title: Soovitus: NÕUKOGU OTSUS, millega antakse Rumeeniale vastastikust abi�SELETUSKIRI Soovitus: NÕUKOGU OTSUS, millega antakse Rumeeniale vastastikust abi

text:
|

52011PC0183

	[pic] | EUROOPA KOMISJON |Brüssel 7.4.2011KOM(2011) 183 lõplikSoovitus:NÕUKOGU OTSUS,millega antakse Rumeeniale vastastikust abi  SELETUSKIRISISSEJUHATUSKuna üleilmse majanduskriisi ajal suurenes oluliselt riskikartlikkus, mistõttu vähenes kapitali sissevool, tekkisid surved vahetuskursile ning riigil oli võlakirjaturult rahalisi vahendeid veelgi raskem hankida, esitas Rumeenia 6. märtsil 2009 taotluse ELi keskmise tähtajaga finantsabi saamiseks ning pöördus täiendava abi saamiseks ka Rahvusvahelise Valuutafondi ja Maailmapanga poole. Komisjon teatas 9. märtsil 2009 koos eesistujariigiga, et EL on koos Rahvusvahelise Valuutafondiga valmis pakkuma kooskõlastatud rahastamispaketti, et toetada Rumeenia maksebilansi jätkusuutlikkust. Samas rõhutati, et finantsabi sõltub toetava poliitilise programmi rakendamisest. Komisjonile ja Rahvusvahelisele Valuutafondile 28. aprillil 2009 eellepingu vormis saadetud programmi peamine eesmärk on leevendada erakapitali sissevoolu järsu vähenemise mõju, rakendades samal ajal poliitilisi meetmeid väliste ning eelarvega seotud tasakaalunihete vähendamiseks ning finantssektori tugevdamiseks. Arvestades kooskõlastatud rahastamispaketti, mida kõnealuse programmiga toetatakse, võtsid Rumeenia üheksa suurima välisomanduses oleva panga emaettevõtjat Euroopa Keskpanga koordineerimisalgatuse kontekstis endale kohustuse säilitada Rumeenias oma üldine tegevus kõrgel tasemel. 6. mail 2009 otsustas Euroopa Liidu Nõukogu anda Rumeeniale vastastikust abi ning näha Rumeeniale ette ELi keskmise tähtajaga finantsabi summas kuni 5 miljardit eurot,[1] mis antakse koos Rahvusvahelise Valuutafondi poolt 4. mail 2009 heakskiidetud 11,4 miljardi SDRi suuruse reservkrediidi lepinguga ning Maailmapanga, Euroopa Investeerimispanga ning Euroopa Arengu- ja Rekonstruktsioonipanga täiendava toetusega summas kuni 2 miljardit eurot. Euroopa Liit ja Rumeenia sõlmisid 23. juunil 2009 vastastikuse mõistmise memorandumi, milles täpsustatakse, milliseid konkreetseid poliitikameetmeid tuleb programmiperioodil rakendada enne ELi laenu iga viie osamakse väljamaksmist.Ajavahemikul oktoobrist 2009 kuni veebruarini 2011 käisid komisjoni talituste töötajad kontrollkäikudel, et hinnata ELi keskmise tähtajaga finantsabi saamise tingimuste täitmiseks tehtud edusamme. Komisjon jõudis kõnealuste kontrollkäikude tulemusel järeldusele, et ELi laenu viie osamakse tegemise tingimused on üldjoontes täidetud. Esimese ja viienda osamakse tegemise vahel lisati vastastikuse mõistmise memorandumile kokku neli lisandit, milles kajastatakse majanduskeskkonnas toimunud muutuste ning täiendavate struktuurireformide mõju.Pärast 25. jaanuarist kuni 8. veebruarini 2011 Bukarestis toimunud põhjalikke arutelusid komisjoni talituste ja Rahvusvahelise Valuutafondi töötajatega esitasid Rumeenia ametiasutused 17. veebruaril 2011 taotluse ELi keskmise tähtajaga ennetava finantsabi saamiseks summas kuni 1,4 miljardit eurot, millega jätkataks valitsuse majandusreformiprogrammi toetamist. Nagu eelmiselgi korral, antaks uut finantsabi koos Rahvusvahelise Valuutafondi reservkrediidi lepingu alusel antava abiga summas 3,09 miljardit SDRi, mida Rumeenia käsitleks samuti ennetavana, ning Maailmapanga laenudega. Sel viisil aitaks ühiselt antav ennetav abi vähendada Rumeenia maksebilanssi siiani ähvardavaid tõsiseid ohte ja sellega seotud riske Rumeenia majandus- ja finantsstabiilsusele ning riigi peamistele kaubanduspartneritele ELis.MAKROMAJANDUSLIK ARENG JA VÄLJAVAADEPärast SKP 7,1 % langust ning täiendavat 1,3 % langust 2010. aastal on näha positiivseid märke, mis näitavad valitseva meeleolu paranemist ja majandustegevuse elavnemist. Viimased uuringuandmed kinnitavad, et majanduslik õhkkond on paranemas. Tööstustootmine suurenes 2010. aastal 5,5 %. Samuti suurenesid tööstuses uued tellimused 2010. aasta teises pooles keskmiselt ligikaudu 25 % võrreldes eelmise aasta sama perioodiga. Ekspordikasv jätkus jõudsalt (2010. aastal 27,3 % Rumeenia leudes). Kui ehitustegevus elavnes 2010. aasta detsembris oluliselt, siis jaekaubanduses on ikka veel tunda käibemaksutõusu ja avaliku sektori palgakärbete mõju. Mõõdukas palgatõus (detsembris oli keskmine netopalk võrreldes eelmise aasta sama perioodiga 1,3 % suurem) annab märku olukorra paranemisest tööturul ning soodustab tarbimist. Kui registreeritud töötuse vähenemine 2011. aasta jaanuaris jätkus, siis töötuse määr aasta esimeses pooles tõenäoliselt suureneb, mis kajastab uute töötuna registreerimise kohustuste mõju.Prognoositakse, et 2011. aastal hakkab majandus uuesti kasvama ning reaalne SKP suureneb 1,5 %. Ettevõtete investeeringud peaksid pärast 2009. ja 2010. aasta tõsist langust uuesti suurenema, sest välisnõudlus kasvab ning tootmissektori võimsuse rakendamise määrad on 2008. aasta kõrgtaseme lähedal. Oodatakse, et hoogne eksport ja tellimuste järsk suurenemine tööstuses annavad ettevõtetele tagasi kindluse investeerida isegi juhul, kui suur risk säilib. Elamuehitus jääb tõenäoliselt tagasihoidlikuks, kuna laenuaktiivsus on endiselt väike ning elamuhinnad peaksid veelgi stabiliseeruma. Prognoositakse, et pärast 2009. ja 2010. aasta märkimisväärset vähenemist hakkab eratarbimine sel aastal tasapisi suurenema ja seda toetab palkade tõstmine avalikus sektoris (+15 % pärast 25 % suurust kärbet 2010. aasta juulis) ning tööstuses, kus tegevus on hoogsalt elavnenud. Jõulisemat elavnemist takistavad eelarve jätkuv kärpimine, suured võla teenindamise kulud võrreldes tuludega ning asjaolu, et majapidamiste laenuvõtt ei ole oluliselt suurenenud, kuna halbade laenude osakaal on jaepanganduses suur. Majanduse reaalkasvuks prognoositakse 2012. aastal ligikaudu 4 %. Prognooside kohaselt peaks kasv muutuma järk-järgult laiapõhjalisemaks ning sisenõudlusel on majanduse elavdamises otsustav roll. Kulutused eratarbimisele kasvavad tõenäoliselt kiiremini, sest majapidamiste finantsolukord on tänu palkade ja tööhõive suurenemisele paranenud.Inflatsioon jõudis kaudsete maksude olulise suurenemise taustal haripunkti 2010. aasta detsembris (8,0 % võrreldes eelmise aasta sama perioodiga). See ületas oluliselt Rumeenia Panga 2010. aastaks kehtestatud inflatsioonieesmärgi (3,5 % ±1 protsendipunkti). 2010. aasta esimeses pooles hoidis inflatsiooni kõrgel peamiselt tubakaaktsiisi tõus ja kütusehindade kallinemine: aasta keskmine inflatsioon oli 4,5 %, samas THHI inflatsioon jäi püsivate hindade juures 2 % ligi. Kolmandas kvartalis tõusis inflatsioon käibemaksu suurenemise ja toiduainete hinna kallinemise tõttu 7,5 %-le. 2011. aasta teises pooles oodatakse inflatsiooni järkjärgulist langemist Rumeenia Panga kehtestatud sihtvahemikku (3,0 % ± 1 protsendipunkti), kuna kaudsete maksude suurenemisega seotud hinnamõjud kahanevad.Rumeenia Pank on alates 2010. aasta maist hoidnud baasintressimäära stabiilsena. Siiski hoidis rohke likviidsus pankadevahelisel turul lühiajalised intressimäärad palju madalamal tasemel võrreldes Rumeenia Panga viimaste kuude baasintressimääraga. Hoolimata rahaturu intressimäärade langemisest kasvab laenude andmine erasektorile halbade tsükliliste tingimuste ja karmimate laenutingimuste tõttu endiselt aeglaselt. Rahapoliitikas on endiselt keerulisi probleeme, eelkõige inflatsioonieesmärkide korduv ületamine. Rumeenia Panga ettevaatlikkus rahapoliitika lõdvendamisel 2010. aasta teises pooles oli põhjendatav käibemaksuga seotud kiirest inflatsioonitõusust tulenevate võimalike järelmõjudega. Rumeenia Pank rakendab inflatsiooniootuste kinnitamiseks jätkuvalt aktiivset kommunikatsioonipoliitikat.RIIGI RAHANDUS2010. aasta kassapõhine eelarvepuudujääk oli 6,5 % SKPst, mis oli parem puudujäägieesmärgist 6,8 % SKPst. Tulud suurenesid 2010. aastal 7,2 %, mis kajastab käibemaksumäära tõstmisest 24 %-le saadud lisatulu ning samuti aktsiisimaksudest ja muudest kui maksutuludest saadud lisatulu, mis suurenes 28,2 %. Samas kasumilt makstavatest maksudest saadud tulu vähenes kriisi järelmõju tõttu 2010. aastal 17,4 %. Lisaks vähenesid ka sotsiaalkindlustusmaksed ja tulumaks, vastavalt 4,5 % ja 3,2 %. Nominaalsed kulud kasvasid 2010. aastal 4,2 % muude ülekannete, sotsiaaltoetuste ning kaupade ja teenustega seotud kulutuste suurenemise tõttu. Viimast saab osaliselt seletada 2 miljardi Rumeenia leu suuruse tervishoiusektorivõla tagasimaksmisega septembris. Suuremaid kärpeid tehti kapitalikulutustes (11,7 % 2010. aastal) ning seejärel kärbiti personalikulusid (8,6 %) ja toetusi (6,7 %).Komisjoni talitused prognoosivad, et Rumeenia on täitnud ka 2010. aasta ESA-põhise puudujäägieesmärgi, kuid seda on vaja järgmistel kuudel kinnitada. Siiski tuleks märkida, et mitmete riigi omanduses olevate ettevõtete ümberliigitamine valitsemissektorisse Eurostati poolt 2010. aasta septembris ja 2011. aasta aprillis suurendaks puudujääki vähemalt 0,5 % SKPst kuni asjaomaste ettevõtete puudujääkide kõrvaldamiseni. Sõltuvalt 2011. aasta eelarvetulemusest on võib-olla vaja selle asjaolu arvessevõtmiseks 2011. aasta puudujäägieesmärki kohandada. Sellega seoses on võib-olla vaja teha täiendavaid jõupingutusi, et ESA-põhine puudujääk jääks 2012. aastal alla 3 % SKPst vastavalt ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevatele nõukogu soovitustele.2010. aasta lõpuks vähendati siseriiklikke maksuvõlgasid ning ametiasutused on võtnud endale kohustuse vähendada neid ka kogu 2011. aasta jooksul. Siseriiklikke maksuvõlgasid (vanemad kui 90 päeva) oli 2010. aasta lõpuks 1,1 miljardi Rumeenia leu väärtuses (0,2 % SKPst) ning seda oli vähem kui 2009. aasta lõpus (1,6 miljardit Rumeenia leud ehk 0,3 % SKPst). Maksuvõlgasid on peamiselt kohalikel omavalitsustel (ligikaudu 84 % kogu maksuvõlast 2010. aasta lõpus) ning väiksemal määral tervishoiusektoril, sealhulgas haiglatel. Kohalike omavalitsuste maksuvõlgade kontrollimist peaks aitama lihtsustada 1. jaanuaril 2011 jõustunud uus kohalike omavalitsuste eelarveid käsitlev seadus. Pärast seda, kui septembris 2010 tasuti 2 miljardit Rumeenia leud (0,4 % SKPst) tervishoiusektori maksuvõlast, on nimetatud sektori (v.a haiglad) maksuvõlga hoitud väiksena.Tervishoiusektori uue maksuvõla tekkimise vältimiseks on vaja nimetatud sektorit ka edaspidi täiendavalt reformida. Eesmärk on saavutada tõhus tervishoiusüsteem, mis suudab toimida talle eelarvest eraldatud vahendite abil. Praegu ja tulevikus võetavad meetmed hõlmavad vajadusepõhise kaasrahastamise süsteemi kehtestamist, sellise nõude tühistamist, mille kohaselt peab haigekassa sõlmima kohustusliku lepingu kõigi haiglatega, ning vähemoluliste tervishoiuteenuste välja jätmist valitsuse tagatud hüvitistepaketist selle reformimise käigus. Nendes küsimustes annab praegu ja tulevikus Rumeeniale abi Maailmapank. Lisaks kontrollib rahandusminister, et haiglate koondeelarved oleksid kooskõlas valitsemissektori kavandatud kulutustega. Kui ilmneb vastupidine, võtab rahandusminister koos tervishoiuministriga meetmeid, et vältida haiglate maksuvõla uut kuhjumist.Ametiasutused jätkavad tööd selles suunas, et saavutada 2011. aastal kassapõhine eelarvepuudujääk 4,4 % SKPst (alla ESA-põhise eelarvepuudujäägi 5 % SKPst). Nad on vastu võtnud ja jõustanud 2011. aasta eelarve ning keskpika perioodi eelarvestrateegia aastateks 2011–2013. Prognoositavuse tagamiseks ei muudeta tulude poolel ühtegi peamist maksu. Kulude poolel on palgakulude ülemmääraks 39 miljardit Rumeenia leud, v.a sõjaväelaste sotsiaalkindlustusmaksed (1,6 miljardit Rumeenia leud), mida riik maksab uue pensioniseaduse kohaselt alates sellest aastast. Kui 2010. aasta keskel kärbiti eelarvepuudujäägi kontrolli alla saamiseks ajutiselt ja erakorraliselt avaliku sektori palkasid 25 %, siis nüüdseks on need võrreldes 2010. aasta detsembriga tõusnud 15 %. Kuid seda tõusu tasakaalustas 13. palga ja puhkusetasude likvideerimine. Samuti vähendati avaliku sektori teenistujate arvu täiendavalt 20 000 inimese võrra lisaks sellele, mis oli vajalik üldiste palgakulude sisse mahtumiseks. Muud 2011. aasta eelarvesse lisatud meetmed on pensionide jätkuv külmutamine, avaliku sektori töötajate arvu jätkuv vähendamine (st seitsme ametist lahkuva töötaja asemele võetakse tööle ainult üks uus töötaja) ning küttekulude toetuste likvideerimine. Lisaks peaks pensionisüsteemi reformimine koos palkade ühtlustamise ja tervishoiusektori ümberkorraldamisega aitama märkimisväärselt kokku hoida.2012. aastaks on ametiasutused võtnud kohustuse vähendada ESA-põhist eelarvepuudujääki alla 3 % SKPst, kuid selleks on vaja lisameetmeid. Komisjoni 2010. aasta sügisprognoos, mis põhines eeldusel, et poliitikat ei muudeta, juba näitas, et on vaja täiendavaid meetmeid mahus 0,5 % SKPst. Kuid kahjumit tootvate riigi omanduses olevate ettevõtete ümberliigitamise tõttu on võib-olla vaja võtta meetmeid veelgi suuremas mahus ning täiendavate kohandamismeetmete kogumaht võib suureneda ligikaudu 1 %-le SKPst. Samuti tuleb kulusid (sh palkasid ja lisatasusid) täiendavalt piirata.Lisaks on kavandatud ennetava programmi eesmärk täiendavalt tugevdada eelarve haldamise süsteemi. Eelarvepoliitilist vastutust käsitleva õigusakti rakendamine ja keskpika perioodi eelarvestrateegia vastuvõtmine peaks parandama eelarve planeerimise protsessi. Kapitalikulusid on vaja tõhusamalt planeerida keskvalitsuse tasandil. Rumeenia avaliku sektori kapitalikulude eelarve kipub olema suur (2011. aastaks on selleks ette nähtud 7,2 % SKPst), kuid tulemusi on ette näidata väga vähe, mis tähendab, et kapitali ei ole kulutatud kuigi tõhusalt. Lisaks algatati eelmistel aastatel väga palju investeerimisprojekte, ilma et oleks tagatud vajalikud ressursid nende elluviimiseks. Selle tulemusena on kapitalikulutusteks praegu kättesaadavad vähesed ressursid hajutatud (liiga) paljude lõpetamata projektide vahel. Peaministri juhitaval töörühmal on kavas koostada selliste esmatähtsate investeerimisprojektide loetelu, mida järgmise 3–5 aasta jooksul rahastatakse 2011.–2014. aasta ajakohastatud eelarvestrateegias kindlaksmääratud piirides. Lisaks parandatakse investeerimisprojektide järelevalvet ja hindamist keskvalitsuse tasandil, tugevdades avaliku sektori investeeringute järelevalve üksust riigi rahanduse eest vastutavas ministeeriumis ning täiustades ministeeriumi hallatavat kapitaliinvesteeringute andmebaasi. Samuti võib vaja minna ELi liikmesriikide tehnilist abi. Riigi rahanduse eest vastutav ministeerium hakkab koostama käimasolevate ja kavandatud investeerimisprojektide olukorda käsitlevaid kvartaliaruandeid, mis esitatakse arutamiseks valitsusele, kes võtab iga võimaliku kõrvalekalde või eelarve täitmist takistava muu probleemi korral meetmeid selle kõrvaldamiseks. Kapitalikulutused suunatakse järk-järgult ümber täielikult riigi rahastatavatest investeeringutest ELi kaasrahastatavatesse investeeringutesse, mis peaks aitama parandada ELi vahendite kasutamist.FINANTSTURUDRumeenia finantsturud on alates 2010. aasta keskpaigast näidanud häid tulemusi, kuigi olukord on endiselt ebakindel. Näib, et jätkuv ebastabiilsus euroala äärealadel on Rumeenia turgusid otseselt veidi mõjutanud. Pinged finantsturgudel vähenesid koos üldise õhkkonna paranemisega maailmaturul ning mingil määral tänu sellele, et Rumeenia ootas talle ELi ja Rahvusvahelise Valuutafondi poolt ettenähtud jätkuprogrammi. Euro vahetuskurss oli stabiilne ning püsis viimastel kuudel 4,20–4,30 Rumeenia leu ligidal. Pärast 400 baaspunkti ületamist 2010. aasta keskpaigaks on riigivõla krediidiriski vahetustehingute vahemik jäänud alates 2010. aasta oktoobrist 300 baaspunkti juurde (see on madalam kui Kreekas, Iirimaal, Portugalis ja Ungaris). Aktsiaindeks BET oli 2010. aasta neljandas kvartalis üldiselt madal, kuid tõusis jälle jaanuaris. Siseriiklikel enampakkumistel müüdud üheaastaste riigivõlakirjade aastatootlikkus langes 2011. aasta jaanuaris ja veebruaris oluliselt alla 7 %, mistõttu on eelarve refinantseerimiskulud väiksemad, kui need olid peaaegu kogu 2010. aasta jooksul. Pangandussektori kasumlikkus kannatas varade kvaliteedi halvenemise tõttu. Halbade laenude osakaal suurenes 2010. aasta lõpuks 11,9 %-le võrreldes 7,9 %ga 2009. aasta lõpus. Arvestades sellist varade väärtuse langemist, kannatas pangandussektori kasum ning aasta lõpetati puhaskahjumiga (st omakapitali tootlikkus oli negatiivne –1 %). Siiski on pangad säilitanud piisavad kapitalipuhvrid ning kapitali adekvaatsuse määr süsteemis on jätkuvalt üle 14 %. Hoolimata sellest, et 2010. aasta oktoobri seisuga vähendasid emapangad oma tegevust Rumeenias 95 %-le 2009. aasta märtsi võrdlustasemest, on Euroopa Keskpanga koordineerimisalgatuses (nn Viini algatus) osalevad emapangad tegutsenud endiselt peaaegu 2009. aasta märtsi tasemel (2011. aasta jaanuari lõpu seisuga oli see 98 %).MAKSEBILANSS JA VÄLISRAHASTAMISE VAJADUSJooksevkonto puudujääk oli 2010. aastal 4,2% SKPst. Erakapitali sissevool on järk-järgult suurenenud. See on võimaldanud välisvaluutareservi prognoositust kiiremini koguneda ning nüüdseks on selle tase piisav (ligikaudu 130 % lühiajalisest võlast). Makromajanduse baasstsenaariumist lähtudes on välisvõla jätkusuutlikkus praeguse prognoosi kohaselt programmiperioodi jooksul väljaspool ohtu.Negatiivse šoki korral võib Rumeenia vajada täiendavat rahastamist kuni 5 miljardit eurot. Sellise võimaliku halva stsenaariumi korral ei oleks Rumeenia võimeline oma välisrahastamisvajadusi kättesaadavatest rahastamisvahenditest katma, suurel määral selle tõttu, et otseste välisinvesteeringute sissevool on vähenenud ning et eelkõige pangad annavad lõppeva tähtajaga laenude tagasimaksmiseks vähem laene. Sel juhul tuleks ülejäänud rahastamisvajadused katta ELi ennetava finantsabi programmi käivitamisega (koos Rahvusvahelise Valuutafondi toetusega). Kõnealune alternatiivstsenaarium on välja töötatud tihedas koostöös Rahvusvahelise Valuutafondiga ning sellest lähtub rahvusvahelisest finantsabist kaetav ligikaudu 5 miljardi euro suurune täiendav rahastamisvajadus.Majanduses on ikka veel tasakaalunihkeid, kuigi majanduskriis on aidanud vältida nende kuhjumist. Jooksevkonto puudujääki on vähendatud 11,4 %-lt SKPst 2008. aastal ligikaudu 4,2%-le 2010. aastal. Laenukasv on peatunud ning ehitustegevuse langusnäitajad olid viimasel kahel aastal kahekohalised. Inflatsioon on jätkuvalt kõrge. Palkade järsk langus (eelkõige avalikus sektoris) ning leu täiendav odavnemine 2010. aastal on aidanud Rumeenial suurendada hindade konkurentsivõimet. Ametiasutuste võetud meetmed on aidanud vähendada eelarvepuudujääki allapoole 2010. aastaks kokkulepitud eesmärki. Kuid jooksevkonto ja valitsemissektori eelarve puudujääk (topeltpuudujääk) on ikka veel suhteliselt suur. Samuti võivad välislaenamise jätkuva suurenemisega kaasneda riskid. See tähendab, et makromajanduse kahjulikud tasakaalunihked on ikka veel olemas ning see ohustab tõsiselt Rumeenia maksebilansi jätkusuutlikkust.ELI ABI MAKSEBILANSI TASAKAALUSTAMISE MEHHANISMI RAAMES ON OSA RAHVUSVAHELISTEST JÕPINGUTUSTESTRumeenia maksebilansi ikka veel riskantset olukorda silmas pidades ja tingimusel, et Rumeenia ametiasutused võtavad kohustuse rakendada ulatuslikku eelarve-, finants- ja struktuuripoliitikat hõlmavat kohandamiskava, soovitab komisjon pärast 3. märtsi 2011. aasta nõupidamisi majandus- ja rahanduskomiteega nõukogul võtta vastu otsus jätkata Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 143 ettenähtud vastastikuse abi andmist. Rumeenia valitsus rakendab oma majandusprogrammi maksebilansi jätkusuutlikkust ähvardavate ülejäänud ohtude kõrvaldamiseks.Peale selle teeb komisjon pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega nõukogule ettepaneku võtta vastu otsus, millega antakse Rumeeniale ELi keskmise tähtajaga ennetavat finantsabi kuni 1,4 miljardi euro väärtuses Rumeenia maksebilansi jätkusuutlikkuse toetamiseks[2]. Kavandatavat ennetavat abiprogrammi oleks võimalik käivitada kuni 31. märtsini 2013.Tundub, et praeguses olukorras, kus kapitali sissevool on vähenenud ning välised ja eelarvega seotud tasakaalunihked on jätkuvalt suured, on asjakohane anda Rumeeniale keskmise tähtajaga ennetavat finantsabi liikmesriikide maksebilansi toetamise süsteemi alusel. Kuna praegustes turutingimustes ei ole Rumeenial kavas taotleda osamaksete väljamaksmist kättsaadavatest Rahvusvahelise Valuutafondi või ELi vahenditest, hõlbustaks ennetav finantsabi jätkata eelarve- ja maksebilansi puudujäägi nõuetekohast kohandamist.Abi suurendab valitsuse majandusprogrammi usaldusväärsust; programmiga nähakse muu hulgas ette eelarve jätkuv kohandamine ja finantsturureformi konsolideerimine ning pööratakse suuremat tähelepanu toote- ja tööturu reformidele ning ELi struktuurifondide aktiivsemale kasutamisele. Majandusprogrammi rakendamine suurendab Rumeenia majanduskasvu potentsiaali, mis peaks tõstma Rumeenia leu väärtust ning seeläbi vähendama ettevõtjate ja majapidamiste finantsolukorra halvenemise tõenäosust. Seega peaks majanduse elavnemine olema jätkusuutlikum ning pangandussektori varade kvaliteet peaks paranema, mis omakorda vabastab ressursse investeeringute tegemiseks.Kuna ennetava abi andmine kajastab asjaolu, et tavalistes turutingimustes suudab Rumeenia katta ise oma finantsvajadused ilma täiendava ametliku abita, peetakse riske, mis tõsiselt ähvardavad Rumeenia maksebilansi jätkusuutlikkust kuni 2013. aasta esimese kvartalini, piisavalt maandatuks ennetavate laenude abil suuruses kuni viis miljardit eurot, kuna kavandatav ELi ennetav abi summas kuni 1,4 miljardit eurot antaks koos Rahvusvahelise Valuutafondi toetusega ennetava reservkrediidi lepingu alusel, mille väärtus on 3,09 miljardit SDRi (300 % Rumeenia kvoodist, ligikaudu 3,6 miljardit eurot). Maailmapank täidab oma arenguabi laenuprogrammi raames varem võetud kohustust ning jätkab 400 miljoni euro suuruse toetuse maksmist, lisaks näeb ta ette 750 miljoni euro suuruse tulemustepõhise rahastamise sotsiaalabi ja tervishoiu reformimiseks.ELi ennetava finantsabi andmisega toetatakse Rumeenia ametiasutuste tõsiste püüdluste jätkamist ulatusliku majandusprogrammi rakendamisel. Programm peaks täielikult kajastuma Rumeenia ajakohastatud lähenemisprogrammis ning Rumeenia riiklikus reformikavas. Asjaolu, et ELi laenu väljamaksmine sõltub konkreetsete majanduspoliitiliste tingimuste täitmisest, sätestatakse Rumeenia ametiasutuste ja komisjoni vahel sõlmitavas vastastikuse mõistmise memorandumis; need tingimused on peamiselt järgmised:A: Eelarve tugevdamineEelarve tugevdamine on endiselt ülioluline osa reformikavast, millega nähakse ette 2011. aasta eelarvepuudujäägi vähendamine kassapõhiselt 4,4 %-le SKPst (ESA-põhiselt alla 5 % SKPst) ning 2012. aastal ESA-põhiselt alla 3 % SKPst, millega kõrvaldatakse ülemäärane eelarvepuudujääk. Lisaks kiirendatakse reformikavaga jõupingutusi maksuvõlgade vähendamiseks nii keskvalitsuse kui ka kohalike omavalitsuste tasandil. Selliste riigi omanduses olevate ettevõtete finantsaruandlussüsteemi, kes on ümberliigitatud või kelle puhul on oht, et nad liigitatakse ümber avaliku sektori alla, on vaja parandada nii, et iga kuu saaks jälgida nii nende finantsolukorda üldiselt kui ka maksuvõlgasid, mida tahetakse järk-järgult vähendada. Avaliku sektori palgakulude ülemmääraks jääb 2011. aastal 39 miljardit Rumeenia leud (v.a sõjaväelaste sotsiaalkindlustusmaksed 1574 miljoni Rumeenia leu väärtuses, mida riik maksab uue pensioniseaduse kohaselt alates sellest aastast) ning nende puhul tuleb järgida aastateks 2012–2014 koostatud keskpika perioodi eelarvestrateegias sätestatud ülemmäärasid.B: Eelarve haldamine ja struktuursed eelarvereformidEelarve haldamisele aitab oluliselt kaasa Rahvusvahelise Valuutafondi pakutav tehniline abi avaliku sektori finantsjuhtimise ja kontrolli valdkonnas. See hõlmab ka töötajate koolitamist ning keskvalitsuse eelarve ja kulude haldamiseks kasutatava IT-infrastruktuuri täielikku uuendamist. Majandusprogrammis pööratakse tähelepanu sellele, et avaliku sektori investeerimisvajaduste pingerida tuleb otstarbekamalt koostada ning avaliku sektori investeerimisprojektide kavandamist, järelevalvet ja hindamist tuleb parandada. Majandusprogramm sisaldab selleks mitmeid meetmeid, sealhulgas projektide andmebaasi loomist; samuti kavandatakse rohkem kapitaliinvesteeringuid peaministri büroos ja rohkem järelevalvet teostatakse rahandusministeeriumis. Rahandusministeerium hakkab põhjalikult jälgima tervishoiuministeeriumi hallatavaid haiglate eelarveid, et vältida maksuvõlgade uut kuhjumist. Rumeenia ametiasutused vaatavad võlahaldusstrateegia läbi ja ajakohastavad seda igal aastal, st kõnealuse programmi raames 2011. aasta lõpuks ja uuesti 2012. aasta lõpuks.C: Finantssektori reguleerimine ja järelevalveFinantssektoris tagavad ametiasutused, et usaldatavusnormatiivide kohaldamine võla kapitaliseerimisel ei nõrgestaks krediidiasutuste finantspositsiooni. Selleks et valmistada ette rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite kasutuselevõtt alates 2012. aastast, koostavad ametiasutused ettepanekud kohaldatavate usaldatavusfiltrite kohta, mille eesmärk on säilitada ettevaatlik lähenemisviis seoses laenukahjumi reservide, maksevõime ja varudega. Krediididistsipliini säilitamine ja moraalilanguse vältimine võlgnike seas aitab oluliselt tõhustada finantsstabiilsust. Seepärast on valitsus peatanud õigusaktiettepanekute (nt üksikisiku maksejõuetust käsitlev seadus) tegemise ning selliste võlanõudeõiguse sätete väljatöötamise, mis kahjustaksid krediididistsipliini. Lisaks teevad ametiasutused vajalikud muudatused kindlustusseltside pankrotimenetlust käsitleva seaduse sätete ühtlustamiseks maksejõuetust käsitleva üldise seaduse ja kindlustustegevust ja -järelevalvet käsitleva seaduse sätetega.D: RahapoliitikaRahapoliitika on jätkuvalt suunatud hinnastabiilsuse säilitamisele ja Rumeenia Panga poolt eesmärgiks seatud inflatsioonitaseme (3,0 % ± 1 protsendipunkti 2011. ja 2012. aasta lõpus) saavutamisele.E: StruktuurireformidRumeenia valitsuse majandusprogramm on kindlalt suunatud toote- ja tööjõuturu reformimisele, et parandada kõnealuste turgude toimimist, muuta Rumeenia majandus seeläbi välismõjude suhtes vastupidavamaks ja tugevdada selle pikaajalist kasvupotentsiaali. Kõnealuse programmiga ettenähtud struktuurireformi kava lisatakse Rumeenia riiklikusse reformikavasse ning see aitab Rumeenial saavutada oma riiklikke eesmärke, mis on osa Euroopa 2020 kasvustrateegiast.Energeetikasektoris nähakse programmiga ette vähendada hinnakujundust ning elektri ja gaasiga kauplemist käsitlevaid piiranguid, et lihtsustada turulepääsu ja suurendada ülekandevõimsust ning aidata luua täielikult toimiv, integreeritud ja ühendatud elektri- ja gaasienergia siseturg, mille olulisust rõhutas Euroopa Ülemkogu taas 4. veebruaril 2011. Programmi kohaselt tuleb luua tugev ja sõltumatu energeetikasektorit reguleeriv asutus, miss on suuteline täitma kolmandas energeetikapaketis kindlaksmääratud ülesandeid ja kohustusi. Söesektori ümberkorraldamiskava esitatakse komisjonile. Kõnealuse programmiga nähakse ette ka raudteesektori ulatuslik reformimine, et tõhustada reisijateveoteenuste pakkumist ja raudteeinfrastruktuuri kavandamist ning suurendada samal ajal sektori atraktiivsust muude kui reisijateveoga (kaubavedu) tegelevate ettevõtjate silmis. Reforme aitab ellu viia raudteesektori tugev ja sõltumatu reguleeriv asutus.Avaliku ja erasektori partnerlust käsitlev Rumeenia õigusraamistik on vaja läbi vaadata, et tagada selle täielik kooskõla riigihankeid käsitlevate ELi direktiividega. Samuti viiakse lõpule riigihankeid käsitleva õigusraamistiku läbivaatamine. Programmiga luuakse teenustedirektiivi kohane ühtne kontrollpunkt ettevõtjate aitamiseks kõigis sellistes haldusmenetlustes, mis on vajalikud ettevõtte asutamiseks Rumeenias või piiriülese teenuse pakkumiseks, ning kõrvaldatakse jaemüügikaupluste loomise piirangud.Programmiga jätkatakse tööturu reformimist: 2011. aastal on kavas heaks kiita tööseaduse muudatus ning palgakujundusega tegelevaid asutusi on kavas ühtlustada. Tööturu jäikust on kavas vähendada nii, et hakatakse rohkem kasutama tähtajalisi töölepinguid, vähendatakse ületundide eest heldekäeliselt makstavaid hüvitisi ning pikendatakse alalise lepinguga töötajate katseaega. Rumeenia valitsus otsib koos asjaomaste sidusrühmadega võimalusi, kuidas muuta erasektori palgaläbirääkimised otstarbekamaks. Lisaks sisaldab poliitikaprogramm meetmeid, millega suurendatakse tööjõupakkumise stiimuleid ning vähendatakse samal ajal nn musta töö osakaalu. Reformid on kooskõlas ELi direktiivide ja tööõiguse põhireeglitega ning lisaks võetakse täiel määral arvesse vajadust kohaldada paindlikkust ja turvalisust ühendavat terviklikku lähenemisviisi.Ametiasutused võtavad meetmeid selleks, et parandada riigi omanduses olevate ettevõtete juhtimist, sealhulgas finantssektoris.Kuna ELi vahendite kasutamist tuleks oluliselt suurendada, nähakse programmiga ette, et rakendatakse valitsuse tegevuskava, mida Rumeenia ametiasutused praegu viimistlevad vastuseks komisjoni presidendi 13. detsembri 2010. aasta kirjale. Programmis kehtestatakse tõendatud kulutuste kumulatiivset koondtaset käsitlevad konkreetsed eesmärgid 2012. aasta lõpuni; muu hulgas tagatakse aastaeelarvetes kaasrahastamise jaoks piisavad riiklikud vahendid, et vältida olukorda, kus Rumeenia jääks ilma suurest osast vahenditest, mis struktuurifondidest on ette nähtud riigi majandusarengu toetamiseks.Soovitus:NÕUKOGU OTSUS,millega antakse Rumeeniale vastastikust abiEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 143,võttes arvesse soovitust, mille komisjon esitas pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega,ning arvestades järgmist:1.  Rumeenia on alates 2009. aastast rakendanud märkimisväärset reformikava. Riigi rahandus on taas jätkusuutlikum ning valitsuse juurdepääs turupõhistele vahenditele on tunduvalt paranenud. Kuna eelarve kohandamine jätkub ning Rumeenia omavääringu (Rumeenia leu) vahetuskurss peamiste kaubanduspartnerite valuutade suhtes on stabiliseerunud ning kuna välisomanduses olevate pankade emaettevõtjad on oma tegevust Rumeenias jätkanud, on pangandussektor püsinud stabiilne ja tal on piisavalt kapitali ning Rumeenia ülemäärane eelarvepuudujääk on saadud kontrolli alla.2.  Selleks et täiendavalt stabiliseerida võla suhet SKPsse ja tagada riigi rahanduse pikaajaline stabiilsus kiiresti vananevas ühiskonnas, on vaja jätkata eelarve konsolideerimist. Rumeenia majandus on hakanud kasvama, kuid eelarvepuudujäägi ja maksetähtajaliseks muutuvate võlakohustuste täitmine on praegu ikka veel kulukas ning Rumeenia sõltub endiselt võlainstrumentidest, mille tagasimaksmise tähtajad on enamasti lühikesed. Kuna pangandussektori stabiilsus suudeti säilitada, võib vähenenud väärtusega varade suurenemine süsteemi jätkuvalt nõrgendada.3.  Seda silmas pidades on ülioluline, et Rumeenia ametiasutused jätkaksid tugeva ja usaldusväärse makromajanduspoliitika elluviimist, et vältida uut suurt stressi finantsturul. Majandusprogrammi nurgakivi on endiselt eelarvepuudujäägi vähendamine vastavalt soovitustele, mis nõukogu on Rumeeniale esitanud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames. Selleks et eelarvepuudujäägi vähendamine oleks pidev, peab Rumeenia jätkama avaliku sektori finantsjuhtimise ja järelevalve reformimist.4.  Nõukogu vaatab Rumeenias rakendatavad majanduspoliitika põhimõtted korrapäraselt läbi, eelkõige seoses Rumeenia ajakohastatud lähenemisprogrammi ja riikliku reformikava rakendamise iga-aastase läbivaatamisega ning lähenemisaruande raames tehtavate edusammude korrapärase läbivaatamisega.5.  Kuigi majandusprogrammi alusstsenaariumi kohaselt on kogu 2013. aasta neljanda kvartalini vajalik bruto-rahastamisvajadus täielikult kaetud ning valitsus on endiselt suutelina tagama oma juurdepääsu turupõhistele vahenditele, toetavad lõpetamata reformikava ja alusstsenaariumiga seotud suured riskid Rumeenia taotlust ennetavat laadi finantsabi saamiseks nõukogu otsuse 2009/458/EÜ[3] kohaselt antud abi jätkumeetmena.6.  Rumeenia ametiasutused on taotlenud finantsabi ELilt ning teistelt rahvusvahelistelt finantsinstitutsioonidelt, et toetada maksebilansi jätkusuutlikkust ja hoida välisvaluutareservid usaldusväärsel tasemel ka siis, kui majandusolukord halveneb.7.  Rumeenia maksebilanssi ohustavad ikka veel tõsised probleemid, mis õigustab ELi vastastikuse abi jätkamist,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Euroopa Liit jätkab Rumeeniale vastastikuse abi andmist ja pikendab nõukogu 6. mai 2009. aasta otsusega 2009/458/EÜ ettenähtud abi andmist.Artikkel 2Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.Artikkel 3Käesolev otsus jõustub sellest teavitamise päeval.Artikkel 4Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas .Brüssel, [kuupäev].Nõukogu nimeleesistujaSELGITUS EELARVEMÕJU KOHTA(vrd sise-eeskirjade artikkel 16)POLIITIKAVALDKOND: JAOTIS 01 – MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKONDTEGEVUSVALDKOND: FINANTSTEHINGUD JA FINANTSINSTRUMENDID1. ETTEPANEKU NIMETUS, ASJAOMANE EELARVERIDA JA JAOTISSoovitus võtta vastu nõukogu otsus, millega antakse Rumeeniale vastastikust abi, koostoimes ettepanekuga võtta vastu nõukogu otsus, millega antakse Rumeeniale ELi keskmise tähtajaga ennetavat finantsabi.01 04 01 01 Euroopa Liidu tagatis maksebilansi toetuseks võetud ELi laenudele.2. ÕIGUSLIK ALUS:ELi toimimise lepingu artiklid 143 ja 352; nõukogu määrus (EÜ) nr 332/2002.3. EELARVEAASTA ÜLDANDMED (EURODES)Sellesse punkti kirjendatakse Euroopa Liidu poolt antud tagatis. See võimaldab komisjonil tagada võla (põhiosa, intresside ja muude kulude) tagasimaksmist juhul, kui võlgnik (Rumeenia) jätab täitmata oma lepingulised kohustused.Eelarvetagatist kajastavat eelarvekirjet („p.m.”) rakendatakse ainult tagatise kasutamise korral. Eeldatakse, et tavaliselt eelarvetagatist ei kasutata.3a – Jooksev aastaEi kohaldataKulukohustused |Esialgne assigneering eelarveaasta kohta |Ümberpaigutamised |Täiendav assigneering |Koguassigneering |Muu tööprogrammi jaoks reserveeritud assigneeringud |Saldo |Kavandatud meetme jaoks ettenähtud summa |3b – ÜlekandmineEi kohaldataKulukohustused |Ülekandmine |Muu tööprogrammi jaoks reserveeritud assigneeringud |Saldo |Kavandatud meetme jaoks ettenähtud summa |3c – Järgnev eelarveaastaEi kohaldataKulukohustused |Esialgne assigneering eelarveaasta kohta | p.m. |Ümberpaigutamised |Täiendav assigneering |Koguassigneering |Muu tööprogrammi jaoks reserveeritud assigneeringud |Saldo |Kavandatud meetme jaoks ettenähtud summa | p.m. |4. MEETME KIRJELDUSKavandatav keskmise tähtajaga ennetav finantsabi Rumeeniale, hõlmab kuni 1,4 miljardi euro suurust ELi laenu (rahastatakse ELi poolt rahvusvahelistelt kapitaliturgudelt võetud laenudest). Abi antakse sellise rahvusvahelise rahastamispaketi raames, mis hõlmab eelkõige Rahvusvahelise Valuutafondi reservkrediidi lepingu alusel antavat laenu suurusega 3,09 miljardit SDRi (ligikaudu 3,6 miljardit eurot). Maailmapank on lubanud anda laenu kuni 1,15 miljardit eurot, millest 400 miljonit eurot oli juba ette nähtud eelmises rahvusvahelises rahastamispaketis. Rumeeniale antava ELi keskmise tähtajaga ennetava finantsabi eesmärk on maandada ikka veel kõrgendatud riske, mis on seotud Rumeenia maksebilansi jätkusuutlikkusega, mis on alates 2009. aastast olnud tõsises ohus. Ennetava abiga toetatakse jätkuvalt ka valitsuse majandusprogrammi, mille eesmärk on muu hulgas veelgi suurendada investorite usaldust, ning vähendatakse pingete uue kuhjumise tõenäosust finantsturgudel. Uus ennetav abi peaks eeldatavalt toetama finantsstabiilsust, mis ulatub oluliste rahvusvaheliste (sh pankadevaheliste) sidemete kaudu üle abisaajariigi piiride. Toetatav valitsuse majanduspakett hõlmab puudujäägi edasist vähendamist 2011.–2013. aastal, et vähendada valitsuse vajadust rahaliste vahendite järele. Komisjoni poolt koostöös majandus- ja rahanduskomiteega hallatav abi võimaldab tagada, et EL on aktiivselt kaasatud Rumeenia majanduspoliitika kujundamisesse ning et kõnealune poliitika on kooskõlas Rumeenia kohustustega ELis ja nõukogu soovitustega, eriti seoses riikliku reformikava ja lähenemisprogrammi rakendamisega.Kui Rumeenia esitab taotluse finantsabi saamiseks ning kui komisjon ja majandus- ja rahanduskomitee selle rahuldavad, võtab EL Rumeeniale laenu andmise eesmärgil kapitaliturgudelt või finantsinstitutsioonidelt laenu. Võetud laen kaetakse ELi tagatisega. Rumeeniale antavate laenude põhisumma oleks kuni 1,4 miljardit eurot.ELi poolt antud tagatise struktuur võimaldab komisjonil tagada võla tagasimaksmise juhul, kui Rumeenia ei suuda täita oma lepingulisi kohustusi.Kohustuste täitmiseks võib komisjon võla ajutise tagasimaksmise eesmärgil kasutada oma sularahavarusid. Sel juhul kohaldatakse nõukogu 22. mai 2000. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 (millega rakendatakse ühenduste omavahendite süsteemi käsitlev otsus 2007/436/EÜ, Euratom Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta; EÜT L 130, 31.5.2000, lk 1) artiklit 12.5. KASUTATAV ARVUTUSMEETODEi kohaldata.6. MAKSEGRAAFIK (EURODES)Ei kohaldata.Rubriik | Assigneeringud | Maksed |aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | Järgmised eelarve-aastad |aasta n |aasta n+1 |aasta n |aasta n+1 |Kokku |[1] Nõukogu 6. mai 2009. aasta otsus, millega antakse Rumeeniale vastastikust abi (2009/458/EÜ) (ELT L 1150, 13.6.2009), ning nõukogu 6. mai 2009. aasta otsus, millega antakse Rumeeniale ühenduse keskmise tähtajaga rahalist abi (2009/459/EÜ) (ELT L 150, 13.6.2011, lk 8). Nõukogu muutis seda otsust 16. veebruaril 2010, et käsitleda prognoositust suurema majanduslanguse mõju programmi eesmärkidele (2010/183/EL) (ELT L 83, 30.3.2010, lk 19).[2] Kavandatav abi antaks vastavalt nõukogu määrusega (EÜ) nr 332/2002 ettenähtud toetamissüsteemile, mis on mõeldud selliste ELi liikmesriikide jaoks, kes ei ole veel eurot kasutusele võtnud.[3] ELT L 150, 13.6.2009, lk 6.


title: Soovitus: Nõukogu otsus läbirääkimiste avamise kohta rahalisi suhteid käsitleva lepingu üle Andorra Vürstiriigiga

text:
Avis juridique important

|

52004PC0548

Soovitus: nõukogu otsus läbirääkimiste avamise kohta rahalisi suhteid käsitleva lepingu üle Andorra Vürstiriigiga  /* KOM/2004/0548 lõplik - CNB 2004/0184 */

Soovitus: NÕUKOGU OTSUS läbirääkimiste avamise kohta rahalisi suhteid käsitleva lepingu üle Andorra Vürstiriigiga(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. ÜLDOSANõukogu võttis 11. mail 2004 vastu otsuse nr 548/04 ühenduse seisukoha kohta seoses lepinguga, mis käsitleb rahalisi suhteid Andorra Vürstiriigiga. Kõnealuse otsuse artiklis 8 nähakse ette, et läbirääkimised rahalisi suhteid käsitleva lepingu sõlmimiseks Andorra Vürstiriigiga avatakse kohe, kui nõukogu on komisjoni soovituse põhjal nõustunud sellega, et vajalikud tingimused on täidetud. Nimetatud tingimuste hulka kuuluvad eelkõige hoiustest saadava tulu maksustamist käsitleva lepingu eelnev parafeerimine mõlema poole poolt ning Andorra kohustus sõlmida sellealane leping enne ühendusega kokkulepitavat kuupäeva.2. VAJALIKE TINGIMUSTE TÄITMINEKomisjon leiab, et kõnealused tingimused on täidetud. Esiteks parafeeriti 1. juulil 2004 Brüsselis leping, milles sätestatud meetmed on võrdväärsed nõukogu direktiivis 2003/48/EÜ (hoiuste intresside maksustamise kohta) ette nähtud meetmetega. Teiseks on Andorra Vürstiriik komisjonile kirjalikult teatanud (suuline teade 1. juulil 2004 pr Meritxell Mateu, Andorra Vürstiriigi suursaadiku poolt Euroopa Ühenduse juures), et kavatseb kõnealuse lepingu ratifitseerida enne 30. aprilli 2005. Seetõttu soovitab komisjon nõukogul vastu võtta otsuse, mis lubaks avada Andorraga rahandusalased läbirääkimised.3. KOMISJONI SOOVITUS LÄBIRÄÄKIMISTE AVAMISEKSKomisjoni soovitus põhineb nõukogu otsuse nr 584/04 (ühenduse seisukoha kohta seoses lepinguga, mis käsitleb rahalisi suhteid Andorra Vürstiriigiga) artiklil 8. Menetlus, mis käsitleb käesoleva soovituse vastuvõtmist nõukogu poolt, on sätestatud asutamislepingu artikli 111 lõikes 3, mis moodustab ühenduse ja kolmandate riikide vahelisi rahalisi suhteid käsitlevate lepingute õigusliku aluse. Kõnealuses artiklis sätestatakse, et soovitus tuleb võtta vastu kvalifitseeritud häälteenamusega ning pärast konsulteerimist EKPga. Asutamislepingu artikli 122 lõike 5 kohaselt saavad hääletada ainult euroalasse kuuluvad liikmesriigid ning kvalifitseeritud häälteenamuseks on vaja kaht kolmandikku häältest, mis on kaalutud vastavalt asutamislepingu artikli 205 lõikele 2.Nõukogu otsuse eelnõus leitakse, et vajalikud tingimused läbirääkimiste avamiseks Andorraga rahandusalase lepingu üle on täidetud. Kõnealuse otsuse vastuvõtmine nõukogu poolt võimaldab läbirääkimised avada.Kui Andorra ei ole hoiustest saadava tulu maksustamist käsitlevat lepingut enne ettenähtud kuupäeva ratifitseerinud, katkestatakse läbirääkimised rahanduslepingu üle, kuni eelmainitud leping on nõukogu 11. mai 2004. aasta otsuse nr 548/04 artikli 8 sätete kohaselt ratifitseeritud.2004/0184 (CNB)Soovitus: NÕUKOGU OTSUS läbirääkimiste avamise kohta rahalisi suhteid käsitleva lepingu üle Andorra VürstiriigigaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 11. mai 2004. aasta otsust (EÜ) nr 548/04 ühenduse seisukoha kohta seoses lepinguga, mis käsitleb rahalisi suhteid Andorra Vürstiriigiga, [1] eriti selle artiklit 8,[1]   ELT L 244, 16.7.2004 (lk 47-49)võttes arvesse komisjoni soovitust, [2][2]  ELT C [...] [...], lk. [...]võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust [3][3]  ELT C [...] [...], lk. [...]ning arvestades järgmist:(1) Läbirääkimiste avamine rahandusalase lepingu üle Andorra Vürstiriigiga (edaspidi ,Andorra") peaks sõltuma vajalike tingimuste täitmisest. Kõnealuste tingimuste hulka peaksid kuuluma hoiustest saadava tulu maksustamist käsitleva lepingu eelnev parafeerimine mõlema poole poolt ning Andorra kohustus ratifitseerida sellealane leping enne ühendusega kokkulepitavat kuupäeva.(2) Andorra ja komisjon on 1. juulil 2004 parafeerinud lepingu, milles sätestatud meetmed on võrdväärsed nõukogu direktiivis 2003/48/EÜ (hoiuste intresside maksustamise kohta) ette nähtud meetmetega.(3) Andorra on 1. juulil 2004 vastavalt suulisele teatele oma suursaadikult Euroopa Ühenduse juures kohustunud ratifitseerima eelmainitud lepingu enne 30. aprilli 2005. Nimetatud kuupäev on ühendusele vastuvõetav.(4) Hoiustest saadava tulu maksustamist käsitleva lepingu mitteratifitseerimise korral enne kokkulepitud kuupäeva tuleks läbirääkimised rahalisi suhteid käsitleva lepingu üle katkestada, kuni eelmainitud leping on ratifitseeritud,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Ainus artikkelTingimused, mis on vastavalt otsuse (EÜ) nr 548/04 (ühenduse seisukoha kohta seoses lepinguga, mis käsitleb rahalisi suhteid Andorra Vürstiriigiga) artiklile 8 vajalikud läbirääkimiste avamiseks Andorra Vürstiriigiga rahalisi suhteid käsitleva lepingu üle, on täidetud.Komisjon teavitab Andorra Vürstiriiki oma valmidusest sõlmida rahalisi suhteid käsitlev leping ja teeb ettepaneku avada läbirääkimised sellise lepingu üle.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja


title: Soovitus: NÕUKOGU OTSUS Prantsuse ülemereühenduse Saint-Barthélemy nimel tegutseva Prantsuse Vabariigiga sõlmitava rahaküsimusi käsitleva lepingu üle peetavate läbirääkimiste korra kohta

text:
   ET
ET    ET
 ---pagebreak---                   EUROOPA KOMISJON
                                                  Brüssel 2.3.2011
                                                  SEK(2011) 249 lõplik
                                        Soovitus:
                                  NÕUKOGU OTSUS
                                        2.3.2011,
   Prantsuse ülemereühenduse Saint-Barthélemy nimel tegutseva Prantsuse Vabariigiga
    sõlmitava rahaküsimusi käsitleva lepingu üle peetavate läbirääkimiste korra kohta
ET                                                                                ET
 ---pagebreak---                                           SELETUSKIRI
   • Saint-Barthélemy saar, mis praegu kuulub ELi äärepoolseimate piirkondade hulka, on
     väljendanud soovi muuta oma õiguslikku staatust ja saada ülemereterritooriumiks, mida
     käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu neljandas osas. Prantsusmaa president palus
     30. juuni 2010 kirjas Euroopa Ülemkogul otsustada kõnealuse muudatuse üle ning Euroopa
     Ülemkogu kiitis muudatuse heaks 29. oktoobril 2010 ja see jõustub alates 1. jaanuarist
     2012.
   • Prantsusmaa ametivõimud on väljendanud soovi jätta Saint-Barthélemy saarel käibele
     euro, kuigi saar ei kuulu enam Euroopa Liidu territooriumi hulka. Eurot on varemgi
     kasutatud ametliku vääringuna väljaspool ELi tema nõusolekul: EL on aluslepingu artikli
     219 lõike 3 alusel sõlminud rahaküsimusi käsitleva lepingu Monaco Vürstiriigiga, San
     Marino Vabariigiga ja Vatikani Linnriigiga ning on sõlmimas neljandat sellist lepingut
     Andorra Vürstiriigiga. Euro on ametlikult käibel kahel Prantsuse ülemeremaal ja -
     territooriumil Saint-Pierre'is ja Miquelonis ning Mayotte'is.
   • Kõnealuste lepingutega tunnustatakse euro ametlikku kasutamist ning tagatakse majandus-
     ja rahaliidu heaks toimimiseks vajalike õigusaktide kohaldamine asjaomases riigis.
     Enamasti hõlmavad kõnealused lepingud tavaliselt selliseid valdkondi nagu rahandus-,
     pangandus- ja finantsalased õigusaktid ning pettuste, võltsimise ja rahapesu vältimisega
     seotud mitmesugused tekstid.
   • Mitte ükski eespool nimetatud valdkond ei kuulu Saint-Barthélemy ülemereühenduse
     pädevusse. Kuigi ELi dokumendid, mille kohaselt Prantsusmaa peab võtma
     ülevõtmismeetmeid, kehtivad seega Saint-Barthélemy suhtes, tuleb ikkagi leida ajutine
     lahendus, et tagada asjakohaste praeguste ja tulevaste otsese mõjuga õigusaktide või -
     vahendite, eelkõige määruste ja EKP otsuste järjepidev kohaldamine kõnealuse
     ülemereühenduse suhtes.
   • Seepärast tuleks volitada komisjoni sõlmima rahaküsimusi käsitlev leping Euroopa Liidu ja
     Prantsuse ülemereühenduse Saint-Barthélemy nimel tegutseva Prantsuse Vabariigi vahel.
     Läbirääkimistesse tuleks kaasata EKP.
ET                                                2                                            ET
 ---pagebreak---                                               Soovitus:
                                        NÕUKOGU OTSUS
                                              2.3.2011,
     Prantsuse ülemereühenduse Saint-Barthélemy nimel tegutseva Prantsuse Vabariigiga
       sõlmitava rahaküsimusi käsitleva lepingu üle peetavate läbirääkimiste korra kohta
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 219 lõiget 3,
   võttes arvesse komisjoni soovitust1,
   võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust2
   ning arvestades järgmist:
   (1)     Alates euro kasutuselevõtu kuupäevast kuuluvad rahandus- ja vahetuskursiküsimused
           ELi pädevusse.
   (2)     Nõukogu peab kindlaks määrama raha- või valuutarežiimi küsimusi käsitlevate
           lepingute läbirääkimise ja sõlmimise korra.
   (3)     Euroopa Ülemkogu 29. oktoobri 2010. aasta otsusega3 (Saint-Barthélemy saare
           staatuse muutmise kohta Euroopa Liidu suhtes) nähakse ette, et alates 1. jaanuarist
           2012 ei ole Saint-Barthélemy saar ELi äärepoolseim piirkond ning ta saab Euroopa
           Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) neljandas osas sätestatud
           assotsieerunud ülemeremaa ja -territooriumi staatuse.
   (4)     Prantsuse Vabariik on kohustunud sõlmima vajalikud lepingud, et tagada ELi huvide
           kaitse kõnealuse staatuse muutmise korral.
   (5)     Prantsusmaa on teatanud ELI institutsioonidele oma kavatsusest säilitada euro Saint-
           Barthélemy ainsa vääringuna.
   (6)     Seepärast peavad Euroopa Liit ja Prantsusmaa, kes tegutseb Prantsuse
           ülemereühenduse Saint-Barthélemy nimel, pidama läbirääkimisi rahaküsimusi
           käsitleva lepingu üle, et tagada asjakohaste ELi õigusaktide järjepidev kohaldamine
           Saint-Barthélemy suhtes,
   1
           ELT C , , lk .
   2
           ELT C , , lk .
   3
           ELT L 325, 9.12.2010, lk 4.
ET                                                3                                             ET
 ---pagebreak---    ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
                                              Artikkel 1
   Euroopa Liit keskendub Prantsuse ülemereühenduse Saint-Barthélemy nimel tegutseva
   Prantsuse Vabariigiga sõlmitava rahaküsimusi käsitleva lepingu üle peetavatel läbirääkimistel
   järgmistele aspektidele:
   a) Prantsuse Vabariigil lubatakse säilitada euro Saint-Barthélemy ainsa vääringuna ning euro
   pangatähtedele ja müntidele antakse seadusliku maksevahendi staatus Saint-Barthélemy
   territooriumil;
   b) Saint-Barthélemy saare territooriumil kehtivad järgmisi valdkondi hõlmavad ELi
   õigusaktid: rahandus-, pangandus- ja finantsalased õigusaktid (sh asjaomaste institutsioonide
   järelevalvet käsitlevad õigusaktid), euro kasutamiseks, rahapesu tõkestamiseks ning pettuste
   ja sularahaliste ja muude kui sularahaliste maksevahendite võltsimise vältimiseks vajalike
   meetmete kehtestamise eeskirjad ning medaleid ja märke ning statistiliste andmete esitamise
   nõudeid käsitlevad eeskirjad;
   c) asjakohaste ELi õigusaktide järjepidev kohaldamine tagatakse kas:
   – Prantsusmaa ülevõtmismeetmetega (ELi direktiivide puhul) ja otsese jõustamisega (otsese
   mõjuga ELi õigusaktide puhul);
   – või muudatustega Prantsusmaa asjakohastes õigusaktides, et tagada ELi õiguse täielik ja
   vahetu kohaldamine Saint-Barthélemy suhtes punktis b nimetatud valdkondades.
                                              Artikkel 2
   Komisjon juhib Prantsuse ülemereühenduse Saint-Barthélemy nimel tegutseva Prantsuse
   Vabariigiga peetavaid läbirääkimisi. Euroopa Keskpank (EKP) kaasatakse täielikult neisse
   läbirääkimistesse tema pädevusse kuuluvates küsimustes.
                                              Artikkel 3
   Nõukogu võtab komisjoni ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega lubatakse leping
   allkirjastada ja sõlmida.
   Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile ja EKP-le.
   Brüssel, 2.3.2011
   Nõukogu nimel
   eesistuja
ET                                                4                                              ET


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,13.5.2015
            COM(2015) 242 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2013/319/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Maltal

               Soovitus:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2013/319/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Maltal

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 126 lõiget 12,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

               ning arvestades järgmist:

               (1)Järgides komisjoni soovitust, otsustas nõukogu 21. juuni 2013. aasta otsusega 2013/319/EL,
                  1
                et Maltas on ülemäärane eelarvepuudujääk. Nõukogu märkis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk Maltas oli 2012. aastal 3,3 % SKPst, ületades seega aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst, ja valitsemissektori koguvõlg ületas aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 60 % SKPst ning Malta ei teinud ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimisele 2012. aastal
                  2
                järgnenud üleminekuperioodi nõuete kohaselt
                  3
                piisavalt edusamme võla vähendamise sihttaseme saavutamiseks.

               (2)ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 ning nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta)
                  4
                artikli 3 lõike 4 kohaselt esitas nõukogu komisjoni soovituse põhjal 21. juunil 2013 Maltale soovituse, et kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2014. aastaks. Soovitus avalikustati.

               (3)Vastavalt aluslepingutele lisatud protokolli (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohta) artiklile 4 esitab komisjon andmed kõnealuse menetluse rakendamiseks. Kõnealuse protokolli kohaldamisel peavad liikmesriigid vastavalt nõukogu 25. mai 2009. aasta määruse (EÜ) nr 479/2009 (Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta)
                  5
                artiklile 3 esitama kaks korda aastas (enne 1. aprilli ja 1. oktoobrit) andmed valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla kohta ning muud seotud muutujad.

               (4)Esitatud andmete põhjal peaks nõukogu tegema otsuse tunnistada kehtetuks otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta. Lisaks tuleks otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta tunnistada kehtetuks üksnes siis, kui i) komisjoni prognooside kohaselt ei ületa puudujääk prognoosiperioodil kontrollväärtust 3 % SKPst
                  6
                ja ii) valitsemissektori võla suhe SKPsse täidab tulevikku suunatud võlakriteeriumi.

               (5)Nende andmete põhjal, mis komisjon (Eurostat) esitas vastavalt määruse (EÜ) nr 479/2009 artiklile 14 pärast 2015. aasta aprillis Malta esitatud teatist, 2015. aasta stabiilsusprogrammi ja komisjoni 2015. aasta kevadprognoosi, on võimalik teha järgmised järeldused.

               –Pärast seda, kui valitsemissektori eelarvepuudujääk jõudis 2012. aastal haripunkti 3,6 % SKPst, vähenes see 2013. aastal 2,6 %ni SKPst ja oli 2014. aastal 2,1 % SKPst. Eelarvepuudujäägi vähenemise peamised põhjused 2014. aastal olid tsükliliste tingimuste paranemine ja eelarvemeetmed, mille tagajärjel märkimisväärselt suurenesid jooksvad tulud (2,5 % SKPst), mis olid enam kui piisavad, et tasakaalustada jooksvate kulude (0,8 % SKPst) ja netokapitalikulude (0,1 % SKPst) suurenemine, mis tulenes ELi rahaliste vahendite kasutamise määra suurenemisest.

               –Malta valitsuse 30. aprillil 2015 esitatud stabiilsusprogrammi (2015–2018) kohaselt on 2015. aastal kavas vähendada eelarvepuudujääki 1,6 %ni SKPst ja 2016. aastal 1,1 %ni SKPst. Komisjoni 2015. aasta kevadprognoosi kohaselt on 2015. aasta eelarvepuudujääk 1,8 % SKPst ja 2016. aasta puudujääk 1,5 % SKPst. Seega peaks eelarvepuudujääk jääma prognoosiperioodil allapoole aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst.

               –Struktuurne eelarvepositsioon (st majandustsükliga kohandatud valitsemissektori eelarvepositsioon ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) paranes ajavahemikul 2013–2014 keskmiselt 1,3 % SKPst aastas.

               –Valitsemissektori võla suhe SKPsse oli 2012. aastal 67,4 % SKPst ja suurenes 2013. aastal 69,2 %ni SKPst, olles tingitud ajutisest võlga suurendavast võlakoormuse muutuse ja eelarvepositsiooni vahelisest erinevusest. Kõnealune näitaja vähenes 2014. aastal 68,0 %ni SKPst. Prognoosi kohaselt väheneb valitsemissektori võlg muu hulgas tänu soodsale makromajanduslikule stsenaariumile 2016. aastal 65,4 %ni SKPst. Lisaks on 2014. aastal tagatud tulevikku suunatud võlareegli täitmine.

               (6)Alates 2015. aastast ehk ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamisele järgnevast aastast kohaldatakse Malta suhtes stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning Malta peaks liikuma sobival kiirusel keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas, muu hulgas järgides kulueesmärki, ja täitma võlakriteeriumi vastavalt määruse (EÜ) nr1467/97 artikli 2 lõikele 1a. Eespool esitatut arvestades on olemas oht, et 2015. ja 2016. aastal kaldutakse keskpika perioodi eesmärgi saavutamisel teataval määral kõrvale nõutud kohandamisest 0,6 % SKPst. Prognoosi kohaselt paraneb 2015. aastal struktuurne eelarvepositsioon nõutust 0,1 % SKPst vähem. 2016. aasta kohandus peaks olema nõuetega kooskõlas, kuid siiski on teatava kõrvalekaldumise oht, kui 2015. ja 2016. aasta näitajaid vaadeldakse koos. Seetõttu on vaja võtta aastatel 2015 ja 2016 täiendavaid meetmeid.

               (7)Kooskõlas aluslepingu artikli 126 lõikega 12 tuleb nõukogu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta kehtetuks tunnistada, kui ülemäärane eelarvepuudujääk asjaomases liikmesriigis on nõukogu arvates kõrvaldatud.

               (8)Nõukogu on arvamusel, et ülemäärane eelarvepuudujääk Maltas on kõrvaldatud ning seega tuleks otsus 2013/319/EL tunnistada kehtetuks,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Üldhinnangust järeldub, et ülemäärane eelarvepuudujääk Maltas on kõrvaldatud.

               Artikkel 2

               Otsus 2013/319/EL tunnistatakse kehtetuks.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus on adresseeritud Malta Vabariigile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  ELT L 173, 26.6.2013, lk 52.

                     (2)
                  2012. aasta valitsemissektori eelarvepuudujääki ja koguvõlga hiljem korrigeeriti ning need on nüüd vastavalt 3,6 % ja 67,4 % SKPst.

                     (3)
                  Pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse lõpetamist kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga 2012. aasta detsembris sai Malta kasutada 2012. aastal alanud kolme aasta pikkust üleminekuperioodi, et saavutada võla vähendamise sihttase. Üleminekuperioodiks kehtestatud nõuded on sätestatud määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõike 1a teises lõigus ja nende üksikasjad on esitatud 3. septembri 2012. aasta dokumendis „Specifications on the implementation of the Stability and Growth Pact and Guidelines on the format and content of Stability and Convergence Programmes” („Stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise täpsustused ning juhised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta”) (vt:
                     http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf). 2012. aasta nõutud minimaalne lineaarne struktuurne kohandus oli 0,4 protsendipunkti SKPst, samal ajal suurenes struktuurne eelarvepuudujääk 2012. aastal ½ protsendipunkti SKPst.

                     (4)
                  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6.

                     (5)
                  ELT L 145, 10.6.2009, lk 1.

                     (6)
                  Kooskõlas dokumendiga „Specifications on the implementation of the Stability and Growth Pact and Guidelines on the format and content of Stability and Convergence Programmes”.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,18.5.2016
            COM(2016) 295 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2010/401/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Küprosel

               Soovitus:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2010/401/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Küprosel

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 126 lõiget 12,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

               ning arvestades järgmist:

               (1)Komisjoni soovitust järgides otsustas nõukogu 13. juulil 2010 otsusega 2010/401/EL
                  1
                Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 126 lõike 6 kohaselt, et Küprosel on ülemäärane eelarvepuudujääk. Nõukogu märkis, et Küprose ametiasutuste poolt 2010. aasta aprillis esitatud andmete kohaselt oli valitsemissektori eelarvepuudujääk 2009. aastal 6,1 % SKPst ehk suurem kui aluslepingus sätestatud kontrollväärtus 3 % SKPst. Valitsemissektori võlaks kavandati 2010. aastal 62 % SKPst, mis oli suurem kui aluslepingus sätestatud kontrollväärtus 60 % SKPst.

               (2)Aluslepingu artikli 126 lõike 7 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõike 4 kohaselt esitas nõukogu komisjoni soovituse põhjal samal kuupäeval Küprosele soovituse, et kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2012. aastaks. Kõnealune nõukogu soovitus avalikustati.

               (3)27. jaanuaril 2011 leidis komisjon sel ajal kättesaadava teabe põhjal, et Küpros on võtnud piisavaid meetmeid, et korrigeerida ülemäärane eelarvepuudujääk nõukogu kehtestatud tähtaja jooksul. 11. jaanuaril 2012 kinnitas komisjon taas, et Küpros on võtnud tõhusaid meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi tähtaegseks ja jätkusuutlikuks korrigeerimiseks.

               (4)Küprose ametiasutused palusid rahalist abi Euroopa Liidult, euroala liikmesriikidelt ja Rahvusvaheliselt Valuutafondilt (IMF), et toetada Küprose majanduse naasmist jätkusuutliku kasvu juurde. 25. aprillil 2013 adresseeris nõukogu Küprosele otsuse, mis käsitleb spetsiifilisi finantsstabiilsuse ja jätkusuutliku majanduskasvu taastamise meetmeid
                  2
               . Samal ajal anti Küprosele Euroopa stabiilsusmehhanismist (ESM) finantsabi. 26. aprillil 2013 kirjutasid Küprose ametiasutused ja ESMi nimel komisjon alla konkreetseid majanduspoliitilisi tingimusi käsitlevale vastastikuse mõistmise memorandumile (edaspidi „vastastikuse mõistmise memorandum“).

               (5)Nõukogu järeldas 16. mail 2013 kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikega 5, et on võetud tõhusaid meetmeid, kuid pärast soovituse vastuvõtmist 2010. aastal on toimunud ootamatud majandust kahjustavad sündmused, millel on riigi rahandusele suur negatiivne mõju. Seetõttu leidis nõukogu komisjoni soovitust järgides, et määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikes 5 sätestatud tingimused on täidetud, ja andis Küprosele ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 alusel uue soovituse eesmärgiga kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk 2016. aastaks.

               (6)Komisjon järeldas 6. septembril 2013, et Küpros on võtnud vastavalt nõukogu 16. mai 2013. aasta soovitusele tõhusaid meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks aastaks 2016.

               (7)Kooskõlas määruse (EL) nr 472/2013 artikli 10 lõike 2 punktiga a vabastati Küpros eraldi aruandlusest ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames ja ta esitas aruanded oma makromajandusliku kohandamisprogrammi raames.

               (8)2016. aasta märtsis väljus Küpros kolmeaastasest makromajanduslikust kohandamisprogrammist, mis hõlmas ulatusliku reformikava rakendamist ning aitas kaasa finantsstabiilsuse tagamisele, riigi rahanduse parandamisele ja jätkusuutliku majanduskasvu taastamisele.

               (9)Vastavalt aluslepingutele lisatud protokolli (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohta) artiklile 4 esitab komisjon andmed kõnealuse menetluse rakendamiseks. Selle protokolli kohaldamise osana peavad liikmesriigid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 479/2009
                  3
                artiklile 3 esitama kaks korda aastas (enne 1. aprilli ja 1. oktoobrit) andmed valitsemissektori eelarve puudujäägi ja võla kohta ning muud seotud muutujad.

               (10)Esitatud andmete põhjal peaks nõukogu tegema otsuse tunnistada kehtetuks otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta. Lisaks tuleks otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta kehtetuks tunnistada üksnes siis, kui komisjoni prognooside kohaselt ei ületa puudujääk prognoosiperioodil aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst
                  4
               .

               (11)Nende andmete põhjal, mille komisjon (Eurostat) esitas vastavalt määruse (EÜ) nr 479/2009 artiklile 14, on pärast 2016. aasta aprillis Küprose esitatud teatist, 2016. aasta stabiilsusprogrammi ja komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi võimalik teha järgmised järeldused.

                  –2015. aastal oli valitsemissektori eelarvepuudujääk 1,0 % SKPst, mistõttu eelarvepuudujääk oli üks aasta nõukogu poolt seatud tähtajast varem allpool aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst. Paranemise tingisid eelarve konsolideerimise meetmed ja finantssektori stabiliseerimismeetmete poolt 2014. aasta eelarvepuudujäägile avalduva ühekordse mõju vähenemine.

                  –Küprose valitsuse poolt 13. mail 2016 esitatud stabiilsusprogrammi kohaselt on 2016. aastal eelarvepuudujäägi eesmärgiks 0,4 % SKPst ja 2017. aastal 0,5 % SKPst. Komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi kohaselt on nominaalne eelarvepositsioon 2016. aastal -0,4 % SKPst ja 2017. aastal 0 % SKPst, kui poliitikat ei muudeta. Seega peaks eelarvepuudujääk jääma prognoosiperioodil allapoole aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst.

                  –Komisjoni hinnangul on struktuurne eelarvepositsioon (st majandustsükliga kohandatud valitsemissektori eelarvepositsioon ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) aastatel 2013–2015 paranenud 6,6 % SKPst.

                  –Valitsemissektori võla suhe SKPsse on suurenenud 2013. aasta 102,5 %-lt 2015. aasta 108,9 %-le, mis on tingitud finantssektorile antud riiklikust toetusest ja nominaalse SKP vähenemisest. Komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi kohaselt jääb valitsemissektori võlg 2016. aastal samaks ja väheneb 2017. aastal 105,4 %ni SKPst peamiselt tänu nominaalse SKP suurenemisele.

               (12)Alates 2016. aastast ehk ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamisele järgnevast aastast kohaldatakse Küprose suhtes stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning Küpros peaks liikuma asjakohasel kiirusel keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas, muu hulgas järgides kulueesmärki, ja tegema piisavaid edusamme võlakriteeriumi täitmiseks vastavalt 1997. aasta juuli määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikele 1a. Sellega seoses tundub, et Küpros peaks 2016. aastal täitma keskpika perioodi eelarve-eesmärgi, kuid 2017. aastaks prognoositakse teatavaid kõrvalekaldeid. Prognooside kohaselt halveneb Küprose struktuurne eelarvepositsioon rohkem, kui see on võlareegliga seotud üleminekukorra alusel lubatud. 2017. aastal on vaja võtta täiendavaid meetmeid.

               (13)Kooskõlas aluslepingu artikli 126 lõikega 12 tuleb nõukogu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta kehtetuks tunnistada, kui ülemäärane eelarvepuudujääk asjaomases liikmesriigis on nõukogu arvates kõrvaldatud.

               (14)Nõukogu on arvamusel, et ülemäärane eelarvepuudujääk Küprosel on kõrvaldatud ning seega tuleks otsus 2010/401/EL kehtetuks tunnistada,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Üldhinnangust järeldub, et ülemäärane eelarvepuudujääk Küprosel on kõrvaldatud.

               Artikkel 2

               Otsus 2010/401/EL tunnistatakse kehtetuks.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus on adresseeritud Küprose Vabariigile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  Nõukogu 13. juuli 2010. aasta otsus 2010/401/EL ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Küprosel (ELT L 186, 20.7.2010, lk 30).

                     (2)
                  Nõukogu 25. aprilli 2013. aasta otsus 2013/236/EL, mis on adresseeritud Küprosele ning käsitleb spetsiifilisi finantsstabiilsuse ja jätkusuutliku majanduskasvu taastamise meetmeid (ELT L 141, 28.5.2013, lk 32).

                     (3)
                  Nõukogu 25. mai 2009. aasta määrus (EÜ) nr 479/2009 Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta (ELT L 145, 10.6.2009, lk 1).

                     (4)
                  Kooskõlas dokumendiga „Specifications on the implementation of the Stability and Growth Pact and Guidelines on the format and content of Stability and Convergence Programmes“ („Stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise täpsustused ning juhised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta“), 3. september 2012. Vt

                     http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf.