           nõukogu arvates asjaomases liikmesriigis likvideeritud.
   15
           ELT L 62, 9.3.2005, lk 18.
   16
           Eurostati pressiteated nr 30/2004, 2. märts 2004, ja nr 117/2004, 23. september 2004.
   17
           EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1056/2005 (ELT L 174, 7.7.2005,
           lk 5).
   18
           ELT L 414, 30.12.2006, lk 81.
ET                                                        8                                                 ET
 ---pagebreak---    (5) Asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva
       protokolli kohaselt esitab komisjon andmed, mis on vajalikud menetluse
       rakendamiseks. Nimetatud protokolli kohaldamise osana peavad liikmesriigid
       vastavalt nõukogu 22. novembri määruse (EÜ) nr 3605/93 (Euroopa Ühenduse
       asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli
       kohaldamise kohta)19 artiklile 4 esitama kaks korda aastas (enne 1. aprilli ja
       1. oktoobrit) andmed valitsemissektori eelarve puudujäägi ja võla kohta ning muud
       seotud muutujad.
   (6) Nende andmete alusel, mis komisjon (Eurostat) esitas vastavalt määruse (EÜ) nr
       3605/93 artikli 8g lõikele 1 pärast Poola enne 1. aprilli 2008 esitatud teatist, ning
       komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoosi alusel on võimalik teha järgmised
       järeldused:
         –     valitsemissektori eelarve puudujääk vähenes 3,8 %lt SKTst 2006. aastal 2,0
               %le SKTst 2007. aastal, mis on vähem kui puudujäägi kontrollväärtus 3 %
               SKTst.        Võrdluseks:     2006.      aasta     novembris       ajakohastatud
               lähenemisprogrammis seatud sihiks oli 3,4 % SKTst;
         –     sihtmääraga võrreldes palju väiksema puudujäägi põhjuseks oli 2006. aasta
               novembri lähenemisprogrammis eeldatust palju suurem SKT kasv. Lisaks
               kulutas valitsus väiksema osa SKTst sotsiaalmaksetele (indekseerimise
               puudumise tõttu 2007. aastal), toetustele, investeeringutele ja töötajate
               hüvitistele. Kokkuvõttes olid kogukulutused 2006. aasta novembri
               lähenemisprogrammis kavandatust 1,5 % väiksemad. Struktuurne tasakaal (s.o
               tsükliliselt parandatud eelarvetasakaal, võtmata arvesse ühekordseid ja ajutisi
               meetmeid) paranes 2007. aastal hinnanguliselt 1,5 % võrra SKTst;
         –     2007. aastaga võrreldes väiksema SKT kasvu juures ennustatakse 2008. aasta
               kevadprognoosis puudujäägi suurenemist 2008. aastal 2,5 %ni SKTst, kuid alla
               kontrollväärtuse, peamiselt sotsiaalmaksude vähendamise, üksikisiku
               tulumaksuvabastuse ning sotsiaalmaksete ja investeeringute kasvu tõttu. See on
               sama kui 2008. aasta märtsis ajakohastatud lähenemisprogrammis ametlikult
               sihiks seatud puudujääk. 2009. aasta puhul oodatakse kevadprognoosi kohaselt
               poliitika muutumatuse korral puudujäägi jäämist enam-vähem samaks. Sellest
               nähtub, et puudujääk on toodud 3 % kontrollväärtusest allapoole kindlalt ja
               püsivalt;
         –     struktuurse tasakaalu puhul prognoositakse siiski selle väikest halvenemist 0,25
               % võrra SKTst 2008. aastal ning poliitika muutumatuse korral paranemist ⅓ %
               võrra 2009. aastal. Selle vaatlemisel tuleb silmas pidada vajadust liikuda
               eelarveseisundi keskmise pikkusega perioodi eesmärgi suunas, mis Poola puhul
               on struktuurse tasakaalu tase 1 % SKTst;
         –     valitsemissektori võlg vähenes 47,6 %lt 2006. aastal 45,2 %le 2007. aastal.
               2008. aasta kevadprognoosis ennustatakse, et võla suhe jääb endiselt alla
               kontrollväärtust, milleks on 60 % SKTst, ning väheneb jätkuvalt umbes 44 %ni
               2009. aasta lõpuks.
   19
       EÜT L 332, 31.12.1993, lk 7. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 2103/2005 (ELT L 337,
       22.12.2005, lk 1).
ET                                             9                                                ET
 ---pagebreak---    (7)    Nõukogu on arvamusel, et ülemäärane eelarvepuudujääk Poolas on likvideeritud ning
          seega tuleks otsus 2005/183/EÜ tühistada,
   ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
                                            Artikkel 1
   Üldhinnangust järeldub, et ülemäärane eelarvepuudujääk Poolas on likvideeritud.
                                            Artikkel 2
   Otsus 2005/183/EÜ tühistatakse.
                                            Artikkel 3
   Käesolev otsus on adresseeritud Poolale.
   Brüssel,
                                              Nõukogu nimel
                                              eesistuja
ET                                              10                                          ET


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,24.4.2017
            COM(2017) 190 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega kiidetakse heaks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Usbekistani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu protokolli sõlmimine Euroopa Komisjoni poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga

               SELETUSKIRI

               Lisatud ettepanek kujutab endast õiguslikku vahendit soovituse jaoks nõukogu otsuse kohta, millega kiidetakse heaks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Usbekistani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu protokolli sõlmimine Euroopa Komisjoni poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga. Ettepanek sisaldab järgnevat:

               i)soovitus nõukogu otsuse kohta, millega kiidetakse heaks protokolli sõlmimine Euroopa Komisjoni poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel.

               Kõnealune ettepanek esitatakse koos järgmiste dokumentidega:

               ii)ettepanek nõukogu otsuse kohta protokolli allakirjutamise ning ajutise kohaldamise kohta Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel;

               iii)ettepanek nõukogu otsuse kohta protokolli sõlmimise kohta Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel.

               Vastavalt Horvaatia Vabariigi ühinemisaktile kohustub Horvaatia Vabariik ühinema rahvusvaheliste lepingutega, mille Euroopa Liit ja selle liikmesriigid on alla kirjutanud või sõlminud, asjaomastele lepingutele lisatavate protokollide kaudu.

               Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Usbekistani Vabariigi vaheline partnerlus- ja koostööleping (edaspidi „leping“) kirjutati alla 21. juunil 1996 ja see jõustus 1. juulil 1999.

               Nõukogu 14. septembri 2012. aasta otsusega
                  1
                volitati komisjoni alustama asjaomaste ELi mittekuuluvate riikidega läbirääkimisi, et sõlmida kõnealused protokollid. Läbirääkimised Usbekistani Vabariigiga lõppesid edukalt verbaalnootide vahetusega.

               Ettepanekus esitatud protokolliga inkorporeeritakse Horvaatia Vabariik lepingu osaliseks ja kohustatakse Euroopa Liitu looma lepingu autentse versiooni horvaadi keeles.

               Komisjon leiab, et läbirääkimiste tulemused on rahuldavad ja palub nõukogul esitada soovitus võtta vastu nõukogu otsus, millega kiidetakse heaks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Usbekistani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu protokolli sõlmimine Euroopa Komisjoni poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga.

               Soovitus:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega kiidetakse heaks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Usbekistani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu protokolli sõlmimine Euroopa Komisjoni poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 101 teist lõiku,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

               ning arvestades järgmist:

               1)Vastavalt Horvaatia Vabariigi ühinemisakti artikli 6 lõikele 2 tuleb Horvaatia Vabariigi ühinemises ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Usbekistani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepinguga (edaspidi „leping“)
                  2
               leppida kokku lepingu protokolliga.

               2)Nõukogu andis 14. septembril 2012 komisjonile loa alustada läbirääkimisi asjaomaste ELi mittekuuluvate kolmandate riikidega
                  3
               . Läbirääkimised Usbekistani Vabariigiga lõppesid edukalt verbaalnootide vahetusega.

               3)Protokolli sõlmimine komisjoni poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse pädevusse kuuluvates küsimustes tuleks heaks kiita.

               4)Protokolli allakirjutamine ja sõlmimine toimub eraldi menetluse korras seoses liidu ja selle liikmesriikide pädevusse kuuluvate küsimustega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

                  Ainus artikkel

               Käesolevaga kiidetakse heaks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Usbekistani Vabariigi partnerlus- ja koostöölepingu protokolli sõlmimine Euroopa Komisjoni poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga.

               Protokolli tekst on lisatud selle allakirjutamise otsusele.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  Nõukogu otsus, millega antakse luba alustada läbirääkimisi, et teha lepingutes, mis on allkirjastatud või sõlmitud kas Euroopa Liidu või Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning ühe või mitme kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni vahel, kohandusi seoses Horvaatia Vabariigi ühinemisega Euroopa Liiduga (nõukogu dokument 13351/12 LIMITED).

                     (2)
                  Nõukogu ja komisjoni 31. mai 1999. aasta otsus 1999/593/EÜ, ESTÜ, Euratom partnerlus- ja koostöölepingu sõlmimise kohta ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Usbekistani Vabariigi vahel (EÜT L 229, 31.8.1999, lk 1).

                     (3)
                  Nõukogu otsus, millega antakse luba alustada läbirääkimisi, et teha lepingutes, mis on allkirjastatud või sõlmitud kas Euroopa Liidu või Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning ühe või mitme kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni vahel, kohandusi seoses Horvaatia Vabariigi ühinemisega Euroopa Liiduga (nõukogu dokument 13351/12 LIMITED).


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,18.10.2017
            COM(2017) 605 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega antakse luba alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Kanada vahelise lepingu üle, mis käsitleb broneeringuinfo edastamist ja kasutamist, et ennetada ja tõkestada terrorismi ja muid raskeid rahvusvahelisi kuritegusid

               SELETUSKIRI

               1.EESMÄRK

                  26. juuli 2017. aasta arvamuses
                     1
                   märkis Euroopa Kohus, et Kanada ja ELi vahelist broneeringuinfo edastamise ja kasutamise lepingut, mis allkirjastati 25. juunil 2014, ei või selle praegusel kujul sõlmida. Seepärast peaks EL alustama Kanadaga uusi läbirääkimisi, et sõlmida broneeringuinfo leping kooskõlas Euroopa Kohtu arvamuses esitatud nõuetega.

               2.SOOVITUSE TAUST

                  Kanada õigusaktide kohaselt peavad lennuettevõtjad, kes teenindavad Kanadasse suunduvaid reisilende, andma Kanada Piirivalveametile (CBSA) enne reisija Kanadasse saabumist elektroonilise juurdepääsu tema broneeringuinfole.

                  Nende õigusaktide eesmärk on saada broneeringuinfo enne lennu saabumist ning seega suurendavad need Kanada Piirivalveameti võimalusi hinnata eelnevalt tulemuslikult ja tõhusalt reisijatega seotud riske ja hõlbustada heauskset reisimist, tugevdades seeläbi Kanada julgeolekut. EL teeb võitluses terrorismi ja muude raskete rahvusvaheliste kuritegude vastu Kanadaga koostööd ja on seisukohal, et broneeringuinfo edastamine Kanadale võimaldab edendada rahvusvahelist õiguskaitsealast koostööd, mis saavutatakse seeläbi, et Kanada esitab broneeringuinfost saadud analüütilise teabe liikmesriikide pädevatele asutustele ning Europolile ja Eurojustile nende vastavate volituste piires.

                  Broneeringuinfo on igalt reisijalt saadav reisiinfo, milles sisalduvad kõik andmed, mida lennuettevõtjad vajavad, et broneeringut töödelda. Käesolevas soovituses tähendab broneeringuinfo andmeid, mis on kogutud reisijatelt ja mis sisalduvad lennuettevõtja automaatses broneerimis- ja väljumiskontrollisüsteemis.

                  Lennuettevõtjad on kohustatud esitama Kanada Piirivalveametile broneeringuinfo sellises ulatuses, milles seda kogutakse ja hoitakse lennuettevõtjate automaatsetes broneerimis- ja väljumiskontrollisüsteemides.

                  Isikuandmete edastamine EList kolmandasse riiki võib toimuda ainult juhul, kui kõnealune riik tagab põhiõiguste ja -vabaduste kaitse sellisel tasemel, mis on sisuliselt samaväärne Euroopa Liidus tagatud kaitsetasemega. Tuleb tunnistada broneeringuinfo vajalikkust võitluses terrorismi ja muude raskete rahvusvaheliste kuritegude vastu ning leida lahendus, mis annaks ELi tasandil õigusliku aluse broneeringuinfo edastamiseks EList Kanadale.

                  Euroopa Ühendus sõlmis 2005. aastal Kanadaga broneeringuinfo edastamist ja töötlemist käsitleva lepingu, mis põhineb Kanada Piirivalveameti kohustustel seoses broneeringuinfo kava rakendamisega
                     2
                  .

                  Leping jõustus 22. märtsil 2006 ja põhines real kohustustel, mille Kanada Piirivalveamet endale võttis seoses sellega, kuidas ta broneeringuinfot kasutab, ning Euroopa Komisjoni tehtud kaitse piisavuse otsusel, milles leiti, et Kanada Piirivalveameti kohustused tagavad isikuandmete piisava kaitse.

                  Novembris 2008 korraldas komisjon 2006. aasta lepingu ühise läbivaatamise, mille käigus ta leidis, et Kanada Piirivalveamet täidab oma kohustusi ja lepingujärgseid tingimusi väga suures ulatuses.

                  Kanada Piirivalveameti kohustuste ja piisava kaitse otsuse kehtivus lõppes 22. septembril 2009. Kanada Piirivalveameti kohustustes oli ette nähtud, et üks aasta enne nende kehtivuse lõppu alustab Kanada Piirivalveamet komisjoniga läbirääkimisi, et pikendada kohustuste kehtivust mõlemale poolele vastuvõetavatel tingimustel.

                  Kanada valitsus esitas komisjonile taotluse, et pooled alustaksid läbirääkimisi kas olemasoleva raamistiku parandamiseks või uue lepingu sõlmimiseks.

                  Ühtlasi kinnitas Kanada Piirivalveamet liikmesriikidele, eesistujariigile ja komisjonile, et ta jätkab vahepeal oma kohustuste täitmist nii kaua, kui on vaja, et pidada läbirääkimisi ja sõlmida pikaajaline leping ELi ja Kanada vahel. Selle tulemusena võtsid liikmesriigid kohustuse tagada selle vahepealse aja jooksul jätkuv broneeringuinfo edastamine lennuettevõtjate poolt Kanadale.

                  Sellepärast alustas EL 2010. aastal Kanadaga läbirääkimisi, et allkirjastada uus kahepoolne leping, millega kehtestatakse tingimused ja raamistik, mille alusel lennuettevõtjad teevad Kanada Piirivalveametile kättesaadavaks ELi ja Kanada vahel lennukiga reisivate isikute broneeringuinfo. Kanadaga sõlmitava uue lepingu eelnõule kirjutati alla 25. juunil 2014 ja nõukogu esitas selle juulis 2014 Euroopa Parlamendile nõusoleku saamiseks. 30. jaanuaril 2015 palus Euroopa Parlament Euroopa Kohtult arvamust selle kohta, kas kavandatav broneeringuinfo leping Kanadaga on kooskõlas aluslepingute ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga.

                  Direktiiv 2016/681/EL, mis käsitleb broneeringuinfo kasutamist terroriaktide ja raskete kuritegude ennetamiseks, avastamiseks, uurimiseks ja nende eest vastutusele võtmiseks („ELi broneeringuinfo direktiiv“) võeti vastu 27. aprillil 2016
                     3
                   ning sellega loodi õiguslik alus broneeringuinfo edastamiseks lennuettevõtjate poolt liikmesriikidele ja kehtestati kaitsemeetmed, mida liikmesriigid peavad rakendama broneeringuinfo töötlemisel.

                  26. juulil 2017 esitas Euroopa Kohus eespool nimetatud arvamuse ja teatas, et kavandatavat broneeringuinfo lepingut Kanada ja ELi vahel ei või selle praegusel kujul sõlmida, sest mitmed selle sätted ei ole kooskõlas ELi tunnustatavate põhiõigustega, eelkõige õigusega isikuandmete kaitsele ja eraelu puutumatusele. Samuti leidis kohus, et sellise lepingu õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikli 87 lõike 2 punkt a koos ELi toimimise lepingu artikli 16 lõikega 2.

                  Pärast selle arvamuse esitamist on Kanada Piirivalveamet väljendanud soovi astuda uuesti läbirääkimistesse, et leida mõlemale poolele vastuvõetavad tingimused, mis oleksid kooskõlas kohtu järeldustega.

                  Sellepärast peaks EL astuma Kanadaga uuesti läbirääkimistesse, et allkirjastada uus kahepoolne leping, milles sätestatakse raamistik ja tingimused, mille alusel lennuettevõtjad edastavad ELi ja Kanada vahel lennukiga reisivate isikute broneeringuinfo Kanada Piirivalveametile viisil, mis on kooskõlas kohtu nõuetega.

                  Läbirääkimised peaksid piirduma ainult nende aspektidega, mis on vajalikud tulenevalt kohtu arvamusest. Kõik muud 25. juunil 2014 allkirjastatud lepingu elemendid peaksid jääma puutumata.

               3.SOOVITUSE ÕIGUSLIK KÜLG

                  Euroopa Kohtu arvamuses varem kavandatud ELi-Kanada broneeringuinfo vahetamise lepingu kohta, millele on viidatud juba eespool, on sätestatud õiguslikud nõuded, mis tuleb täita, et see leping oleks kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga.

                  Käesolev soovitus põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklil 218. Kuna kohus on oma arvamuses juba selgitanud, et kavandatav leping peaks põhinema ELi toimimise lepingu artikli 16 lõikel 2 ja artikli 87 lõike 2 punktil a, on need sätted ka märgitud lepingu materiaalõigusliku alusena. Kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 218 nimetatakse komisjon liidu läbirääkijaks.

               Soovitus:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega antakse luba alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Kanada vahelise lepingu üle, mis käsitleb broneeringuinfo edastamist ja kasutamist, et ennetada ja tõkestada terrorismi ja muid raskeid rahvusvahelisi kuritegusid

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 16 lõiget 2 ja artikli 87 lõike 2 punkti a koostoimes artikli 218 lõigetega 3 ja 4,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

               ning arvestades järgmist:

               (1)Tuleks alustada läbirääkimisi, et sõlmida Euroopa Liidu ja Kanada vahel leping, mis käsitleb broneeringuinfo edastamist ja kasutamist, et ennetada ja tõkestada terrorismi ja muid raskeid rahvusvahelisi kuritegusid.

               (2)Lepingus tuleks austada põhiõigusi ja järgida Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, eelkõige harta artiklis 7 sätestatud õigust era- ja perekonnaelu austamisele, artiklis 8 sätestatud õigust isikuandmete kaitsele ja artiklis 47 sätestatud õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele. Lepingut tuleks kohaldada kooskõlas nimetatud õiguste ja põhimõtetega.

               (3)[Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artikli 3 kohaselt on kõnealused liikmesriigid teatanud oma soovist osaleda käesoleva otsuse vastuvõtmisel ja kohaldamisel.]

                  VÕI

                  [Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artiklite 1 ja 2 kohaselt ning ilma, et see piiraks nimetatud protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osale kõnealused liikmesriigid käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole nende suhtes siduv ega kohaldatav.]

                  VÕI

                  [Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artiklite 1 ja 2 kohaselt ja ilma, et see piiraks kõnealuse protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

                  Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artikli 3 kohaselt on Iirimaa (... kirjaga) teatanud oma soovist osaleda käesoleva otsuse vastuvõtmisel ja kohaldamisel.]

                  VÕI

                  [Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artikli 3 kohaselt on Ühendkuningriik (... kirjaga) teatanud oma soovist osaleda käesoleva otsuse vastuvõtmisel ja kohaldamisel.

                  Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artiklite 1 ja 2 kohaselt ja ilma, et see piiraks kõnealuse protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.]

               (4)Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Käesolevaga antakse komisjonile luba alustada liidu nimel läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Kanada vahelise lepingu üle, mis käsitleb broneeringuinfo edastamist ja kasutamist, et ennetada ja tõkestada terrorismi ja muid raskeid rahvusvahelisi kuritegusid.

               Artikkel 2

               Läbirääkimisjuhised on esitatud lisas.

               Artikkel 3

               Läbirääkimiste käigus konsulteeritakse erikomiteega, mille määrab nõukogu.

               Artikkel 4

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  Euroopa Kohtu arvamus 1/15, 26. juuli 2017 (EU:C:2017:592).

                     (2)
                  ELT L 82, 21.3.2006, lk 15, ja ELT 91, 29.3.2006, lk 49.

                     (3)
                  ELT L 119, 4.5.2016, lk 132.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,18.10.2017
            COM(2017) 605 final
            LISA
            Juhised läbirääkimiste pidamiseks Euroopa Liidu ja Kanada vahelise lepingu üle, mis käsitleb broneeringuinfo edastamist ja kasutamist, et ennetada ja tõkestada terrorismi ja muid raskeid rahvusvahelisi kuritegusid
            järgmise dokumendi juurde:
            Soovitus: Nõukogu otsus,
            millega antakse luba alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Kanada vahelise lepingu üle, mis käsitleb broneeringuinfo edastamist ja kasutamist, et ennetada ja tõkestada terrorismi ja muid raskeid rahvusvahelisi kuritegusid

               LISA

               Juhised läbirääkimiste pidamiseks Euroopa Liidu ja Kanada vahelise lepingu üle, mis käsitleb broneeringuinfo edastamist ja kasutamist, et ennetada ja tõkestada terrorismi ja muid raskeid rahvusvahelisi kuritegusid

               järgmise dokumendi juurde:

               Soovitus: Nõukogu otsus,

               millega antakse luba alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Kanada vahelise lepingu üle, mis käsitleb broneeringuinfo edastamist ja kasutamist, et ennetada ja tõkestada terrorismi ja muid raskeid rahvusvahelisi kuritegusid

               Leping peaks sisaldama kõiki vajalikke tagatisi, et see oleks kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklitega 7, 8, 21 ja artikli 52 lõikega 1, nagu on ette nähtud Euroopa Liidu Kohtu 26. juuli 2017. aasta arvamuses 1/15
                  1
               .

               Kõik muud elemendid ELi ja Kanada vahel 25. juunil 2014 allkirjastatud lepingus, mis käsitleb broneeringuinfo edastamist ja kasutamist, peaksid jääma puutumata.

                     (1)

                        Euroopa Kohtu 26. juuli 2017. aasta arvamus 1/15 (EU:C:2017:592).


                       EUROOPA
                       KOMISJON
                                              Brüssel, 21.4.2015
                                              COM(2015) 166 final
                                    Soovitus:
                              NÕUKOGU OTSUS
   Euroopa 2019. aasta kultuuripealinna nimetamise kohta Bulgaarias ja Itaalias
ET                                                                              ET
 ---pagebreak---                                            SELETUSKIRI
   Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta otsuses nr 1622/2006/EÜ (millega
   kehtestatakse kultuurisündmusega „Euroopa kultuuripealinn” seotud ühenduse meede
   aastateks 2007 kuni 2019)1 on sätestatud Euroopa kultuuripealinnade nimetamise kord.
   Kooskõlas selle otsuse artikliga 2 nimetatakse alates 2009. aastast Euroopa kultuuripealinnaks
   kaks linna kahest liikmesriigist otsuse lisas esitatud kronoloogilise järjestuse alusel. Aastal
   2019 korraldavad kultuuripealinna üritust Bulgaaria ja Itaalia.
   Euroopa kultuuripealinna nimetamisel Bulgaarias ja Itaalias 2019. aastaks järgitakse allpool
   kirjeldatud menetlust.
   Taotluste esitamise kutse avaldavad asjaomased liikmesriigid hiljemalt kuus aastat enne
   ürituse algust. Kolmeteistkümnest sõltumatust kultuurivaldkonna eksperdist koosnev
   valikukomisjon kutsutakse eelvaliku koosolekuks kokku hiljemalt viis aastat enne ürituse
   algust. Valikukomisjon hindab saadud taotlusi otsuse nr 1622/2006/EÜ artiklis 4 sätestatud
   kriteeriumide kohaselt ja koostab nimekirja kandidaatlinnadest, kes pääsevad edasi ja peavad
   oma taotlusi täiendama.
   Lõppvaliku tegemiseks kutsub iga asjaomane liikmesriik üheksa kuud pärast eelvaliku
   koosolekut kokku valikukomisjoni. Pärast eelvaliku läbinud linnade põhjalikku hindamist
   asjakohaste kriteeriumide alusel esitab valikukomisjon soovituse ühe linna nimetamiseks igast
   asjaomasest liikmesriigist.
   Nende soovituste alusel seab iga liikmesriik üles ühe linna Euroopa kultuuripealinnaks ning
   teavitab sellest Euroopa Parlamenti, nõukogu, komisjoni ja Regioonide Komiteed hiljemalt
   neli aastat enne ürituse kavandatavat algust.
   Euroopa Parlament võib edastada komisjonile oma arvamuse hiljemalt kolm kuud pärast
   nimetamistest teada saamist.
   Nõukogu nimetab komisjoni soovituse alusel asjaomased linnad ametlikult Euroopa
   kultuuripealinnaks selleks aastaks, milleks nad on üles seatud.
   Pärast eespool kirjeldatud kahe vooruga konkursi lõppu esitas valikukomisjon vastavalt
   2014. aasta oktoobris ja 2014. aasta novembris avaldatud aruannetes soovituse, et 2019. aastal
   korraldaksid üritust Plovdiv (Bulgaaria) ja Matera (Itaalia). Bulgaaria ja Itaalia teavitasid
   kandidaatlinna ülesseadmisest Euroopa Parlamenti, nõukogu, komisjoni ja Regioonide
   Komiteed vastavalt 2014. aasta detsembris ja 2015. aasta veebruaris.
   Euroopa Parlament saatis heakskiitva arvamuse komisjonile 2015. aasta märtsis.
   Komisjon esitab kooskõlas otsuse nr 1622/2006/EÜ artikli 9 lõikega 3 nõukogule järgneva
   soovituse Plovdivi ja Matera linna ametliku nimetamise kohta 2019. aasta Euroopa
   kultuuripealinnaks vastavalt Bulgaarias ja Itaalias.
   1
           ELT L 304, 3.11.2006, lk 1.
ET                                                 2                                               ET
 ---pagebreak---                                               Soovitus:
                                       NÕUKOGU OTSUS
         Euroopa 2019. aasta kultuuripealinna nimetamise kohta Bulgaarias ja Itaalias
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta otsust nr
   1622/2006/EÜ, millega kehtestatakse kultuurisündmusega „Euroopa kultuuripealinn” seotud
   ühenduse meede aastateks 2007 kuni 2019,2 eriti selle artikli 9 lõiget 3,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,
   võttes arvesse 2014. aasta oktoobris ja novembris esitatud valikukomisjoni aruandeid Euroopa
   kultuuripealinnade valimise kohta Bulgaarias ja Itaalias,
   ning arvestades järgmist:
   Arvestades, et otsuse nr 1622/2006/EÜ artiklis 4 osutatud tingimused on täielikult täidetud,
   ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
                                              Artikkel 1
   Bulgaaria linn Plovdiv ja Itaalia linn Matera nimetatakse 2019. aasta Euroopa
   kultuuripealinnadeks.
   2
           ELT L 304, 3.11.2006, lk 1.
ET                                                3                                             ET
 ---pagebreak---                                             Artikkel 2
   Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Brüssel,
                                              Nõukogu nimel
                                              eesistuja
ET                                               4                                         ET


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,27.7.2016
            COM(2016) 518 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega teatatakse Hispaaniale, et ta peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks võtma puudujääki vähendavaid meetmeid
            {SWD(2016) 263 final}

               Soovitus:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega teatatakse Hispaaniale, et ta peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks võtma puudujääki vähendavaid meetmeid

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 126 lõiget 9,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

               ning arvestades järgmist:

               (1)Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artiklile 126 hoiduvad liikmesriigid valitsemissektori ülemäärasest eelarvepuudujäägist.

               (2)Stabiilsuse ja kasvu pakti eesmärk on tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, mis on vajalik hindade stabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva ja jätkusuutliku majanduskasvu tagamiseks. Stabiilsuse ja kasvu pakt hõlmab nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta,
                  1
                mis võeti vastu selleks, et soodustada valitsemissektori ülemääraste eelarvepuudujääkide kiiret kõrvaldamist.

               (3)Nõukogu otsustas 27. aprillil 2009 kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu (edaspidi „asutamisleping“) artikli 104 lõikega 6, et Hispaanial on ülemäärane eelarvepuudujääk, ning esitas talle soovituse korrigeerida ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2012. aastaks vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 7. Seejärel esitas nõukogu ELi toimimise lepingu artikli 126 lõik 7 alusel Hispaaniale kolm uut soovitust (2. detsembril 2009, 10. juulil 2012 ja 21. juunil 2013), millega pikendati ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tähtaega vastavalt 2013., 2014. ja 2016. aastani. Kõigis kolmes soovituses leidis nõukogu, et Hispaania oli rakendanud tõhusaid meetmeid, kuid on toimunud ootamatuid majandust kahjustavaid sündmusi, millel on riigi rahandusele oluline negatiivne mõju
                  2
               .

                (4)ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 8 kohaselt otsustas nõukogu 12. juulil 2016, et Hispaania ei ole võtnud vastusena nõukogu 21. juuni 2013. aasta soovitusele tõhusaid meetmeid.

               (5)Kui osalev liikmesriik ei rakenda meedet või see on nõukogu arvates ebapiisav, langetab nõukogu vastavalt määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 10 lõikele 2 viivitamata ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 9 kohase otsuse.

               (6)
                     Komisjon on 2016. aasta kevadprognoosi ajakohastanud teabega, mis oli kättesaadav 19. juuliks 2016. Selle põhjal korrigeeriti 2016. aasta SKP reaalkasvu prognoosi võrreldes kevadprognoosiga 0,3 protsendipunkti võrra ülespoole 2,9 %-le ning 2017. aastaks allapoole (2,3 % võrreldes kevadprognoosis kajastatud 2,5%-ga). 2018. aastaks prognoositakse SKP reaalkasvu 2,1 % võrra. See on võrreldav 3,2 % kasvuga 2015. aastal. Kriisile reageerimiseks korraldatud reformide ja finantsabiprogrammi eduka lõpuleviimise toel peaks majanduskasv olema kindel, kuigi see aeglustub. Majanduse taastumisega kaasneb jätkuvalt uute töökohtade loomine palgakasvu piiramise ning tööturu reformide tingimustes. Kasvu toetavad ka madalad naftahinnad. Samal ajal eeldatakse, et inflatsioon on 2016. aastal −0,3 %. Kasvuprognoosi ohustab siiski langusrisk, eriti alates 2017. aastast, mis on seotud muu hulgas ka Ühendkuningriigis toimunud referendumiga ELi liikmesuse üle, mis on suurendanud ebakindlust ning võib avaldada negatiivset mõju kaubandusele ja sisenõudlusele.

               (7)Komisjoni 2016. aasta ajakohastatud kevadprognoosi kohaselt oodatakse valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähenemist 4,6 %ni SKPst 2016. aastal, 3,3 %ni SKPst 2017. aastal ja 2,7 %ni SKPst 2018. aastal (võrreldes stabiilsusprogrammi kohaste eesmärkidega 3,6 %, 2,9 % ja 2,2 % SKPst vastavalt 2016., 2017. ja 2018. aastal ning kevadprognoosis prognoositud puudujäägiga 3,9 % SKPst 2016. aastal ja 3,1 % SKPst 2017. aastal). Suurem prognoositud puudujääk tuleneb osaliselt asjaolust, et komisjoni ajakohastatud prognoosis võetakse vähemal määral arvesse komisjoni 2016. aasta märtsi soovitusest lähtuvaid meetmeid piirata kulutusi kesk- ja piirkondlikul tasandil (0,2 % SKPst) kui stabiilsusprogrammi prognoosis (0,4 % SKPst), kuna mõnda neist meetmetest ei ole veel piisavalt täpselt kirjeldatud, et neid saaks komisjoni prognoosi lisada tavapärase eelduse alusel, et poliitikat ei muudeta. Peamine erinevus tuleneb siiski muudatustest äriühingu tulumaksu õigusraamistikus, mistõttu on äriühingute ettemaksed („pagos fraccionados“) 2016. aastal väiksemad. Ettemaksete puudujääki ei kvantifitseeritud stabiilsusprogrammis ja see tuli ilmsiks alles aprillis esimese osamakse ajal, kui kevadprognoosi andmete esitamise tähtaeg oli möödunud. Komisoni 2016. aasta ajakohastatud kevadprognoosis hinnatakse kõnealuse puudujäägi määraks 2016. aastal 0,5 % SKPst. Kuna eelnimetatud muudatused loovad alalise viivituse maksude maksmises, kuid ei muuda maksumäära ega maksubaasi, ei mõjuta need uues püsiseisundis (alates 2017. aastast) äriühingu tulumaksust saadavat tulu. Muudatuste tulemuseks on maksukogumise ajutine vähenemine 2016. aastal, mida on ajakohastatud kevadprognoosis käsitletud ühekordse sündmusena. 2017. aastal tulenevad erinevused ajakohastatud kevadprognoosi ja stabiilsusprogrammi vahel oodatust halvemast stardipositsioonist ja asjaolust, et vastusena komisjoni 2016. aasta märtsi soovitusele võetud säästumeetmeid ei ole veel piisavalt täpselt kirjeldatud, et neid saaks arvesse võtta tavapärase eelduse alusel, et poliitikat ei muudeta. Eeldatav struktuurne eelarvepuudujääk peaks suurenema 0,4 %ni ja 0,1%ni SKPst vastavalt 2016. ja 2017. aastal ning jääma 2018. aastal muutumatuks. 2016. aastal on struktuurse eelarvepuudujäägi prognoositud suurenemine siiski osaliselt tingitud asjaolust, et inflatsiooni ja SKP nominaalkasvu praegune väljavaade on väiksem kui 2016. aasta eelarves aluseks võetud, mis mõjutas negatiivselt valitsemissektori struktuurseid tulusid, võimaldamata sealjuures kulutusi kohandada.

               (8)Valitsemissektori koguvõla suhe SKPsse suurenes 36 %-lt 2007. aastal ligikaudu 99 %-le 2014. aastal. Võlasuhe oli 2015. aastal enam-vähem stabiilne, sest finantsvarade netomüük tasakaalustas SKP nominaalkasvust kiiremini kasvava eelarvepuudujäägi negatiivset mõju. Komisjoni 2016. aasta ajakohastatud kevadprognoosi kohaselt oodatakse, et 2017. aastal jõuab võla suhe SKPsse tipptasemele 100,6 %, samas kui kevadprognoosis prognoositi, et 2016. aastal saavutab võla suhe kõrgeima taseme 100,3 % SKPst. Kuigi tundub, et sellise suure võlasuhtega ei kaasne Hispaanias vahetud eelarvesurvega seotud riskid, suurenevad võla jätkusuutlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis märkimisväärselt, kui eelarvepositsiooni ei parandata. Pikemas perspektiivis riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riskid vähenevad tänu elanikkonna vananemisega seotud kulutuste vähenemise mõjule
                  3
               .

               (9)Vastavalt määruse (EÜ) nr 1467/97 artiklile 5 nõuab nõukogu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 9 kohases nõukogu otsuses, millega teatatakse puudujäägi vähendamiseks võtta tulevatest meetmetest, et liikmesriik saavutaks iga-aastased eelarve-eesmärgid, mis teate aluseks oleva prognoosi kohaselt vastab struktuurse eelarvepositsiooni (tsükliliselt kohandatud eelarvepositsioon, välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed) parandamise miinimumeesmärgile, milleks on vähemalt 0,5 % SKPst aastas. Asjaolu, et kõnealune teatamist käsitlev nõukogu otsus on vastu võetud aasta teises pooles, suurendab vajadust eelarvepoliitiliste meetmete järele, et saavutada struktuurse eelarvepositsiooni iga-aastane paranemine nimetatud ulatuses. Oluline on ka meeles pidada, et uue kohanemiskava lähtestsenaarium algab struktuurse eelarvepuudujäägi halvenemisega tasemel 0,4 % SKPst, mis vähemalt osaliselt tuleneb sellest, et inflatsioon on väiksem kui 2016. aasta eelarve aluseks võetud stsenaariumis prognoositud. See on erakorraline sündmus, mis jääb väljapoole valitsuse kontrolli. Eelnimetatut arvesse võttes tundub asjakohane mitte nõuda 2016. aastal täiendavate struktuurimeetmete võtmist.

               (10)Arvestus, et 2016. aastal ei peaks nõudma täiendavate struktuurimeetmete võtmist, mis annab Hispaaniale nõukogu määruses (EÜ) nr 1467/97 sätestatud eeskirja kohaselt ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks ühe lisa-aasta, tuleks struktuurse eelarvepositsiooni iga-aastane paranemine saavutada 2017. aastal, kuid sellel oleks majanduskasvule liiga negatiivne mõju. Seetõttu näib olevat asjakohane pikendada kahe aasta võrra tähtaega, mis on seatud Hispaaniale ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks.

               (11)Seepärast eeldab usaldusväärne ja jätkusuutlik kohandamiskava, et Hispaania saavutab valitsemissektori eelarvepuudujäägi 4,6 %, 3,1 % ja 2,2 % SKPst vastavalt 2016., 2017. ja 2018. aastal, mis vastab struktuurse eelarvepositsiooni halvenemisele 0,4 % SKPst 2016. aastal ja paranemisele 0,5 % SKPst nii 2017. kui ka 2018. aastal. Nende eelarve-eesmärkide puhul on arvesse võetud ka vajadust korvata eelarve konsolideerimise teisene mõju majandustegevusele ning järelmõju riigi rahandusele üldisemalt.

               (12)Nimetatud eesmärkide saavutamiseks peetakse vajalikuks täiendavate struktuurimeetmete võtmist, mille eeldatav mõju on 0,5 % SKPst nii 2017. kui ka 2018. aastal. Selleks et saavutada vajalik struktuurne kohandamine, võiksid säästud 2017. ja 2018. aastal hõlmata muu hulgas maksukulude hulga ja ulatuse vähendamist, eelkõige vähendatud käibemaksumäärasid.

               (13)Peale selle võib ülemäärase eelarvepuudujäägi õigeaegsele ja kestvale korrigeerimisele kaasa aidata Hispaania stabiilsusseadusega ette nähtud ennetavate ja parandusmeetmete range järgimine kõigil valitsemistasanditel. Selleks peaks kõnealuste meetmete rakendamine olema automaatsem. Lisaks saab stabiilsusseaduse kulueeskirjade mõju riigi rahanduse jätkusuutlikkusele suurendada, täpsustades veelgi arvutamisel kasutatavate kulukategooriate ulatust ja kindlaksmääramist ning kutsudes eeskirju mittetäitvaid avaliku sektori haldusasutusi üles tasakaalustama liigseid kulutusi nende tegemisele järgneval aastal.

               (14)Hispaania peaks samuti pöörama vajalikku tähelepanu riigi rahanduse kvaliteedile, sealhulgas riigihankepoliitikale. Viimastel aastatel on komisjonile teatatud märkimisväärsest arvust väärtegudest, mis mõjutavad ELi riigihankealaste õigusaktide kohaldamist. Andmed osutavad, et riigihangete korraldamisel esineb erinevusi avaliku sektori hankijate ja võrgustiku sektori hankijate lõikes ning et ebapiisavad eel- ja järelkontrolli mehhanismid takistavad riigihankealaste õigusaktide korrektset ja ühetaolist kohaldamist. Hispaania paistab võrreldes teiste liikmesriikidega silma hanketeadete madala avaldamise määra ja eelneva avaldamiseta läbirääkimistega hankemenetluse suhteliselt suure kasutamise poolest. See toob kaasa muude ELi riikide ettevõtjate piiratud konkureerimise ja sageli otselepingud, mille tulemusena suurenevad valitsemissektori kulu. Tsentraliseeritud või ühiste hankevahendite piiratud kasutamine takistab tõhususe suurenemist, mis aitaks saavutada eelarvesäästu. Riigihangete tõhususe ja õigusnormidele vastavuse eest riigis vastutava sõltumatu organi puudumine takistab riigihanke-eeskirjade nõuetekohast rakendamist ja võib luua võimalused väärtegude toimepanemiseks. Mõlemal asjaolul on negatiivne mõju Hispaania riigi rahanduse olukorrale.

               (15)Samuti on eelarve konsolideerimise strateegia edu tagamiseks oluline toetada konsolideerimist ulatuslike struktuurireformidega kooskõlas nõukogu poolt Hispaaniale 2016. aasta Euroopa poolaasta raames antud soovitustega ning eelkõige makromajandusliku tasakaalustamatuse korrigeerimisega seotud soovitustega.

               (16)Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikele 9 võib nõukogu kõnealuse artikli kohase teavitamist käsitleva otsuse osana paluda asjaomasel liikmesriigil esitada kooskõlas konkreetse ajakavaga aruandeid eelarve kohandamise kohta. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 5 lõikele 1a sisaldab liikmesriigi aruanne valitsemissektori kulu- ja tulueesmärke, nii kulude kui ka tulude poole eelarvepoliitilisi meetmeid ning teavet selliste poliitikameetmete kohta, mida võetakse vastuseks nõukogu konkreetsetele otsustele. Selleks et kõnealuses teates esitatud soovituste tähtaja ja ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tähtaja järgimise järelevalvet lihtsustada, palutakse Hispaanial esitada selline aruanne 15. oktoobriks 2016 koos 2017. aasta eelarvekavaga.

               (17)Ka peaks Hispaania kooskõlas nõukogu määruse (EL) nr 473/2013 artikliga 10 esitama komisjonile ning majandus- ja rahanduskomiteele aruande vastavalt komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr 877/2013 sätestatud nõuetele. Aruanne tuleks esitada esimest korda 15. jaanuariks 2017 ja seejärel iga kolme kuu järel,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               1.Hispaania peab kõrvaldama praeguse ülemäärase eelarvepuudujäägi 2018. aastaks.

               2.Hispaania peab vähendama valitsemissektori eelarvepuudujääki 4,6 %ni SKPst 2016. aastal, 3,1 %ni SKPst 2017. aastal ja 2,2 %ni SKPst 2018. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujäägi kõnealune paranemine vastab komisjoni 2016. aasta ajakohastatud kevadprognoosi kohasele struktuurse eelarvepositsiooni halvenemisele 0,4 % SKPst 2016. aastal ja paranemisele 0,5 % SKPst nii 2017. kui ka 2018. aastal. Hispaania peab kasutama kõiki ettenägematuid tulusid selleks, et kiirendada puudujäägi ja võla vähendamist.

               3.Lisaks nendele säästudele, mida juba on arvesse võetud komisjoni 2016. aasta ajakohastatud kevadprognoosis, peab Hispaania vastu võtma ja täielikult rakendama konsolideerimismeetmeid mahus 0,5 % SKPst nii 2017. kui ka 2018. aastal.

               4.Hispaania peab olema valmis võtma vastu täiendavaid meetmeid juhul, kui eelarvekavadega seotud riskid realiseeruvad. Eelarve konsolideerimise meetmed peaksid tagama valitsemissektori struktuurse eelarvepositsiooni püsiva paranemise majanduskasvu soodustaval viisil.

               5.Hispaania peab vastu võtma meetmed eelarveraamistiku tugevdamiseks, eelkõige peaksid olema automaatsemad mehhanismid, millega ennetatakse kõrvalekaldeid eelarvepuudujäägi-, võla- ja kulueesmärkidest ning korrigeeritakse neid, ning stabiilsusseaduse kulueeskirjad peavad riigi rahanduse jätkusuutlikkusele rohkem kaasa aitama.

               6.Hispaania peab võtma kasutusele sidusa raamistiku avaliku sektori hankijate ja võrgustiku sektori hankijate riigihankepoliitika läbipaistvuse ja koordineerimise tagamiseks eesmärgiga tagada majanduslik tasuvus ja konkurentsi kõrge tase. Kõnealune raamistik hõlmab riigihangete eel- ja järelkontrolli mehhanisme, et tagada tõhusus ja vastavus õigusnormidele.

               Artikkel 2

               Nõukogu kehtestatud tähtajaks, s.o 15. oktoobriks 2016 peab Hispaania võtma tõhusaid meetmeid ning esitama nõukogule ja komisjonile nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 5 lõike 1a kohase aruande selliste meetmete kohta, mida on võetud vastuseks nõukogu teatele. Aruanne sisaldab valitsemissektori kulu- ja tulueesmärke, nii kulude kui ka tulude poole vabalt valitud meetmeid ning teavet selliste meetmete kohta, mida võetakse vastusena nõukogu konkreetsetele soovitustele tugevdada eelarveraamistikku ja riigihankepoliitika raamistikku kooskõlas artikli 1 lõigetega 5 ja 6.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus on adresseeritud Hispaania Kuningriigile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6.

                     (2)
                  Kõik Hispaania ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega seotud dokumendid on kättesaadavad aadressil:

                     http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/spain_en.htm

                   .

                     (3)
                  European Commission (2016), „Fiscal Sustainability Report 2015“ (2015. aasta eelarve jätkusuutlikkuse aruanne), European Economy, Institutional Paper No. 018.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,12.5.2017
            COM(2017) 175 final
            This document was downgraded/declassifiedDate: 21/06/2017By: Yvon SlingenbergAuthority: DG CLIMA
            Soovitus:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega antakse luba alustada läbirääkimisi, et sõlmida leping Euroopa Liidu ja ülemaailmse keskkonnasäästliku majanduskasvu instituudi vahel

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku taust ja eesmärgid

               Ülemaailmse keskkonnasäästliku majanduskasvu instituut (Global Green Growth Institute – GGGI) on rahvusvaheline organisatsioon, mis loodi 2012. aastal eesmärgiga toetada ja edendada kiiret, kaasavat ja säästvat majanduskasvu arenguriikides ja tärganud turumajandusega riikides. Instituut on seadnud eesmärgiks luua kiire, kaasava, säästva ja keskkonnahoidliku majanduskasvu toel vastupanuvõimelisem maailm ning toetada riikide üleminekut keskkonnahoidlikule kasvumudelile, arendades ja rakendades strateegiaid, mis aitavad samaaegselt vähendada vaesust, suurendada sotsiaalset kaasatust ning tagada keskkonnasäästlikkuse ja majanduskasvu.

               ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni Pariisi kokkuleppega, mis võeti vastu 2015. aasta detsembris, tugevdati kliimamuutuste ohu suhtes võetavaid üleilmseid meetmeid, et hoida üleilmse keskmise temperatuuri tõus tunduvalt alla 2 °C võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega ja jätkata jõupingutusi selleks, et temperatuuri tõus ei ületaks 1,5 °C. Iga raamkonventsiooni osaline järgib riiklikult kindlaks määratud panust, milles on sätestatud eesmärgi saavutamiseks kavandatud meetmed. Konventsiooniosalised olid ühel meelel, et tehnoloogia arendamine ja tehnosiire on olulise tähtsusega vastupanuvõime suurendamisel kliimamuutustele ja kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisel.

               Pariisi kokkuleppe rakendamine eeldab kõikide riikide poolt oluliselt suuremaid ja pidevaid jõupingutusi, et vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid võimalikult suures ulatuses ja võimalikult kiiresti. Pariisi kokkuleppes on tunnistatud vajadust toetada arenguriike nende kliimakavade elluviimisel.

               Selles kontekstis on GGGI juhtiv rahvusvaheline osaline keskkonnasäästliku majanduskasvu valdkonnas. Osaluse kaudu GGGIs saaks liit juurdepääsu foorumile, mis aitaks tugevdada tema kliimadiplomaatia mõju arenguriikides ja tärganud turumajandusega riikides, ning jagada liidu kliimapoliitika arendamisel saadud väärtuslikke kogemusi. Kuna GGGI tegeleb peamiselt keskkonnasäästliku majanduskasvu laiaulatuslike strateegiatega, aitaks liidu osalus luua sünergia kliimaeesmärkide ja kestliku arengu tegevuskava 2030 raames võetud keskkonnahoidliku majanduskasvu eesmärkide saavutamisel.Seega tehakse ettepanek alustada GGGIga läbirääkimisi ELi liikmesuse küsimuses, jättes kõrvale alternatiivse võimaluse, et liit ühineks GGGI asutamise lepinguga. Selle põhjuseks on asjaolu, et enne, kui liit astub selle rahvusvahelise organisatsiooni liikmeks, on vaja lahendada ELi hääleõigusega seotud küsimused.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

               Selleks et hoida üleilmse keskmise temperatuuri tõus tunduvalt alla 2 °C, peab Pariisi kokkulepet rakendama üleilmselt ja tõhusalt. Kõik riigid peavad hakkama rakendama oma riiklikult kindlaks määratud kohustusi. Osaluse kaudu GGGIs on liidul võimalus:

               –ergutada GGGI praeguseid ja tulevasi osalisriike rakendama ja suurendama Pariisi kokkuleppe raames võetud riiklikult kindlaks määratud kohustusi, tutvustades muu hulgas keskkonnahoidliku majanduskasvu põhimõtte arendamisel ja rakendamisel kujunenud head tava;

               –teha GGGIga koostööd liidu kliimadiplomaatia strateegia raames ja võtta arvesse kliimaeesmärkide ja keskkonnahoidliku majanduskasvu eesmärkide saavutamisega kaasnevat sünergiat;

               –vahetada poliitilisel ja ekspertide tasandil häid tavasid, mis põhinevad liidu märkimisväärsel kogemusel ning on omandatud kliimastrateegia arendamisel ja rakendamisel.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  Võttes arvesse keskendumist keskkonnasäästlikule majanduskasvule, on GGGI tegevus selgelt seotud keskkonna ja majandusarenguga ning samuti taastuvenergia ja energiatõhususega.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

               Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 216 on sätestatud, et liit võib sõlmida lepingu rahvusvahelise organisatsiooniga. Artiklis 218 on sätestatud menetlus, mida tuleb järgida lepingu sõlmimisel rahvusvahelise organisatsiooniga, ning artikli 218 lõikes 3 on sätestatud üksikasjad seoses komisjoni nimetamisega läbirääkijaks liidu nimel.

                   •
                        Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

               Kliimamuutused on piiriülene teema. Kliimameetmeid peab koordineerima nii üleilmsel kui ka liidu tasandil ning subsidiaarsuse seisukohast on liidu meetmed põhjendatud. Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 191 on sätestatud, et keskkonna, sh kliimamuutuste küsimused kuuluvad liidu pädevusse.

               Liidu liikmesus võimaldab jagada GGGI teadmisi ja parimat tava kõikide liikmesriikidega ning liikmesus toetab liidu jõupingutusi tutvustada kliimamuutusi käsitlevat poliitikat ja diplomaatilist sõnumit võimalikult laialdaselt rahvusvaheliste partnerite seas.

               •Proportsionaalsus

               Soovitus võtta vastu nõukogu otsus alustada läbirääkimisi liidu liikmesuse üle GGGIs on proportsionaalne, sest see on väikseim õiguslik samm ja kõige lihtsam lahendus, et saavutada liidu liikmesus.

               •Vahendi valik

                  Nõukogu otsuse vastuvõtmine on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikes 3

                   3.
                        JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

                  Ei kohaldata

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Ei kohaldata Siiski avalikustas komisjon 8. novembril 2016 parema õigusloome veebisaidil oma kavatsuse taotleda nõukogult luba pidada liidu nimel läbirääkimisi liidu liikmesuse üle GGGIs. Tagasiside andmiseks ette nähtud ajavahemikul 8. novembrist 2016 kuni 12. jaanuarini 2017 ei esitanud sidusrühmad ühtegi märkust.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

                  Ei kohaldata

               •Mõjuhinnang

                  Mõjuhinnangut ei koostatud, sest nõukogu otsusega, millega antakse luba alustada läbirääkimisi liidu liikmesuse üle GGGIs, ei kaasne otsest mõju komisjoni eelarvele ning liikmesriigid ei pea võtma mingeid meetmeid.

                  Komisjon on siiski kaalunud ka võimalust jätta meetmed võtmata. Lähteolukorra puhul, st kui meetmeid ei võeta,  on vaid vähesed liidu liikmesriigid GGGI liikmed (alates selle rahvusvahelise organisatsiooni loomisest 2012. aastal on selle liikmeteks astunud vaid Taani ja Ühendkuningriik ning hiljuti ka Ungari). Sellises olukorras ei ole tõenäoline, et GGGI raames oleks liidu kogemused keskkonnahoidliku majanduskasvu valdkonnas täies mahus kättesaadavad ning organisatsiooni kasutataks ulatuslikult liidu kliimadiplomaatia strateegia eesmärkide saavutamiseks.

                  Eelistati varianti taotleda liidu liikmesust GGGIs, nagu on esitatud käesolevas ettepanekus. On tehtud ettepanek liituda osaleva liikme staatuses, millega ei kaasne rahalisi kohustusi (GGGI põhikirja artikkel 3).

               •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

                  Ei kohaldata

               •Põhiõigused

                  Ei kohaldata

                   4.
                        MÕJU EELARVELE

                  Liidu liikmesusega GGGIs ei kaasne otsest mõju ELi eelarvele.

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

               Ei kohaldata: nõukogu otsusega alustada läbirääkimisi liidu liikmesuse üle GGGIs ei kaasne liikmesriikide jaoks mingeid meetmete võtmise kohustusi.

               •Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul)

                  Ei kohaldata

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

               Komisjon teeb ettepaneku, et

               –nõukogu peaks volitama komisjoni alustama ja pidama läbirääkimisi liidu liikmesuse üle GGGIs;

               –komisjon peaks läbirääkimisi vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu sätetele ja erikomiteega konsulteerides;

               –nõukogu kiidaks heaks käesolevale soovitusele lisatud läbirääkimisjuhised.

               Soovitus:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega antakse luba alustada läbirääkimisi, et sõlmida leping Euroopa Liidu ja ülemaailmse keskkonnasäästliku majanduskasvu instituudi vahel

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle

               artikli 218 lõikeid 3 ja 4,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

               ning arvestades järgmist:

               (1)Praegu on vaid vähesed liidu liikmesriigid ülemaailmse keskkonnasäästliku majanduskasvu instituudi (Global Green Growth Institute – GGGI)
                  1
                liikmed. Ei ole tõenäoline, et GGGI raames oleks liidu kogemused keskkonnahoidliku majanduskasvu valdkonnas täies mahus kättesaadavad ning organisatsiooni kasutataks ulatuslikult liidu kliimadiplomaatia strateegia eesmärkide saavutamiseks.

               (2)Kliimamuutused on piiriülene teema. Kliimameetmeid peab koordineerima nii üleilmsel kui ka liidu tasandil ning subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt on liidu meetmed põhjendatud. Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 191 on sätestatud, et keskkonna, sh kliimamuutuste küsimused kuuluvad liidu pädevusse.

               (3)Liidu liikmesus võimaldab jagada GGGI teadmisi ja parimat tava kõikide liikmesriikidega. Lisaks toetab liikmesus liidu jõupingutusi tutvustada kliimamuutusi käsitlevat poliitikat ja diplomaatilist sõnumit võimalikult laialdaselt rahvusvaheliste partnerite seas.

               (4)
                     Kuna GGGI tegeleb peamiselt keskkonnasäästliku majanduskasvu laiaulatuslike strateegiatega, aitaks liidu osalus luua sünergia kliimaeesmärkide ja kestliku arengu tegevuskava 2030 raames võetud keskkonnahoidliku majanduskasvu eesmärkide saavutamisel.

               (5)seega tuleks anda komisjonile luba alustada Euroopa Liidu nimel läbirääkimisi, et sõlmida leping liidu astumise kohta GGGI liikmeks,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Komisjonile antakse luba alustada Euroopa Liidu nimel läbirääkimisi, et sõlmida leping liidu astumise kohta ülemaailmse keskkonnasäästliku majanduskasvu instituudi liikmeks.

               Artikkel 2

               Läbirääkimisjuhised on esitatud lisas.

               Artikkel 3

               Komisjon peab läbirääkimisi konsulteerides [erikomitee nimi,

               mille lisab nõukogu].

               Artikkel 4

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  Alates selle rahvusvahelise organisatsiooni loomisest 2012. aastal on GGGI liikmeteks astunud vaid Taani ja Ühendkuningriik ning hiljuti ka Ungari.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,12.5.2017
            COM(2017) 175 final
            This document was downgraded/declassifiedDate: 21/06/2017By: Yvon SlingenbergAuthority: DG CLIMA
            LISA
            järgmise dokumendi juurde: Soovitus:
            NÕUKOGU OTSUS,millega antakse luba alustada läbirääkimisi, et sõlmida leping Euroopa Liidu ja ülemaailmse keskkonnasäästliku majanduskasvu instituudi vahel
            Läbirääkimisjuhised, et sõlmida leping Euroopa Liidu ja ülemaailmse keskkonnasäästliku majanduskasvu instituudi vahel liidu astumise kohta ülemaailmse keskkonnasäästliku majanduskasvu instituudi liikmeks

               LISA
               Läbirääkimisjuhised, et sõlmida leping Euroopa Liidu ja ülemaailmse keskkonnasäästliku majanduskasvu instituudi vahel liidu astumise kohta ülemaailmse keskkonnasäästliku majanduskasvu instituudi liikmeks

               1.Komisjon püüab tagada, et leping liidu astumise kohta ülemaailmse keskkonnasäästliku majanduskasvu instituudi (edaspidi „GGGI“) liikmeks on kooskõlas liidu asjakohaste õigusaktidega.

               2.Komisjon peab läbirääkimisi kooskõlas asjaomaste kehtivate liidu õigusaktidega või käesoleva nõukogu otsuse artikli 3 kohaselt konkreetselt kõnealuste läbirääkimiste tarvis loodud ja liikmesriikide esindajatest koosnevas erikomitees või nõukogus kokku lepitud liidu seisukohtadega.

               3.Komisjon annab nõukogule aru läbirääkimiste tulemustest ning vajaduse korral kõigist läbirääkimiste käigus esile kerkinud probleemidest.