               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,13.5.2015
            COM(2015) 258 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Iirimaa 2015. aasta riiklikku reformikavaja esitatakse nõukogu arvamus Iirimaa 2015. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Iirimaa 2015. aasta riiklikku reformikava

                  ja esitatakse nõukogu arvamus Iirimaa 2015. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 5 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta,
                  2
                eriti selle artikli 6 lõiget 1,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust
                  3
               ,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone
                  4
               ,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus tööhõive ja majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel. Strateegia keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu potentsiaali ja konkurentsivõime suurendamiseks.

               (2)13. juulil 2010 võttis nõukogu komisjoni ettepanekute põhjal vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta. Neid kahte dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks ning liikmesriikidel paluti neid oma majandus- ja tööhõivepoliitikas arvesse võtta.

               (3)Nõukogu võttis 8. juulil 2014 vastu soovituse Iirimaa 2014. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Iirimaa 2014. aasta ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta. Kooskõlas määrusega (EL) nr 473/2013
                  5
                esitas komisjon 28. novembril 2014 arvamuse Iirimaa 2015. aasta eelarvekava kohta
                  6
               .

               (4)28. novembril 2014 võttis komisjon vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi,
                  7
                mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2015) algust. Samal päeval võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande,
                  8
                milles nimetati Iirimaad liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

               (5)Euroopa Ülemkogu kiitis 18. detsembril 2014 heaks prioriteedid investeeringute suurendamise, struktuurireformide kiirendamise ning vastutustundliku ja kasvu soodustava eelarve konsolideerimise tagamiseks.

               (6)26. veebruaril 2015 avaldas komisjon Iirimaa 2015. aasta riigiaruande
                  9
               . Riigiaruandes hinnati Iirimaa edusamme 8. juulil 2014 vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel. Riigiaruanne hõlmab ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjaliku analüüsi tulemusi. Komisjon järeldab oma analüüsi põhjal, et Iirimaal esineb makromajanduslik tasakaalustamatus, mis nõuab otsustavaid poliitikameetmeid ja erijärelevalvet. Konkreetsemalt lõpetas Iirimaa 2013. aastal ELi-IMFi finantsabiprogrammi ning praegu toimub seal programmijärgne järelevalve ja Euroopa poolaasta järelevalve. Hoolimata majanduse väljavaadete olulisest paranemisest on riske, mis nõuavad jätkuvalt erilist tähelepanu: era- ja avaliku sektori kõrge võlatase, finantssektori veel lahendamata probleemid, eelkõige seoses pankade kasumlikkusega, ning tööturu kohanemine, mida iseloomustab suur struktuurne töötus.

               (7)Iirimaa esitas 29. aprillil 2015 oma 2015. aasta riikliku reformikava ja 30. aprillil 2015 oma 2015. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste programmide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (8)Iirimaa suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti paranduslikku osa. 2015. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt kavatseb valitsus korrigeerida ülemäärase eelarvepuudujäägi 2015. aastaks, mis on kooskõlas nõukogu seatud tähtajaga. Pärast seda kavatseb valitsus saavutada keskpika perioodi eesmärgi – struktuurselt tasakaalustatud eelarve – aastaks 2019. Valitsus kavatseb vähendada 2015. aastal valitsemissektori nominaalse eelarvepuudujäägi 2,3 %-ni SKPst ning jõuda 2019. aastal 0,7 % ülejäägini SKP-st. Stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKP-sse 2014. aasta 109,7 %-st vähenema 2015. aastal 105,0 %-ni ja 2019. aastaks järk-järgult 89,4 %-ni SKP-st. Eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2015. aastal soodne ja 2016. aastal usutav. Komisjoni 2015. aasta kevadprognoosi põhjal võib eeldada ülemäärase eelarvepuudujäägi õigeaegset ja kestvat korrigeerimist 2015. aastaks. Aastatel 2011–2015 jääb eelarve konsolideerimise määr hinnangute kohaselt allapoole soovitatud taset, kuid programmi raames ja pärast selle lõppu võetavate kaalutlusõiguslike meetmete summa on kooskõlas nõuetega. Eeldusel, et ülemäärane eelarvepuudujääk korrigeeritakse õigeaegselt ja kestvalt, nagu planeeritud, hakatakse alates 2016. aastast Iirimaa suhtes kohaldama stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa. Alates 2016. aastast kavandatud eelarvepuudujäägi eesmärkide toetuseks ja keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks võetavaid meetmeid ei ole piisavalt täpselt kirjeldatud. Seetõttu näib, et komisjoni 2015. aasta kevadprognoosi põhjal on oht, et 2016. aastal kaldutakse keskpika perioodi eesmärgi poole liikumiseks nõutavast kohandusest oluliselt kõrvale, ning nimetatud aastal on vaja täiendavaid struktuurimeetmeid. Nõukogu on stabiilsusprogrammile antud hinnangu põhjal ja komisjoni 2015. aasta kevadprognoosi arvesse võttes seisukohal, et on oht, et Iirimaa ei täida stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid.

               (9)Maksureformid on aidanud eelarvet kohandada, kuid võimalik on veelgi vähendada moonutusi ning parandada maksusüsteemi tõhusust ja selle majanduskasvu soodustavat ja keskkonnahoidlikku mõju. Omandimaksu puhul on mindud üle püsivale maksustamisele, kuid maksubaas on endiselt suhteliselt kitsas, sest teatavad mitteeluruumid on maksustamise alt välja jäetud. Tööjõu maksustamine ei ole piisavalt lihtne, sest sotsiaalkindlustusmaksed on keerulised. Tarbimis- ja keskkonnamaksude maksubaasi piiravad vähendatud määrad ja vabastused. Null- ja vähendatud määr muudab käibemaksu vähem tõhusaks kui ELis keskmiselt ning näib, et puudub selliste maksukulude igasugune süstemaatiline hindamine. Keskkonnamaksude mõjususe parandamise ja keskkonnakahjulike subsiidiumide kaotamise osas on veel edasiminekuruumi. Hiljutised muudatused maksuresidentsuse reeglites on tervitatavad, isegi kui nende mõju hindamine võib võtta aega. Viimastel aastatel on ette võetud ulatuslikud eelarveraamistiku reformid. Uued eeskirjad ja menetlused, eelkõige keskpika perioodi kuluraamistikus, peaksid eeldatavalt aitama vältida protsüklilist eelarvepoliitikat ning need on riigi rahanduse jätkusuutlikkuse jaoks olulised. Siiski on valitsusel seniste eeskirjade alusel ulatuslik kaalutlusõigus muuta kulude ülemmäärasid väljaspool eelnevalt kindlaks määratud tingimuslikke kohustusi ja see nõrgendab keskpika perioodi eelarvekavasid.

               (10)Avaliku sektori kulutused tervishoiule on suhteliselt kõrged, ehkki elanikkonna terviseseisundi näitajad ei ole üldiselt paremad kui ülejäänud ELis. Viimastel aastatel on õnnestunud tõhusust suurendada. Siiski vajab tervishoiusüsteem sügavamaid struktuurireforme, et hoida eeldatavat kulude suurenemist kontrolli all ja säilitada rahvastiku vananemise tingimustes tervisenäitajad soodsatena. Iirimaa eesmärk on kehtestada keskpikas perspektiivis üldine ühetasandiline tervisekindlustussüsteem ja ta rakendab selleks „Tuleviku tervishoiu” strateegia raames reforme. Üldise tervisekindlustuse kehtestamiseks astutakse vahe-etapi samme, et lahendada mõned pakilisemad probleemid ja parandada kulutasuvust. E-tervise vahendite tulemusliku kasutuselevõtuga, tegevuspõhise rahastamisega ja paremate tavadega ravimite väljakirjutamisel on kulutasuvust võimalik oluliselt suurendada. Samal ajal on veel võimalusi vähendada riiklikke kulutusi ravimitele, eriti patentravimitele – need kulutused ületavad oluliselt ELi keskmist.

               (11)Iirimaal on sellise rahvastiku osakaal, kes elab nn madala tööhõivega leibkondades, üks ELi suuremaid. Selle tulemuseks on tõsised sotsiaalsed probleemid ja suurem laste vaesuse risk. Kuna madal tööhõive on eriti ulatuslik üksikvanemaga perekondades, on madala tööhõivega leibkondades elavate laste osakaal peaaegu kolm korda suurem kui ELis keskmiselt. Mõningate sotsiaaltoetuste maksmise tingimuste muutmisega on saavutatud teatavaid edusamme seal, kus esineb rohkem tööturult kõrvalejäämist. Täistööaega hõlmav lastehoid on siiski endiselt piiratud kättesaadavusega ja kulukas, mis takistab naiste ja üksikvanemate osalemist tööturul.

               (12)Tänu tugevamale makromajanduslikule keskkonnale on VKEde üldine olukord paranenud, kuid nende finantsseisundis on suuri erinevusi: suhteliselt väike osa neist kannatab endiselt varasemast ajast pärit probleemide küüsis ja vajab sektori finantsvõimenduse täiendavat vähendamist. Krediidinõudlus on samuti hakanud näitama taastumise märke. VKEd toetuvad oma investeeringutes jätkuvalt esmajoones pankade rahastusele, sellal kui pangavälised allikad on suhteliselt vähe arenenud. Majanduse ja sisemaise nõudluse taastudes laenude pakkumine tõenäoliselt väheneb, kui just krediidikanalid piisavalt ei taastu ja rahastamisallikaid ei mitmekesistata; see on investeeringute ja majanduskasvu oluliseks eelduseks. Käima on lükatud märkimisväärsed poliitikaalgatused, et toetada VKEde juurdepääsu rahastamisele ja pakkuda neile uusi, pikema kestusega tooteid. Need hõlmavad Iirimaa Strateegilise Panganduse Korporatsiooni (SBCI), Iirimaa Strateegiliste Investeeringute Fondi (ISIF) ja muude süsteemide loomist. Ent mõnda nendest süsteemidest on siiani kasutatud vähe ning SBCI ja ISIFi tulemuslikkust ja mõju saab hinnata üksnes kogemuste põhjal.

               (13)Iirimaa on teinud suuri edusamme omamaiste pankade kokkutõmbamisel, restruktureerimisel ja rekapitaliseerimisel. Pankade rahastamisprofiilid on normaliseerunud ja kasumlikkus aina paraneb. Siiski on varasemast ajast üle kandunud probleemid endiselt kriitilised. Suur viivislaenude hulk kahaneb üsna aeglaselt ja surub jätkuvalt alla pankade suutlikkust toetada majanduse elavnemist. Sellised laenud moodustasid 2014. aasta neljandas kvartalis kolme peamise kodumaise panga kõigist laenudest 23,2 %, mis on ELi üks kõrgemaid näitajaid. Kuigi pangad täidavad endiselt oma hüpoteeklaenuvõlgade vähendamise eesmärke, on kõige pikema tähtajaga võlgnevused (üle 720 päeva) aina kasvanud, ulatudes 2014. aasta neljandas kvartalis 9,8 %-ni kogu laenujäägist. Jätkusuutlike restruktureerimislahenduste rakendamisel on saavutatud edu: aprillis nõudis Iirimaa keskpank, et 2015. aasta lõpuks oleks pankadel olemas lahendused enamiku laenuvõtjate jaoks. Siiski on pangad jäänud lootma peamiselt standardsetele enesepiiramistehnikatele, mis hõlmavad pigem põhisumma- või intressimaksete ajatamist kui mõlema vähendamist. Jätkuvalt kasutavad pangad ulatuslikult ka kohtumenetlusi, et panna võlgnikke end liigutama. Kavandatav võlgade keskregistri kasutuselevõtt on edenenud aeglaselt, kuigi see on järelevalve, laenude väljastamise ja riskijuhtimise parandamisel otsustava tähtsusega.

               (14)Tööturu olukord on alates 2013. aastast paranenud, töökohtade loomine erasektoris on saanud uut hoogu ja töötus on pidevalt langenud. Siiski on töötuse määr endiselt kõrge ning pikaajaline töötus on jätkuvalt suur probleem. On oht, et osa tsüklilisest töötusest võib muutuda struktuurseks, sest majanduse tasakaalustumise käigus on ilmnenud oskuste mittevastavus tööturu vajadustele. Noorte töötus on endiselt palju suurem kui enne kriisi. Töötute aktiveerimise reformid on viimastel aastatel jõudsalt edenenud, kuid mõned murekohad on jäänud seoses seniste aktiveerimismeetmete ja koolitusprogrammide tulemuslikkusega ning tööturuasutuste suutlikkusega tegutseda vajalikus ulatuses. Hiljuti käivitatud algatus JobPath on positiivne areng, kuid selle tulemuslikkust on veel vaja kontrollida. Minevikus ei ole täiendusharidus- ja -koolitussüsteem suutnud anda seda tüüpi oskusi, mida vajab tasakaalustatud majandus, reforme on aga alustatud alles hiljaaegu.

               (15)Kulud õigusteenustele on endiselt suuremad ja neid tuleb ikka veel korrigeerida kooskõlas muude kutseteenustega. Korrigeerimine on oluline, sest õigusteenused on sisendiks kõikides majandussektorites ja nende kulud mõjutavad Iirimaa konkurentsivõimet. Õigusteenuste õigusraamistiku reform eesmärgiga suurendada konkurentsi ja vähendada kulusid on pikaajaline projekt, mille ametivõimud tahavad kindlalt läbi viia. Siiski ei ole õigusteenuste reguleerimise seadust, mis avaldati 2011. aastal, veel vastu võetud. Lisaks sellele on kulude tegelik vähendamine võimalik ainult siis, kui õigusraamistikku jäävad alles kavandatud konkurentsi soodustavad ja kulude vähendamisele suunatud sätted ning kui õigusteenuste reguleerimisasutus, mis peatselt luuakse, need enda antavatesse määrustesse inkorporeerib. Seepärast jälgib komisjon Euroopa poolaasta raames edaspidigi sel alal tehtavaid edusamme.

               (16)Komisjon on Euroopa poolaasta raames Iirimaa majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud tulemused 2015. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Iirimaale esitatud soovituste järelmeetmeid. Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste dokumentide asjakohasust Iirimaa eelarve- ja sotsiaal-majanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi normidele ja juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada Euroopa Liidu üldist majandusjuhtimist, lisades ELi tasandi panuse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1–4.

               (17)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu Iirimaa stabiilsusprogrammiga tutvunud ja tema arvamus
                  10
                selle kohta kajastub eelkõige soovitustes 1 ja 2.

               (18)Komisjoni põhjalikust analüüsist ja kõnealusest hindamisest lähtudes on nõukogu riikliku reformikava ja stabiilsusprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel antud nõukogu soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1 ja 4.

               (19)Komisjon on Euroopa poolaasta raames analüüsinud ka kogu euroala majanduspoliitikat. Sellele analüüsile tuginedes on nõukogu esitanud konkreetsed soovitused liikmesriikidele, kelle vääringuks on euro. Iirimaa peaks tagama ka nende soovituste täieliku ja õigeaegse rakendamise,

               SOOVITAB Iirimaal võtta aastatel 2015–2016 järgmisi meetmeid.

               1.Kõrvaldada ülemäärane puudujääk 2015. aastal püsivalt. Kohandada eelarvet 2016. aastal 0,6 % SKTst keskpika perioodi eesmärgi suunas. Kasutada ära oodatust parematest majandus- ja finantstingimustest tulenevat soodsat olukorda, et kiirendada eelarvepuudujäägi ja võla vähendamist. Piirata senist kaalutlusõigust muuta kulutuste ülemmäärasid väljaspool konkreetseid, eelnevalt kindlaks määratud tingimuslikke kohustusi. Laiendada maksubaasi ja vaadata üle maksukulud, sealhulgas käibemaksult.

               2.Võtta meetmeid, et suurendada tervishoiusüsteemi kulutasuvust, sealhulgas vähendada kulutusi patentravimitele ja rakendada järk-järgult asjakohased ravimite väljakirjutamise tavad. Võtta kogu tervishoiusüsteemis kasutusele tegevuspõhine rahastamine.

               3.Astuda samme, et suurendada leibkondade tööhõive intensiivsust ja vähendada laste vaesusriski, kehtestades tööle naasmise korral hüvitiste ja täiendavate toetuste järkjärgulise kaotamise ning muutes taskukohase täistööaega hõlmava lastehoiu paremini kättesaadavaks.

               4.Viia 2015. aasta lõpuks lõpule valdava osa tasumata hüpoteeklaenude jätkusuutlik restruktureerimine ja tugevdada Iirimaa keskpanga rakendatavat järelevalvekorda. Tagada raskustes olevatele VKEdele antud laenude ja tasumata ärikinnisvaralaenude restruktureerimislahenduste jätkusuutlikkus, hinnates täiendavalt pankade tulemusi nende endi seatud eesmärkide alusel. Astuda vajalikke samme, tagamaks, et võlgade keskregister hakkaks 2016. aastaks tööle.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)
                  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

                     (3)
                  COM(2015) 258.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  ELT L 140, 27.5.2013, lk 11.

                     (6)
                  C(2014) 8803 final.

                     (7)
                  COM(2014) 902.

                     (8)
                  COM(2014) 904.

                     (9)
                  SWD(2015) 27 final.

                     (10)
                  Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,22.5.2017
            COM(2017) 514 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Leedu 2017. aasta riiklikku reformikavaja esitatakse nõukogu arvamus Leedu 2017. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Leedu 2017. aasta riiklikku reformikava

                  ja esitatakse nõukogu arvamus Leedu 2017. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 5 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust
                  2
               ,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone
                  3
               ,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)16. novembril 2016 võttis komisjon vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi,
                  4
                mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2017) algust. Euroopa Ülemkogu kiitis 9.–10. märtsil 2017 heaks iga-aastases majanduskasvu analüüsis esitatud prioriteedid. 16. novembril 2016 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande,
                  5
                milles ei nimetatud Leedut ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal päeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta. Euroopa Ülemkogu kiitis kõnealuse soovituse heaks 9.–10. märtsil 2017 ja nõukogu võttis selle vastu 21. märtsil 2017
                  6
               .

               (2)Kuna Leedu rahaühik on euro ning majandus- ja rahaliidu riigid on üksteisega tihedalt seotud, peaks Leedu tagama talle esitatud 2. soovituses kajastuva euroala soovituse täieliku ja õigeaegse täitmise.

               (3)2017. aasta aruanne Leedu kohta
                  7
                avaldati 22. veebruaril 2017. Selles hinnati Leedu edusamme nõukogu poolt 12. juulil 2016 vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel ja strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel ning varasematel aastatel esitatud soovituste järelmeetmeid.

               (4)Leedu esitas oma 2017. aasta riikliku reformikava 27. aprillil 2017 ja oma 2017. aasta stabiilsusprogrammi 28. aprillil 2017. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (5)Asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi on võetud arvesse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest 2014.–2020. aastal rahastatavates riiklikes programmides. Nagu on ette nähtud kõnealuseid fonde reguleeriva õigusaktiga,
                  8
                võib komisjon liikmesriigilt nõuda, et see vaataks läbi oma asjaomased Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest rahastatavad programmid ja muudaks neid, kui see on vajalik riigipõhiste soovituste rakendamise toetamiseks. Komisjon on esitanud täiendavad suunised nende normide kohaldamiseks
                  9
               .

               (6)Leedu suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa. Oma 2017. aasta stabiilsusprogrammis kavandab valitsus parandada nominaalset eelarvepositsiooni ning saavutada 2020. aastaks 2017. aasta puudujäägi (0,4 % SKPst) asemel ülejäägi 1.3 % SKPst. Keskpika perioodi eelarve-eesmärk, milleks on struktuurne eelarvepuudujääk 1 % SKPst, kavatsetakse kogu programmiperioodi kestel täita varuga. Lubatud kohandamiskava sisaldab 2016. aastal alanud süsteemset pensionireformi. 2017. aastaks nähakse kavas ette täiendavad suured struktuurireformid tööturul ja pensionide vallas. Stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse langema 2020. aastaks 40,2 %-lt (2016) 33,8 %-le SKPst. Nende eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on usutav. Ent meetmeid, mida on vaja kavandatud eelarveülejäägi eesmärkide saavutamiseks alates 2017. aastast, ei ole piisavalt täpselt kirjeldatud.

               (7)Oma 2017. aasta stabiilsusprogrammis taotles Leedu ennetuslikus osas ette nähtud võimalust kasutada ajutist kõrvalekallet mahus 0,5 % SKPst, järgides „Ühiselt kokku lepitud seisukohta, mis käsitleb stabiilsuse ja kasvu pakti kehtivate nõuete paindlikumat kasutamist,“ mille majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu (ECOFIN) kiitis heaks veebruaris 2016, pidades silmas riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele positiivset mõju avaldavate oluliste struktuurireformide kavandatavat rakendamist. Eelkõige kavatsetakse suurendada pensionisüsteemi jätkusuutlikkust, tugevdades indekseerimist ja suurendades järk-järgult pensioniõiguslikku staaži. Paraku seiskusid reformid etapis, milles püüti luua automaatset seost pensioniea ja oodatava eluea vahel. Lisaks on reformide eesmärk ajakohastada töösuhteid: kavas on juurutada uued töölepingute liigid, lühemad etteteatamistähtajad, väiksemad töölepingu ülesütlemise hüvitised ja paindlikum tööaeg. Reformidega püütakse samuti suurendada töötus- ja sotsiaalkindlustushüvitiste katvust ja piisavust, laiendada aktiivse tööturupoliitika kohaldamisala ning vähendada ebaseaduslike ja kindlustamata töösuhete osakaalu. Ametiasutuste hinnangul avaldavad reformid positiivset mõju riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele, sest nende abil hoitakse pikemas perspektiivis pensionikulusid aastas keskmiselt kokku kuni 3,8 % ulatuses SKPst ja tööturureform võib aidata suurendada tööga hõivatute osakaalu aastas keskmiselt kuni 10 % – need eeldused tunduvat olevat üldiselt usutavad. Õigeaegse ja täieliku rakendamise korral avaldavad reformid seega positiivset mõju riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. Selle põhjal võib praegu hinnata, et Leedu kvalifitseerub 2017. aastal kasutama ajutise kõrvalekaldumise võimalust, tingimusel et ta rakendab piisavalt kokkulepitud reforme, mille rakendamist jälgitakse Euroopa poolaasta raames. Võttes siiski arvesse vajadust pidada endiselt kinni minimaalsest sihttasemest (s.o struktuurne eelarvepuudujääk 1,5 % SKPst) ning arvestades varem süsteemse pensionireformi klausli alusel lubatud kõrvalekallet (0,1 % SKPst), võib praegu hinnata, et Leedu kvalifitseerub 2017. aastal kasutama täiendavat ajutise kõrvalekaldumise võimalust 0,4 % SKPst – see on veidi vähem kui taotletud kõrvalekalle 0,5 % SKPst.

               (8)12. juulil 2016 soovitas nõukogu Leedul piirata 2017. aastal oma keskpika perioodi eelarve-eesmärgist kõrvalekaldumist süsteemse pensionireformiga seotud lubatud kõrvalekaldega
                  10
               . Võttes arvesse 2016. aastal seoses pensionireformiga lubatud kõrvalekaldeid ja 2017. aastaks seoses struktuurireformide rakendamisega lubatud ajutist kõrvalekallet, võiks lubada struktuursel eelarvepositsioonil 2017. aastal halveneda 1,3 % SKPst. Komisjoni 2017. aasta kevadprognoosist lähtuvalt eeldatakse, et Leedu täidab 2017. aastal selle nõude. 2018. aastal peaks Leedu saavutama oma keskpika perioodi eelarve-eesmärgi, võttes arvesse talle lubatud kõrvalekaldeid, mis on seotud 2016. aastal süsteemse pensionireformi rakendamisega ja 2017. aastal struktuurireformiga, sest ajutisi kõrvalekaldeid võimaldatakse kolmeks aastaks. See tugineb komisjoni 2017. aasta kevadprognoosis aluseks võetud eeldusele, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär on 2018. aastal maksimaalselt 6,4 %, mis vastab struktuurse eelarvepositsiooni halvenemisele -0,6 % SKPst. Kui poliitikat ei muudeta, siis Leedu eeldatavasti täidab selle nõude 2018. aastal. Üldiselt on nõukogu prognooside põhjal seisukohal, et Leedu täidab 2017. ja 2018. aastal stabiilsuse ja kasvu pakti nõuded.

               (9)Tänu maksustamisele mittekuuluva miinimumpalga viimasele suurendamisele on madalapalgaliste maksukoormat möödunud aastatel tublisti vähendatud ja see on jõudnud ELi keskmise taseme lähistele. Samal ajal on hoitud tagasi kompenseerivat maksutõusu. Seetõttu püsib maksutulu osakaal SKPs ELi väikseimate hulgas ja see piirab Leedu suutlikkust tegeleda oma sotsiaalprobleemidega. Maksutulu madal tase tuleneb varimajanduse võrdlemisi suurest osakaalust ning keskkonna- ja kapitalimaksudest saadava tulu vähesusest.

               (10)Ehkki Leedu on viimastel aastatel teinud edusamme käibemaksu kogumise parandamisel, kuulub ta käibemaksu alalaekumise poolest ELi esimeste hulka. Kehva maksulaekumise probleemi täiendab puudulik palgaaruandlus. Maksukuulekuse suurendamine aitaks suurendada eelarvetulu ning parandada maksusüsteemi õiglust ja majandustulemusi.

               (11)Vanadussõltuvusmäära tõus eeldatavasti jätkub ja kehtivate pensionieeskirjade alusel prognoositakse, et 2030ndate lõpuks suureneb pensionidele tehtavate kulutuste osakaal SKPst umbes 50 %. Pensionihüvitiste sidumine oodatava elueaga on äärmiselt oluline piiramaks koormat, mida pensionikulutused riigi rahandusele tekitavad.

               (12)Leedu on lükanud uue tööseadustiku ja muude uut sotsiaalset mudelit käsitlevate õigusaktide jõustamise edasi. See võimaldab tal tagada sobiva tasakaalu töösuhete paindlikkuse ja turvalisuse vahel. Leedu peamised probleemid on endiselt vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate inimeste suur osakaal ja sissetulekute suurenev ebavõrdsus. Kõige rikkama ja kõige vaesema 20 % hulka kuuluvate leibkondade sissetulekute suhe kasvas 2012. aasta 5,3-lt 2015. aastaks 7,5-le ja on nüüd suuruselt teine kogu ELis. See kahjustab majanduskasvu, makromajanduslikku stabiilsust ja kaasava ühiskonna arengut. Praegu sotsiaalne turvavõrk seda probleemi sisuliselt ei lahenda, sest kulutused sotsiaalkaitsele on väikesed. Lisaks muule on erinevus sissetuleku ebavõrdsuses enne ja pärast maksude ja sotsiaalsiirete mahaarvamist üks väiksemaid ELis. Valitsus on siiski võtnud vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastase võitluse oma südameasjaks. Uut sotsiaalset mudelit käsitlevates õigusaktides on ette nähtud suurendada töötushüvitiste katvust ja piisavust ning arutluse all on ka sotsiaalabi piisavuse parandamine. Need olulised otsused tuleb veel vastu võtta ja rakendada. Eakate vaesuse vähendamiseks lisas Leedu 2016. aastal oma pensionialastesse õigusaktidesse indekseerimismehhanismi, mida saab kasutada pensionide piisavuse probleemi leevendamiseks.

               (13)On oluline, et Leedu lahendaks oskustega seotud probleemid ja püüaks leevendada tööealise elanikkonna vähenemise negatiivset mõju. Ebapiisavate põhioskustega õpilaste osakaal on endiselt suur. Ehkki kolmanda taseme hariduse omandanuid on palju, vähendavad kõrghariduse kvaliteeti kehvad kvaliteedistandardid ja rahalised stiimulid, mis soodustavad pigem kvantiteeti ja ebatõhusust kui tulemusi. Jõupingutusi tuleks teha õpetamise kvaliteedi tagamiseks kõikides haridusastmetes (sealhulgas karjäärivõimaluste ja töötingimuste reformimise kaudu). See on äärmiselt oluline selleks, et võidelda kehvade haridustulemuste ja haridusalaste puudujääkidega ning tagada kvaliteetne kõrgharidus (selleks tuleks muu hulgas juurutada tulemuspõhine rahastamine ja konsolideerida kõrgharidusasutused). Tööturureformide tulemuslikkust ja paremate oskustega tööjõu väljakujunemist pärsib Leedus endiselt täiskasvanuõppes osalemise madal tase. Leedu on keskendanud oma jõupingutused üldsusele ulatuslikumate ja asjakohasemate õppimisvõimaluste pakkumisele, aga sellel puuduvad seni käegakatsutavad tulemused. Täiskasvanuõppes osalemise kõrgema ja püsivama taseme saavutamiseks peab Leedu samuti õhutama inimesi õppima ja motiveerima tööandjaid oma töötajatele õppimisvõimalusi pakkuma.

               (14)Madala ja keskmise kvalifikatsiooniga töötajate seas püsib tööpuudus endiselt tasemel, mis on ELi keskmisest kõrgem. Puudega inimeste seas on vaesuse määr suur, osaliselt seetõttu, et neid ei ole piisavalt tööturuga lõimitud. Leedus ei mängi aktiivse tööturupoliitika meetmed nende inimeste jaoks, kes soovivad uuesti tööturule siseneda, praegu kuigi suurt rolli. Leedul on märkimisväärsed võimalused muuta oma tööturg kaasavamaks, pakkudes sealhulgas rohkem toetusmeetmeid puudega inimestele. Nende hulgas võiks näiteks olla toetatud töökohtade pakkumise suurendamine, kutsealase rehabiliteerimise programmi laiendamine ja rehabiliteerimise eelarve kättesaadavuse parandamine. Hiljuti vastuvõetud tööhõiveseadusel on potentsiaal parandada aktiivse tööturupoliitika meetmete pakkumist.

               (15)Leedu on teinud viimastel aastatel edusamme sotsiaaldialoogi parandamisel. Sotsiaalpartnereid kaasatakse aktiivselt uue tööseadustiku ja uue sotsiaalse mudeli alastesse aruteludesse ning valitsus on vastu võtnud sotsiaaldialoogi tugevdamise tegevuskava. Kava eesmärk on suurendada sotsiaalpartnerite suutlikkust, edendada kollektiivläbirääkimisi ja parandada sotsiaaldialoogi kõikidel tasanditel.

               (16)Leedus on tervisenäitajatel endiselt tugev negatiivne mõju potentsiaalselt olemasoleva tööjõu suurusele ja tööviljakusele. Ehkki patsiente püütakse suunata kulutõhusamate tervishoiuteenuste juurde, pärsivad tervishoiusüsteemi tulemuslikkust endiselt liigne panustamine haiglaravile ning ennetustegevuse ja tervishoiu kesine rahastamine. Patsientide omast taskust makstavad summad on väga suured, eriti ravimeid ostes.

               (17)Negatiivne demograafiline areng tähendab, et majanduskasv sõltub üha enam tööviljakusest. Ajavahemikul 2000–2015 oli Leedul üks kõrgemaid tööviljakuse kasvumäärasid ELi liikmesriikide hulgas, aga viimasel ajal on see kasv aeglustunud. Leedu avaliku sektori investeeringuid pärsivad puudulik planeerimine ja kehv seostatus riigi strateegiliste eesmärkidega. Avaliku sektori teadus- ja arendustegevuse intensiivsus kasvas ja saavutas 2015. aastal väärtuse, mis oli veidi üle ELi keskmise, ent ettevõtete teadus- ja arendustegevuse intensiivsus püsib endiselt alla keskmise. 2016. aastal vastuvõetud dokumendiga „Leedu teadus- ja innovatsioonipoliitika reformimise juhised“ püütakse lahendada teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas püsivaid probleeme. Juhistes kutsutakse üles reformima teadus- ja arendustegevuse institutsioonilist rahastamist, konsolideerima teadusasutusi ja kõrgkoole ning teadus- ja tehnoloogiaparke ning parandama poliitika koordineerimist, järelevalvet ja hindamist. Leedu on teinud teatavaid edusamme alternatiivsete rahastamisviiside toetamisel. Ta on aidanud asutada mitu riskikapitali- ja seemnekapitalifondi. Valitsus võttis hiljuti vastu ka ühisinvesteerimise seaduse.

               (18)Kohtusse antud altkäemaksujuhtumite arv on viimastel aastatel tõusnud ja see näitab, et Leedu on tugevdanud oma korruptsioonivastaseid jõupingutusi. Paraku ei leia kõrgetasemelise ja pisikorruptsiooni vastased sätted mõnes olulises valdkonnas, nagu tervishoid ja riigihanked, alati veel tegelikku rakendamist. Tervishoiusektoris on mitteametlike tasude maksmine arstidele levinud tava. Riigihangete korraldamine, eriti kohalike omavalitsuste tasandil, ei toimu piisavalt läbipaistvalt. Lisaks sellele ei pakuta rikkumistest teatajatele piisavalt kaitset, mistõttu ei julge inimesed sageli avalikus ja erasektoris toimepandavatest võimalikest rikkumistest märku anda. Valitsus on seadnud oma korruptsioonivastases programmis esikohale korruptsioonivastase võitluse tervishoiusektoris. Lisaks on valitsus kohustanud hankijaid avaldama veebis teavet algatatud hangete, edukate pakkujate ja sõlmitud lepingute kohta, et vähendada vähemahukate hangete puhul korruptsiooniriski ja huvide konflikte. Nende meetmete rakendamist tuleb pidevalt jälgida.

               (19)Komisjon on Euroopa poolaasta raames analüüsinud põhjalikult Leedu majanduspoliitikat ja avaldanud selle tulemused 2017. aasta riigipõhises aruandes. Ta on hinnanud ka stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Leedule esitatud soovituste järelmeetmeid. Arvesse ei ole võetud mitte üksnes nende asjakohasust Leedu eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka vastavust ELi õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda tulevastesse riiklikesse otsustesse ELi tasandi panus ja tugevdada nii ELi üldist majandusjuhtimist.

               (20)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu stabiilsusprogrammiga tutvunud ja tema arvamus
                  11
                kajastub eelkõige soovituses 1,

               SOOVITAB Leedul võtta ajavahemikus 2017–2018 järgmisi meetmeid.

               1.Rakendada oma eelarvepoliitikat kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti ennetava osa nõuetega, mis tähendab, et 2018. aastal saavutatakse keskpika perioodi eelarve-eesmärk, võttes arvesse lubatud ajutisi kõrvalekaldeid, mis on seotud süsteemse pensionireformi rakendamise ja struktuurireformidega. Parandada maksukuulekust ja laiendada maksubaasi majanduskasvu vähem pärssivatele allikatele. Võtta meetmeid, et lahendada keskpikas perspektiivis pensionidest tingitud rahanduse jätkusuutlikkuse probleem.

               2.Tegeleda oskuste mittevastavuse probleemiga, võttes tulemuslikke aktiivse tööturupoliitika meetmeid ja soodustades täiskasvanuõpet, ning parandada haridustulemusi, väärtustades kvaliteeti õpetamises ja kõrghariduses. Parandada tervishoiusüsteemi toimimist, tugevdades ambulatoorset ravi, haiguste ennetamist ja meditsiiniteenuste taskukohasust. Parandada sotsiaalse turvavõrgu piisavust.

               3.Võtta meetmeid tootlikkuse suurendamiseks, suurendades avaliku sektori investeeringute tõhusust ja tugevdades nende seotust riigi strateegiliste eesmärkidega.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)
                  COM(2017) 514 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 ja P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  ELT C 92, 24.3.2017, lk 1.

                     (7)
                  SWD(2017) 80 final.

                     (8)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1303/2013 (millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320)) artikkel 23.

                     (9)

                        COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  Leedul on 2017. ja 2018. aastal lubatud keskpika perioodi eelarve-eesmärgist kõrvale kalduda talle 2016. aastal süsteemse pensionireformi klausli alusel lubatud kõrvalekalde võrra, sest ajutised kõrvalekalded võivad kesta kolm aastat.

                     (11)
                  Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,13.5.2015
            COM(2015) 251 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS
            euroalasse kuuluvate liikmesriikide majanduspoliitika üldsuuniste rakendamise kohta

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS

               euroalasse kuuluvate liikmesriikide majanduspoliitika üldsuuniste rakendamise kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 136 koostoimes artikli 121 lõikega 2,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 5 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta,
                  2
                eriti selle artikli 6 lõiget 1,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust
                  3
               ,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroala arengu jätkusuutlikumaks muutmiseks ja tugevdamiseks tuleb võtta pidevaid poliitikameetmeid, et toetada tasakaalustatud kohandamist erasektoris ja avalikus sektoris ning suurendada majanduse kasvupotentsiaali keskmises ja pikemas perspektiivis. Kuigi majandus on euroalal elavnemas, tekitavad takistusi hiljutise majandus- ja finantskriisi järelmõjud, sealhulgas käimasolev maksebilansi tasakaalustamine, avaliku ja erasektori kõrge võlatase ja sellega seotud surve vähendada finantsvõimendust, liikmesriikide töö- ja tooteturu struktuuri püsiv jäikus, kõrge töötuse määr ja vähene kindlustunne ning investeeringute püsiv nappus. Seni ei ole riigipõhistes soovitustes esitatud reformide rakendamine olnud piisavalt põhjalik.

               (2)Euroala on rohkem kui lihtsalt oma liikmete summa. Euroala liikmesriigid on majanduslikult tihedalt seotud, mis osutab vajadusele tugevdada eelarve-, finants- ja struktuuripoliitika koordineerimist. Euroala majanduspoliitika peaks edendama majanduskasvu, seadmata samas ohtu majanduse tasakaalustamisel saavutatud edu. Euroala liikmesriikidel on konkreetne vastutus viimastel aastatel märkimisväärselt tugevdatud juhtimisraamistiku tulemusliku rakendamise eest. See eeldab suuremat vastastikust survet riiklike reformide rakendamise ja konservatiivse eelarvepoliitika toetamiseks. Samuti eeldab see riiklike reformide tõhusamat hindamist euroala seisukohast, võimalike ülekanduvate mõjude arvessevõtmist ning hästi toimiva majandus- ja rahaliidu seisukohast oluliste poliitikasuundade soodustamist.

               (3)Selliste kaugeleulatuvate struktuurireformide rakendamine, millega ajakohastatakse majandust ning edendatakse konkurentsivõimet ja kasvupotentsiaali, ei ole euroalal veel piisav. Enne kriisi esinenud tasakaalustamatuse ulatus, positsioon majandustsüklis ja olemasolev eelarvepoliitiline manööverdamisruum erinevad liikmesriigiti märkimisväärselt. Hoolimata olukorra paranemisest tööturul ja teatavatest edusammudest tööturu paindlikkuse parandamisel on töötuse määr endiselt kõrge ja pikaajaline töötus võib muutuda püsivaks, mis veelgi raskendab sotsiaalset olukorda kõige haavatavamates riikides. Käimas on maksebilansi tasakaalustamine, kuid edusammud on olnud ebaühtlased ja suur jooksevkonto ülejääk ei ole vähenenud. Kaugeleulatuvad töö- ja tooteturu struktuurireformid hõlbustaksid vajalikku majanduse kohandamist euroalal ja edendaksid majanduskasvu riikides, kus neid rakendatakse. Suurendades tööhõivet ja vähendades tarbijahindasid aitavad reformid suurendada ka sotsiaalset kaasatust. Kui struktuurireformid toimuvad liikmesriikides korraga, toovad need kaubandus- ja finantskanalite kaudu üle kanduva positiivse mõju teel kasu kogu euroalale. Samuti soodustaks see asjakohaste poliitikavalikute tegemist teistes euroala riikides. Sellele protsessile võivad kaasa aidata eurorühma temaatilised arutelud, kus hinnatakse ja võrreldakse reforme ning nende mõju kogu euroalale. Seda saab teha parimate tavade vahetamise, heade reformide ühiste põhimõtete kokkuleppimise ja vastastikuse surve avaldamise teel. Pidades silmas kohandamisprotsessi riiklikul tasandil ja seega euroala toimimist, on eriti oluline korrapäraselt jälgida reformide rakendamist liikmesriikides, kus on ülemäärane tasakaalustamatus või tasakaalustamatus, mille kõrvaldamiseks tuleb võtta otsustavaid meetmeid.

               (4)Üks olulisemaid poliitilisi ülesandeid, millega euroala silmitsi seisab, on valitsemissektori võla vähendamine vastutustundliku eelarvepoliitika järgmise teel. Tänu viimastel aastatel võetud konsolideerimismeetmetele on euroala eelarvepositsioon paranenud, kuid eelarvepoliitika koordineerimine ei ole jätekuvalt piisav. Mitmed euroala liikmesriigid peavad veel jätkama eelarve kohandamist, et vähendada oma väga kõrget võla taset. Teistel riikidel on suurem manööverdamisruum ja nad peaksid seda kasutama sisenõudluse stimuleerimiseks, asetades erilise rõhu investeeringutele; see toetaks riigisisest majanduskasvu ja euroala tervikuna. Stabiilsuse ja kasvu pakti sätetega ette nähtud paindlikkus võimaldab liikmesriikidel hõlbustada struktuurireforme ja investeeringuid, järgides samas ühiselt kokku lepitud eeskirju. Eelarvestrateegiad ei soodusta veel piisavalt majanduskasvu. Hoolimata suuremast koordineerimisest Eurorühmas on tulude poolel võimalik veelgi tõhustada maksusüsteeme ja vähendada tööjõu maksukiilu. Kulude poolel tuleb usaldusväärse kulude-tulude analüüsi alusel pöörata suuremat tähelepanu avaliku sektori investeeringutele ja muudele avaliku sektori kulutustele, mis tugevasti soodustavad majanduskasvu. Kulude läbivaatamise tulemused osutavad vajadusele tõhustada avalikku haldust. Hästi toimivad riiklikud eelarveraamistikud toetavad seda protsessi.

               (5)Tingimused euroala finantsturgudel on paranenud, kuid laenude andmine erasektorile on ikka veel tagasihoidlik ja finantsturud on jätkuvalt killustatud. See pidurdab investeeringuid euroalal. Selle tagajärjel on investeeringute puudujääk oluliselt suurenenud, samas kui vajadus nii materiaalsete kui ka immateriaalsete investeeringute järele on olemas. ELi investeerimiskava pakub võimalusi investeeringute kaasamiseks ja nende suunamiseks tootlikesse valdkondadesse. Investeerimiskava ja EKP laiendatud varaostukava mõju oleks siiski suurem, kui sellega kaasneksid laiemas finantssektoris meetmed krediidivoogude taastamiseks, kapitaliturgude süvendamiseks ja majanduse pikaajalise rahastamise edendamiseks. Käimas on pangandusliidu lõplik väljakujundamine, mida toetatakse ühtsete eeskirjade kohaldamise ja ühtse reguleeriva lähenemisviisiga. Paremini integreeritud ja tõhusamad kapitaliturud aitaksid täiendavalt rahastada investeeringuid, vähendada Euroopa majanduse sõltuvust pankadest ning tasakaalustada ja kindlustada finantsstruktuure.

               (6)Hoolimata hiljutistest edusammudest majandus- ja rahaliidu ülesehituse tugevdamisel tuleb olemasolevate probleemide lahendamiseks astuda samme majandus- ja rahaliidu väljakujundamisel. Majandus- ja rahaliidu edasiarendamine eeldab järkjärgulist lähenemisviisi, milles on ühendatud distsipliin ja solidaarsus. Euroopa Komisjoni presidenti koos Euroopa Ülemkogu eesistuja, Euroopa Parlamendi presidendi, Euroopa Keskpanga presidendi ja eurorühma esimehega valmistavad ette täiendavaid samme euroala majanduse juhtimise edendamiseks,

               SOOVITAB euroala liikmesriikidel võtta Eurorühma raames aastatel 2015–2016 järgmisi meetmeid.

               1.Kasutada vastastikust survet selliste struktuurireformide edendamiseks, millega hõlbustatakse suure sise- ja välisvõla vähendamist ning toetatakse investeeringuid. Hinnata korrapäraselt reformide rakendamist liikmesriikides, kus on tõsine tasakaalustamatus. Jätkata struktuurireformide korrapärast temaatilist hindamist. Teha 2016. aasta kevadeks otsused tööjõu suure maksukiilu vähendamise ja teenuseturgude reformimise koordineerimise järelmeetmete kohta.

               2.Koordineerida eelarvepoliitikat, et tagada kogu euroala eelarvepoliitika kooskõla jätkusuutlikkuse riskiga ja tsükliliste tingimustega. Korraldada 2016. aasta kevadeks temaatilised arutelud, kus käsitletakse riikide rahanduse kvaliteedi ja jätkusuutlikkuse parandamist, keskendudes eelkõige materiaalsete ja immateriaalsete investeeringute edendamisele liikmesriikide ja ELi tasandil, ja maksusüsteemide muutmist majanduskasvu soodustavamaks. Jälgida hiljuti tugevdatud riiklike eelarveraamistike tegelikku toimimist.

               3.Tagada Euroopa Keskpanga korraldatud põhjaliku hindamise järelmeetmete õigeaegne lõpuleviimine, pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi rakendamine, ühtset kriisilahendusfondi käsitleva valitsustevahelise lepingu ratifitseerimise lõpuleviimine ja fondi täielik toimimine alates 2016. aasta jaanuarist. Võtta meetmeid turupõhise rahastamise edendamiseks, et parandada VKEde juurdepääsu rahastamisele ja arendada alternatiivseid rahastamisallikaid. Soodustada riiklike maksejõuetusraamistike täiendavat reformimist.

               4.Jätkata tööd majandus- ja rahaliidu tugevdamiseks ning aidata kaasa majandusjärelevalve raamistiku parandamisele president Junckeri poolt tihedas koostöös Euroopa Ülemkogu eesistuja Tuski, Euroopa Parlamendi presidendi Schulzi, Euroopa Keskpanga presidendi Draghi ja eurorühma esimehe Dijsselbloemiga ettevalmistatud, järgmisi samme majanduse paremaks juhtimiseks euroalal käsitleva aruande ja selle järelmeetmete raames.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)
                  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

                     (3)
                  COM(2015) 251.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,13.5.2015
            COM(2015) 254 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Tšehhi Vabariigi 2015. aasta riiklikku reformikavaja esitatakse nõukogu arvamus Tšehhi Vabariigi 2015. aasta lähenemisprogrammi kohta

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Tšehhi Vabariigi 2015. aasta riiklikku reformikava

                  ja esitatakse nõukogu arvamus Tšehhi Vabariigi 2015. aasta lähenemisprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 9 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust
                  2
               ,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone
                  3
               ,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus tööhõive ja majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel. Strateegia keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu potentsiaali ja konkurentsivõime suurendamiseks.

               (2)Nõukogu võttis 13. juulil 2010 komisjoni ettepanekute põhjal vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta. Neid kahte dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks ning liikmesriikidel paluti neid oma majandus- ja tööhõivepoliitikas arvesse võtta.

               (3)Nõukogu võttis 8. juulil 2014 vastu soovituse Tšehhi Vabariigi 2014. aasta riiklikku reformikava kohta ja esitas arvamuse Tšehhi Vabariigi 2014. aasta ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta.

               (4)Komisjon võttis 28. novembril 2014 vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi,
                  4
                mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2015) algust Samal päeval võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande,
                  5
                milles ei nimetatud Tšehhi Vabariiki liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

               (5)Euroopa Ülemkogu kiitis 18. detsembril 2014 heaks prioriteedid investeeringute suurendamise, struktuurireformide kiirendamise ning vastutustundliku ja kasvu soodustava eelarve konsolideerimise tagamiseks.

               (6)26. veebruaril 2015 avaldas komisjon Tšehhi Vabariigi 2015. aasta riigiaruande
                  6
               . Riigiaruandes hinnati Tšehhi Vabariigi edusamme 8. juulil 2014 vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel.

               (7)Tšehhi Vabariik esitas 30. aprillil 2015 oma 2015. aasta riikliku reformikava ja 2015. aasta lähenemisprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (8)Tšehhi Vabariigi suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti paranduslikku osa. 2015. aasta lähenemisprogrammi kohaselt kavatseb valitsus järk-järgult vähendada valitsemissektori nominaalset eelarvepuudujääki 2015. aastal 1,9 %ni SKPst ja 2018. aastaks 0,6 %ni SKPst. Valitsus kavatseb saavutada keskpika perioodi eesmärgi – struktuurse puudujäägi 1 % SKPst – 2018. aastal, kuid vastavalt ümberarvutatud struktuursele eelarvepositsioonile
                  7
                võib eeldada, et see saavutatakse 2016. aastaks. Lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse olema 2015. aastal peaaegu 41 % ja järk-järgult vähenema kuni 40,2 %ni 2018. aastal. Eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on usutav ja alates 2016. aastast kavandatud eelarvepuudujäägi saavutamiseks võetavaid meetmeid on piisavalt täpselt kirjeldatud. Siiski on oht, et kavandatud tulumeetmete mõju jääb oodatust väiksemaks. Komisjoni 2015. aasta kevadprognoosi põhjal saavutatakse kulude kasvu eesmärk 2015. aastal. 2016. aastal prognoositakse teatavat kõrvalekallet, kuna netokulude kasv ületab eesmärgi 0,3 % SKPst. Seetõttu on 2016. aastal vaja võtta täiendavaid meetmeid. Nõukogu on lähenemisprogrammile antud hinnangu põhjal ja komisjoni 2015. aasta kevadprognoosi arvesse võttes seisukohal, et Tšehhi Vabariik peaks stabiilsuse ja kasvu pakti nõuded üldiselt täitma. Praeguse eelarveraamistiku peamised üksikasjad on paigas. Keskpika perioodi eelarveplaneerimise ja arvudes väljendatud eelarve-eeskirjade ulatus on piiratud ning nende täitmist ei ole suudetud tagada. Reformipaketi eelnõu on muudetud ja selle vastuvõtmist on mitu korda edasi lükatud. Praegu on kavas see vastu võtta 2015. aastal. Tšehhi Vabariigil on endiselt probleeme eelarve pikaajalise jätkusuutlikkusega, peamiselt pensionide ja tervishoiukulutuste kavandatud tõstmise tõttu. Pensionisüsteemi väljavaated on soodsa demograafilise prognoosi tulemusel veidi paranenud. Tšehhi valitsus kavatseb seadusjärgset pensioniiga järk-järgult tõsta, kuid keskmise ajavahemiku jooksul on sellest tulenev muudatus liiga tagasihoidlik. Praegu toimub arutelu pensionide indekseerimissüsteemi üle, kuid meetmeid ei ole veel vastu võetud. Kuigi tervishoiusektori kulutõhususe ja juhtimise parandamiseks on võetud teatavaid meetmeid, on edusammud selles valdkonnas tagasihoidlikud. Haiglasektori tulemuste mõõtmiseks kasutatavad näitajad viitavad sellele, et ravi ei ole alati kulutõhus, kuna vahendite eraldamist takistavad haiglakulude hüvitamise süsteemi käivitamise raskused. Samuti on märke sellest, et perearstid ei täida nõuetekohaselt oma vahendajarolli. Tervishoiusektori riigihangetes eiratakse sageli eeskirju, sellest võib järeldada, et eeskirjad ja järelevalve on puudulikud.

               (9)Maksustamise valdkonnas on peamised ülesanded maksudest kõrvalehoidumise vähendamine ning maksukogumise muutmine vähem kulukaks ja vähem aega nõudvaks nii maksumaksja kui ka ametiasutuste jaoks. Tšehhi Vabariik on seadnud prioriteetideks maksukuulekuse ja võitluse maksudest kõrvalehoidumise vastu ning kavatseb võtta nendes valdkondades hulga meetmeid. 2015. aastal võeti vastu mitu meedet nii otseste kui ka kaudsete maksude valdkonnas, 2016. aastal on kavas võtta veel uusi meetmeid. Maksukuulekusega kaasnevad kulud on siiski endiselt liiga suured. Maksusüsteemi aitaks lihtsustada üksikisiku tulumaksu, sotsiaal- ja ravikindlustusmaksete maksubaasi ühtlustamine, kuid seda muudatust ei ole tehtud ja praegu ei ole kavas selle teemaga tegeleda. Korrapäraselt ei tegutseta maksudeklaratsioonide lihtsustamise ega eeltäidetud vormide laialdasema kasutamise suunas. Selle asemel et käibemaksusüsteemi lihtsustada, võttis Tšehhi Vabariik 2014. aastal kasutusele kolmanda käibemaksumäära. Töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate vaheliste erinevuste vähendamiseks maksukohtlemisel on tehtud vähe edusamme. Tšehhi Vabariigi maksutulu sõltub endiselt olulisel määral töö maksustamisest, ja eelkõige lastetute, väikese sissetulekuga töötajate maksukoormus on suhteliselt suur. 2015. aastal jõustuvate meetmetega vähendatakse mõningal määral teatavate rühmade töö maksustamist, kuid selle üldmõju on piiratud. Omandi- ja keskkonnamaksud (välja arvatud kütus) on endiselt madalad, mis näitab, et maksukoormust on võimalik suunata tööjõumaksudelt ümber mujale.

               (10)Reguleeritud kutsealade reformi ei kiirendatud 2014. aastal piisavalt, kuid 2015. aasta aprillis vastu võetud riiklik üleminekutegevuskava sisaldab hulga konkreetseid meetmeid ja tegevusi, mille eesmärk on parandada regulatiivset raamistikku ning kõrvaldada põhjendamatud ja ebaproportsionaalsed nõuded.

               (11)Viimastel aastatel tehtud jõupingutused korruptsiooniprobleemi lahendamiseks on seotud suurte viivitustega. Viimases korruptsioonivastases tegevuskavas käsitleti paljusid esmatähtsaid valdkondi, muu hulgas finantskontrolli eeskirju, prokuratuuri, parteide rahastamist, rikkumisest teatajate kaitset, riigi omandisse kuuluvate äriühingute juhtimise uut poliitikat ja teabele vaba juurdepääsu seaduse muudatust. Siiski tundub, et vähe tehakse nende seaduste vastuvõtmiseks. Avaliku teenistuse seaduse ja sellega seotud meetmete vastuvõtmine ja rakendamine tähendab, et Tšehhi Vabariik on alustanud nende probleemide lahendamist, mis on seotud avalikku halduse tõhususe ja stabiilsusega. Investeeringute planeerimise haldus- ja regulatiivsed tõkked ning läbipaistvuse puudumine ja pikad maakasutus- ja ehituslubade saamise menetlused vähendavad avaliku sektori investeeringuid. Viimastel aastatel on mitmed algatused keskendunud riigihangetele, kuid mure läbipaistvuse pärast ei ole kadunud. Eelkõige teeb muret, et riigihankeid ei avaldata ikka veel keskregistris. Riigihankemenetluste tõhusust vähendab hankeid korraldavate institutsioonide ebapiisav juhendamine ja koolitus. Süsteemi järelevalve on endiselt nõrk.

               (12)Tööhõive üldine tase on praegu kõrge, kuid teatavad ebasoodsas olukorras olevad rühmad on endiselt tööturul alaesindatud. Nende hulka kuuluvad väikelaste vanemad, madala kvalifikatsiooniga töötajad, puudega inimesed ja romad. Avalike tööturuasutuste tõhususe suurendamiseks ja tulemuslikkuse parandamiseks on võetud teatavaid meetmeid. Noorte tööhõive tase tõuseb ja avalikud tööturuasutused püüavad suunata oma teenuseid eelkõige noortele. Kuna puuduvad taskukohase hinnaga ja kvaliteetsed lastehoiuteenused ning paindlik tööaja korraldus, on lastega naistel keeruline tööturul osaleda. On astutud samme, et parandada lastehoiuteenuste kättesaadavust, kuid kõige väiksemate laste riikliku lastehoiuteenuse toetamise meetmed ei ole ikka veel piisavad.

               (13)Haridustulemused on Tšehhi Vabariigis viimastel aastatel paranenud, kuid struktuurilised probleemid ei ole kadunud. Kolmanda taseme hariduse omandajate arv on kiiresti kasvanud, kuid muret tekitab noorte kõrgkoolilõpetajate oskuste vähenemine. Loodetakse, et oodatud kõrgharidusreform võetakse vastu 2015. aastal ja et sellega kaasnevad õppeasutuste akrediteerimine, tulemuslikum sisemine kvaliteedi tagamine ja õppurite profileerimise laialdasem kasutamine, samuti loodetakse parandada rahastamissüsteemi. Kohustusliku hariduse sektorisse tuleb võtta tööle rohkem õpetajaid, kuid madal palk ja elukutse negatiivne kuvand muudavad andekate kandidaatide tööle saamise raskeks. Uus karjäärisüsteem, mille eesmärk on parandada nii õpetajate töölevõtmist kui ka nende tööalast enesearendamist, tuleks lõplikult viimistleda 2015. aasta esimesel poolel, et selle saaks 2016. aasta septembris kasutusele võtta. Selle üldmõju sõltub siiski suures osas olemasolevatest vahenditest. Siiani puudub terviklik lähenemisviis, et hinnata ja toetada kehvade õpitulemustega koole ja õpilasi. Selline lähenemisviis võiks aidata suurendada tõhusust ja võrdsust haridussektoris. Valitsuse vastu võetud laiaulatuslikust haridusstrateegiast hoolimata on hariduse kaasavamaks muutmisel saavutatud piiratud edu. Halvematest sotsiaalmajanduslikest tingimustest pärit noored, sealhulgas romad, on osutunud hariduse omandamisel ja tööturul vähem edukaks.

               (14)Komisjon on Euroopa poolaasta raames Tšehhi Vabariigi majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud tulemused 2015. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka lähenemisprogrammi ja riiklikku reformikava ning eelnevatel aastatel Tšehhi Vabariigile esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid. Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste dokumentide asjakohasust Tšehhi Vabariigi eelarve- ja sotsiaal-majanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi normidele ja juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada Euroopa Liidu üldist majandusjuhtimist, lisades ELi tasandi panuse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1–4.

               (15)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu Tšehhi Vabariigi lähenemisprogrammiga tutvunud ja tema arvamus
                  8
                selle kohta kajastub eelkõige soovituses 1,

               SOOVITAB Tšehhi Vabariigil võtta 2015. ja 2016. aastal järgmisi meetmeid.

               1.Kohandada eelarvet 2016. aastal 0,5 % SKPst. Parandada veelgi tervishoiusektori kulutõhusust ja juhtimist.

               2.Võidelda maksudest kõrvalehoidumise vastu, lihtsustada maksusüsteemi ja rakendada korruptsioonivastase võitluse kava. Võtta meetmeid, et suurendada riigihangete läbipaistvust ja tõhusust, eelkõige luues hankelepingute keskregistri ning tugevdades juhendamist ja järelevalvet.

               3.Vähendada väikese sissetulekuga töötajate maksustamise kõrget taset, suunates maksustamise ümber teistesse valdkondadesse. Parandada veelgi taskukohase lastehoiuteenuse kättesaadavaust.

               4.Võtta vastu kõrgharidusreform. Tagada õpetajate piisav väljaõpe, toetada kehvade õpitulemustega koole ja võtta meetmeid, et suurendada ebasoodsas olukorras olevate laste, sealhulgas romade osalust.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)
                  COM(2015) 254.

                     (3)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (4)
                  COM(2014) 902.

                     (5)
                  COM(2014) 904.

                     (6)
                  SWD(2015) 23 (final).

                     (7)
                  Struktuurne eelarvepositsioon, mille komisjon on ümber arvutanud lähenemisprogrammi teabe alusel ühiselt kokkulepitud metoodika kohaselt.

                     (8)
                  Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 2.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,13.5.2015
            COM(2015) 253 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Bulgaaria 2015. aasta riiklikku reformikavaja esitatakse nõukogu arvamus Bulgaaria 2015. aasta lähenemisprogrammi kohta

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Bulgaaria 2015. aasta riiklikku reformikava

                  ja esitatakse nõukogu arvamus Bulgaaria 2015. aasta lähenemisprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 9 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta,
                  2
                eriti selle artikli 6 lõiget 1,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust
                  3
               ,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone
                  4
               ,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus tööhõive ja majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel. Strateegia keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu potentsiaali ja konkurentsivõime suurendamiseks.

               (2)13. juulil 2010 võttis nõukogu komisjoni ettepanekute põhjal vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta. Neid kahte dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks ning liikmesriikidel paluti neid oma majandus- ja tööhõivepoliitikas arvesse võtta.

               (3)Nõukogu võttis 8. juulil 2014 vastu soovituse, milles ta käsitles Bulgaaria 2014. aasta riiklikku reformikava ja esitas arvamuse Bulgaaria 2014. aasta ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta.

               (4)28. novembril 2014 võttis komisjon vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi,
                  5
                mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2015) algust. Samal päeval võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande,
                  6
                milles nimetati Bulgaariat liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

               (5)18. detsembril 2014 kiitis Euroopa Ülemkogu heaks prioriteedid investeeringute suurendamise, struktuurireformide kiirendamise ning vastutustundliku ja majanduskasvu soodustava eelarve konsolideerimise tagamiseks.

               (6)26. veebruaril 2015 avaldas komisjon Bulgaaria 2015. aasta riigiaruande
                  7
               . Riigiaruandes hinnati Bulgaaria edusamme 8. juulil 2014 vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel. Riigiaruanne hõlmab ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjaliku analüüsi tulemusi. Komisjon järeldab oma analüüsi põhjal, et Bulgaarias esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Eeskätt finantssektori ebastabiilsus 2014. aastal tekitas muret seoses omamaise kapitaliga pankade pangandustavadega, millel võib olla oluline mõju finantssektorile ja üldisele makromajanduslikule stabiilsusele. Lisaks tekitavad makromajanduslikke riske endiselt negatiivne (kuigi paranev) välispositsioon, ettevõtete liigne finantsvõimendus ja tööturu vähene kohanemine – tegurid, mida tuleks tähelepanelikult jälgida.

               (7)Bulgaaria esitas 30. aprillil 2015 oma 2015. aasta riikliku reformikava ja 2015. aasta lähenemisprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (8)Bulgaaria suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa. 2015. aasta lähenemisprogrammi kohaselt plaanib valitsus hoida valitsemissektori nominaalset eelarvepuudujääki 2015. aastal 2,8 % juures SKPst. Seejärel plaanib valitsus eelarvepuudujääki järk-järgult vähendada ja saavutada 2018. aastal selle tasemeks 1,3 % SKPst. Vastavalt lähenemisprogrammile kavatseb valitsus saavutada keskpika perioodi eelarve-eesmärgi – viia struktuurne eelarvepuudujääk 1 %-ni SKPst – 2018. aastal. Valitsemissektori võla suhe SKPsse programmiperioodi jooksul eeldatavasti suureneb, kasvades 2018. aastal peaaegu 31 %-ni. Eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on usutav. 2016. aastaks kavandatud eelarvepuudujäägi eesmärkide saavutamiseks võetavaid meetmeid ei ole aga piisavalt täpselt kirjeldatud. Komisjoni 2015. aasta kevadprognoosi järgi jääb netokulude kasv 2015. aastal kavandatud piiridesse. Võttes siiski arvesse struktuurse eelarvepositsiooni halvenemist (2014. aastal oli see 1,7 % SKP-st), võidakse 2014.–2015. aasta eesmärgist mõningal määral kõrvale kalduda. 2016. aastal on kõrvalekaldumise oht märkimisväärne, sest netokulude kasv ületab siis eesmärgi 0,9 % võrra SKPst. Seega on mõlemal aastal tarvis rakendada lisameetmeid. Nõukogu on lähenemisprogrammile antud hinnangu põhjal ja komisjoni 2015. aasta kevadprognoosi arvesse võttes seisukohal, et on oht, et Bulgaaria ei täida stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid.

               (9)Maksukuulekus on Bulgaarias endiselt suur probleem. Riik peaks välja töötama kõikehõlmava maksukuulekuse strateegia, mis põhineks põhjalikul riskianalüüsil, võetud meetmete mõju korrapärasel hindamisel ja maksukogumisasutuste tegevuse tihedal kooskõlastamisel.

               (10)Bulgaaria tervishoiusüsteem puutub kokku mitme suure probleemiga: elanikkonna tervishoiunäitajad on kehvad, rahalisi vahendeid eraldatakse vähe ja ressursse ei kasutata tõhusalt. Elanikkonna keskmine eeldatav eluiga jääb märkimisväärselt alla ELi keskmise ja keskmine eeldatav eluiga sünnimomendil on ELi madalaimate hulgas. Tervishoiusüsteemi aluseks on endiselt ülemäära suur haiglate sektor. Ehkki esmatasandi arstiabi ja ambulatoorset ravi on hakatud viimastel aastatel nominaalväärtuses veidi rohkem rahastama, on rahalised vahendid endiselt üsna piiratud. Tervishoiufondil on lepinguline kohustus hüvitada haiglatele ravikulud eelnevalt kindlaks määratud hindadega ja haiglad ei paku seetõttu sageli piisavat arstiabi. 2014. aastal võeti vastu riiklik tervishoiustrateegia, aga sellel puudub selge rakenduskava.

               (11)2014. aasta suvel pangandussektoris avaldunud ebastabiilsus tõi esile institutsioonilised ja järelevalvega seotud puudused. Järelevalveasutuse võimetus tuvastada tõsiseid probleeme riigi suuruselt neljandas pangas (Corporate Commercial Bank (KTB)) viitab puudujääkidele finantssektori järelevalvetavades ja kontsentratsiooniriski kontrollimises. See on vähendanud pangandusjärelevalve usaldusväärsust ning tekitanud kahtlusi ka muude finantssektori osade hea toimimise suhtes. 2014. aasta suve likviidsuskriis paljastas kapitali puudujäägi ja viis KTB-lt tegevusloa äravõtmiseni. Tagatud hoiused suurusjärgus umbes 5 % SKPst maksti välja suure hilinemisega.

               (12)Aktiivset tööturupoliitikat ei ole piisavalt arendatud ei selle hõlmavuse ega suunatuse seisukohast. Ametiasutuste killustatus on suureks probleemiks hüvitiste ja teenuste pakkumisel töötutele ja mitteaktiivsetele inimestele. Tööhõiveametite ja sotsiaalabidirektoraadi tegevust ei kooskõlastata viisil, mis aitaks tõhusalt ja integreeritult abistada kõige ebasoodsamas olukorras olevaid isikuid. Bulgaarias on palju mittetöötavaid ja mitteõppivaid noori, kes ei puutu tööhõivetalitustega mingil viisil kokku ja kelle suhtes ei kohaldata seetõttu tavapäraseid tööturu aktiveerimismeetmeid. Töötus on Bulgaarias enamasti pikaajaline, mis tähendab, et see on oma olemuselt pigem struktuurne kui tsükliline. Ehkki miinimumpalk on Bulgaarias nominaalväärtuses ELi madalaim, on see alates 2011. aastast märgatavalt tõusnud, ja valitsusel on kavas seda eelolevatel aastatel veelgi tõsta. Valitsuse palgapoliitika omal äranägemisel tehtud järsud muudatused võivad aga tööturgu moonutada. Lisaks sellele puuduvad miinimumpalga kehtestamiseks selged juhised, mistõttu süsteem tekitab ebakindlust küsimuses, kas saavutatakse õige tasakaal ühelt poolt tööhõive ja konkurentsivõime toetamise ning teiselt poolt palgatulu kaitsmise vahel. Endiselt valmistavad muret vaesus ja sotsiaalne tõrjutus – Bulgaarias on materiaalse puuduse määr üks kõrgemaid kogu liidus. Eriti vaene ja sotsiaalselt tõrjutud on roma elanikkond. Enamik roma noori ei õpi ega tööta. Eelkoolis või lasteaias käib vähe roma lapsi ja peaaegu veerand 7–15aastastest lastest ei käi koolis.

               (13)Majandusele vajalike oskustega tööjõu pakkumist takistab haridus- ja koolitussüsteemide halb kvaliteet ning nende õppekavade vähene vastavus tööturu nõudmistele. Täiskasvanute elukestvas õppes osalemise määr on üks ELi madalamaid. Pärast pikki aastaid kestnud viivitust ei ole Bulgaaria endiselt reforminud kooliharidusseadust ning haridussüsteemist varase lahkumise vastase strateegia rakendamine on alles algetapis. 2014. aastal muudeti riiklikku kutseharidus ja -koolitusstrateegiat ning võeti vastu uus kõrgharidusstrateegia. Nende strateegiate rakendamine peaks aitama parandada haridussüsteemi, lähendada seda majanduse nõudmistele ning soodustada innovatsiooni ja töökohtade loomist.

               (14)2015. aasta kevadel esitas valitsus pensionisüsteemi reformi käsitleva ettepaneku. Pensionisüsteemi vahendite piisavus ja süsteemi jätkusuutlikkus sõltuvad reformidest, millega suurendatakse stiimuleid töötada kauem ja vähemate katkestustega. 2013. aastal sai 1,2 miljonit pensionäri pensioni, mille suurus jäi allapoole riiklikku vaesuspiiri. Madalate pensionite peamised põhjused on ennetähtaegselt pensionile jäämine ja lühike sissemaksete tegemise periood. Bulgaaria elanikkonna kiire vananemine muudab olukorra tulevikus tõenäoliselt veelgi raskemaks. Riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamiseks peaks Bulgaaria seetõttu veelgi rohkem ohjeldama vananemisega seotud kulutuste kasvu, rakendades muu hulgas tulemuslikke pensionireforme.

               (15)Investorisõbraliku ettevõtluskeskkonna nurgakivideks on sõltumatu, kvaliteetne ja tõhus kohtusüsteem ning mõjusad korruptsioonivastase võitluse mehhanismid. Selle valdkonna peamised probleemid on üldise kooskõlastamise puudulikkus, institutsioonilised puudujäägid ja kehvad näitajad lõpliku süüdimõistmise tagamisel. Need olulised poliitikavaldkonnad kaasatakse koostöö- ja jälgimiskorra raamesse.

               (16)Maksejõuetuse õigusraamistik ei ole Bulgaarias tõhusalt toiminud. See on suurendanud turuosaliste ebakindlust ja vähendanud riigi üldist atraktiivsust investorite silmis. Maksejõuetusmenetlused kestavad kauem kui teistes võrreldavates riikides ja nõuete sissenõudmise määr on madal. Vajadust maksejõuetuse menetlemise tõhusa raamistiku järele tuleks vaadelda ka Bulgaaria finantssektoriväliste äriühingute suure võlakoormuse valguses, rõhutades raamistiku rolli finantsvõimenduse vähendamise hõlbustamisel.

               (17)2014. aastal võeti vastu avaliku halduse reformi ja e-valitsuse juurutamise strateegiad. Nende rakendamine nõuab tugevat poliitilist juhtimist ja kooskõlastamist. Hoolimata varasematest jõupingutustest on avalike teenuste kvaliteet endiselt kehv. E-valitsuse ebapiisav areng piirab edusamme läbipaistvuse suurendamisel ja halduskoormuse vähendamisel. Omaette probleemiks on hankemenetlused, mille rakendamist raskendavad pidevalt muutuv õigusraamistik ja ebapiisav haldussuutlikkus. Hankemenetluse eelkontrolli tehakse sageli ainult formaalselt. Samas tehakse kattuvaid järelkontrolle ja mõnikord jõutakse nende käigus eri järeldusteni. Hankemenetluse läbipaistmatuse üks põhjus on ka suutmatus viia täies ulatuses lõpule e-riigihankeplatvormide installeerimine. Hankemenetluste eeskirjade eiramine on põhjustanud möödunud aastatel märkimisväärseid viivitusi ELi fondidest rahastatavate programmide rakendamisel, need mõjutavad negatiivselt ettevõtluskeskkonda ja pidurdavad vajalike paranduste tegemist taristus. 2014. aasta juulis vastuvõetud mitmeaastane strateegia hankemenetluste süsteemi peamiste puuduste kõrvaldamiseks sisaldab selget ajakava konkreetsete meetmete võtmiseks 2015. ja 2016. aastal. Sellest ajakavast tuleb kinni pidada.

               (18)Komisjon on Euroopa poolaasta raames Bulgaaria majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud tulemused 2015. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka lähenemisprogrammi ja riiklikku reformikava ning eelnevatel aastatel Bulgaariale esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid. Komisjon on hindamisel arvesse võtnud kõnealuste dokumentide asjakohasust Bulgaaria eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga Euroopa Liidu üldise majandusjuhtimise tugevdamise vajadust silmas pidades ka nende vastavust ELi õigusnormidele ja suunistele, lisades ELi tasandi panuse tulevastesse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1–5.

               (19)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu Bulgaaria lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus
                  8
                selle kohta kajastub eelkõige soovituses 1.

               (20)Nõukogu on komisjoni põhjalikust analüüsist ja kõnealusest hindamisest lähtudes riikliku reformikava ja lähenemisprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel antud nõukogu soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1–3 ja 5,

               SOOVITAB Bulgaarial võtta 2015. ja 2016. aastal järgmisi meetmeid:

               1.Hoida 2015. aastal riigi rahanduses ära struktuurse eelarvepositsiooni halvenemine ja saavutada 2016. aastal eelarvepositsiooni kohandamine 0,5 % SKPst. Võtta ulatusliku riskianalüüsi ja varasemate meetmete hindamise põhjal otsustavaid meetmeid maksukogumise parandamiseks ja varimajanduse vähendamiseks. Parandada tervishoiusüsteemi kulutasuvust, vaadates eelkõige läbi tervishoiuteenuste hinnakujunduse ning soodustades ambulatoorset ravi ja esmatasandi arstiabi.

               2.Töötada 2015. aasta detsembriks tihedas koostöös Euroopa asutustega välja kogu pangandussektorit hõlmav sõltumatu varade kvaliteedi hindamise kava ja alt-ülespoole stressitest. Teha pensionifondide ja kindlustussektori portfellide analüüs. Vaadata läbi pangandus- ja muu finantssektori järelevalve tavad ja muuta järelevalve rangemaks, tugevdades pangakriiside lahendamise ja hoiuste tagamise raamistikku. Parandada finantsvahendajate ühingujuhtimise tavasid ning vähendada eelkõige kontsentratsiooniriski ja seotud osapoolte riskipositsioone.

               3.Töötada välja integreeritud strateegia tööturul kõige ebasoodsamas olukorras olevate inimesteni jõudmiseks, keskendudes eelkõige eakamatele töötajatele ning mittetöötavatele ja mitteõppivatele noortele. Võtta sotsiaalpartneritega konsulteerides ja kooskõlas riiklike tavadega kasutusele läbipaistev mehhanism miinimumpalga ja sotsiaalkindlustuse miinimummaksete kehtestamiseks, võttes arvesse nende mõju palgavaesusele, töökohtade loomisele ja konkurentsivõimele.

               4.Reformida kooliharidusseadust ja suurendada ebasoodsas olukorras olevate laste, eriti roma laste osalust haridussüsteemis, parandades juurdepääsu kvaliteetsele alusharidusele.

               5.Investeerimiskliima soodustamiseks ning eelkõige maksejõuetuseelsete mehhanismide ja kohtuvälise restruktureerimise parandamiseks valmistada ette maksejõuetusraamistiku ulatuslik reform, tuginedes rahvusvahelistele kogemustele ja parimatele tavadele.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)
                  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

                     (3)
                  COM(2015) 253.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  COM(2014) 902.

                     (6)
                  COM(2014) 904.

                     (7)
                  SWD(2015) 22.

                     (8)
                  Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 2.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,22.5.2017
            COM(2017) 524 final
            EMPTY
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Slovakkia 2017. aasta riiklikku reformikavaja esitatakse nõukogu arvamus Slovakkia 2017. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Slovakkia 2017. aasta riiklikku reformikava

                  ja esitatakse nõukogu arvamus Slovakkia 2017. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 5 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust
                  2
               ,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone
                  3
               ,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)16. novembril 2016 võttis komisjon vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi,
                  4
                mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2017) algust. Euroopa Ülemkogu kiitis 9.–10. märtsil 2017 heaks iga-aastases majanduskasvu analüüsis esitatud prioriteedid. 16. novembril 2016 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande,
                  5
                milles ei nimetatud Slovakkiat ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal päeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta. Euroopa Ülemkogu kiitis kõnealuse soovituse heaks 9.–10. märtsil 2017 ja nõukogu võttis selle vastu 21. märtsil 2017
                  6
               .

               (2)Kuna Slovakkia rahaühik on euro ning majandus- ja rahaliidu riigid on üksteisega tihedalt seotud, peaks Slovakkia tagama talle esitatud 1. ja 2. soovituses kajastuva euroala soovituse täieliku ja õigeaegse täitmise.

               (3)2017. aasta aruanne Slovakkia kohta
                  7
                avaldati 22. veebruaril 2017. Selles hinnati Slovakkia edusamme nõukogu poolt 12. juulil 2016 vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud soovituste järelmeetmete võtmisel ja strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel.

               (4)26. aprillil 2017 esitas Slovakkia oma 2017. aasta riikliku reformikava ja 2017. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, analüüsiti neid korraga.

               (5)Asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi on võetud arvesse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest 2014.–2020. aastal rahastatavates riiklikes programmides. Nagu on nähtud ette kõnealuseid fonde reguleeriva õigusaktiga,
                  8
                võib komisjon liikmesriigilt nõuda, et see vaataks läbi oma asjaomased Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest rahastatavad programmid ja muudaks neid, kui see on vajalik riigipõhiste soovituste rakendamise toetamiseks. Komisjon on esitanud täiendavad suunised nende normide kohaldamiseks
                  9
               .

               (6)Slovakkia suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa. 2017. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt kavatseb valitsus vähendada nominaalset eelarvepuudujääki 2017. aastal 1,3 %ni SKPst ning aastatel 2019–2020 järk-järgult 0 %ni SKPst. Keskpika perioodi eelarve-eesmärk – struktuurne puudujääk 0,5 % SKPst – saavutatakse eeldatavasti 2018. aastal. Stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse langema 2020. aastaks järk-järgult 46 % tasemele. Nende eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on usutav.

               (7)12. juulil 2016 esitas nõukogu Slovakkiale soovituse saavutada 2017. aastal eelarve kohandamine 0,5 % ulatuses SKPst keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suhtes. Komisjoni 2017. aasta kevadprognoosi kohaselt on 2017. aastal oht sellest nõudest mõnel määral kõrvale kalduda.

               (8)Võttes arvesse Slovakkia eelarveolukorda, eeldatakse, et 2018. aastal liigub Slovakkia veelgi lähemale keskpika perioodi eelarve-eesmärgile, milleks on struktuurne puudujääk 0,5 % SKPst. Stabiilsuse ja kasvu pakti raames kokku lepitud eelarvekohanduste maatriksi kohaselt tähendab selline kohandus, et valitsemissektori esmaste netokulude
                  10
                nominaalne kasvumäär ei tohi ületada 2,9 %. See vastaks struktuursele kohandusele 0,5 % SKPst. Kui poliitikat ei muudeta, on ajavahemikul 2017–2018 oht kalduda sellest nõudest märkimisväärselt kõrvale. Üldiselt on nõukogu seisukohal, et Slovakkia peab olema valmis võtma 2017. aastal nõuete täitmiseks lisameetmeid ning et stabiilsuse ja kasvu pakti nõuete täitmiseks on vaja 2018. aastal veel täiendavaid meetmeid. Määruse (EÜ) nr 1466/97 kohaselt tuleb eelarvekavade ja tulemuste hindamisel arvesse võtta liikmesriigi eelarve tasakaalu tsüklilistes tingimustes. Nagu on märgitud koos käesolevate riigipõhiste soovitustega avaldatud komisjoni teatises, tuleb 2018. aasta eelarvekava hindamisel ja sellele järgneva 2018. aasta eelarvetulemuste hindamisel eesmärgina nõuetekohaselt arvesse võtta sellise eelarvepoliitika seisundi saavutamist, mis aitab kaasa nii majanduse praeguse elavnemise tugevdamisele kui ka Slovakkia riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tagamisele. Sellega seoses kavatseb komisjon kasutada kohaldatavat kaalutlusruumi, pidades silmas Slovakkia tsüklilist olukorda.

               (9)Slovakkia riigi rahandus peab siiski toime tulema pikaajaliste riskidega. Tervishoiukulud ohustavad jätkuvalt riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, kuna tervishoiu kulutasuvuse suurendamine on Slovakkias endiselt probleemne. Haiglaravisüsteemi paremaks muutmiseks ja kulude vähendamiseks on võetud meetmeid, kuid konkreetseid tulemusi ei ole veel saavutatud. 2016. aasta kulude läbivaatamise käigus tehti kindlaks võimalikud kokkuhoiukohad. Tervikliku tervishoidu ja tervishoiukulutusi hõlmava reformi elluviimine on seni siiski veninud – põhjuseks maksete diagnoosipõhistesse rühmadesse jagamise ja käivitatud e-tervishoiusüsteemi aeglane edenemine. Samal ajal on pikas perspektiivis oodata riikliku pensionisüsteemi puudujäägi kahekordistumist ning ka pensioniiga on Slovakkias üks ELi madalamaid. Hiljutised pensionisüsteemi kohandamised on olnud ajutised ja lühiajalised.

               (10)Maksudest kõrvalehoidumine ja maksustamise vältimine on vähenenud ning on tehtud jõupingutusi vabatahtliku maksukuulekuse suurendamiseks. Maksude kogumise parandamine on märkimisväärselt vähendanud varasemat olulist käibemaksu alalaekumist. Käibemaksupettuste piiramisel on samuti olnud positiivne mõju äriühingu tulumaksu laekumisele. Finantsamet on keskendunud käibemaksukuulekuse parandamisele eelkõige auditeerimise kaudu. Samal ajal kaalutakse auditiväliseid tegevusi vabatahtliku maksukuulekuse tugevdamiseks.

               (11)Kuigi tööturul on olukord tänu tõhusale majanduse elavdamisele ja töökohtade loomisele paranenud, on endiselt probleemiks pikaajaline töötus. Pikaajalise töötuse määr on jätkuvalt üks ELi kõrgeimatest. See mõjutab eelkõige marginaliseerunud romasid, madala kvalifikatsiooniga inimesi ja noori. Lisaks püsib piirkondlik ebavõrdsus – töötuse määr Ida-Slovakkias on endiselt kaks korda kõrgem kui Bratislavas. Täiskasvanute elukestvas õppes ja teist võimalust pakkuvas hariduses osalemise määr on madal. Vaatamata meetmetele, millega julgustatakse madalapalgalisi töötajaid tööturul püsima, ja käimasolevale riiklike tööturuteenuste reformile, esineb muu hulgas suure juhtumite arvu tõttu siiski raskusi individuaalsete teenuste pakkumises pikaajalistele töötutele ja haavatavatele rühmadele. Slovakkia püüab pikaajaliste töötute integreerimise tegevuskava (mida suures osas rahastatakse Euroopa Sotsiaalfondist) abil seda olukorda parandada, võttes aluseks tervikliku lähenemisviisi individuaalsetele teenustele. Selleks pakutakse erinõustamist, võetakse kasutusele uus profileerimissüsteem, tehakse koostööd eratööhõivebüroodega ja koostatakse koos tööandjatega piirkondlikel tööturuvajadustel põhinevad sihtotstarbelised koolituskavad. Romad osalevad Slovakkia tööturul endiselt väga vähe ja nende tööhõive määra suurendamine edeneb aeglaselt. Nende vähest osalemist tööturul mõjutab madal haridus- ja oskuste tase ning diskrimineerimine. Sünnitamiseas naiste madal tööhõive määr tuleneb pikast vanemapuhkusest (kuni kolm aastat), mida mehed harva kasutavad, eelkõige alla kolmeaastastele lastele mõeldud lastehoiuasutuste vähesusest ning paindliku tööaja vähesest kasutusest.

               (12)Haridussüsteem ei ole piisavalt kohandatud Slovakkia majanduse kasvava potentsiaaliga. Haridustulemused ja põhioskuste tase valmistavad rahvusvaheliste standarditega võrreldes pettumust ning on ajavahemikus 2012–2015 veelgi halvenenud. Lisaks püsivad suured piirkondlikud erinevused. Kehvade tulemuste põhjuseks on peamiselt õpilaste sotsiaalmajandusliku ja etnilise tausta oluline mõju, võrdsete võimaluste puudumine, juurdepääsu ja kaasatuse probleemid ning ka õpetajaameti suhteline ebapopulaarsus. Kuigi õpetajate palk tõusis 2016. aastal 6 % ja ajavahemikul 2017–2020 on oodata täiendavat palgatõusu, on konkurentsivõimetud palgatingimused ja ebapiisav õpetajate täiendkoolitus muu hulgas põhjusteks, miks see amet ei ole atraktiivne, seda eriti tulevaste noorte õpetajate ning riigi enam arenenud piirkondades elavate inimeste jaoks. Hiljuti vastuvõetud segregatsioonivastased õigusaktid, milles käsitletakse marginaliseerunud roma kogukonda, ootavad veel täielikku rakendamist, et tuua esile positiivseid muutusi ja suurendada romade osalemist kaasavas tavahariduses, sh eelkõige alushariduses ja koolieelses õppes.

               (13)Slovakkia avalik haldussüsteem on praegu ajakohastamisel, kuid korruptsioon on jätkuvalt tõsine probleem. Korruptsiooni taset peetakse kõrgeks ning see on peamine äritegevuse takistaja. Kontrollimehhanismid ja korruptsioonivastaste eeskirjade täitmise tagamine ei toimi ning rikkumisest teatamise ja varifirmadega seotud poliitilised algatused ei pruugi olla probleemi lahendamiseks piisavad. Lisaks sellele jäävad riigihanketavad mitmeski küsimuses selle valdkonna parimatest tavadest tahapoole. Praegu on väljatöötamisel koolitusmeetmed, mis annavad personalile oskused riigihankesüsteemi tõhusamaks haldamiseks. Endiselt on probleemiks huvide konfliktid, kohandatud pakkumistingimused ja madalaima hinna kriteeriumide liigne kasutamine, mis toob kaasa kvaliteedipõhise konkurentsi vähesuse. Puudustest riigihangetes on pidevalt teatatud kui põhjusest, mis mõjutab avaliku sektori vahendite jaotamise tõhusust.

               (14)Sageli muutuv õiguskeskkond muudab õigusaktide täitmise ettevõtete jaoks keeruliseks ja kulukaks ning seadusandlikke, reguleerimis- ja maksejõuetusmenetlusi ei peeta sageli kuigi ettevõttesõbralikuks. Hiljuti moodustati ettevõtlust käsitlev ministeeriumidevaheline töörühm, mida juhib majandusministeeriumi riigisekretär, ning see peaks juuniks 2017 esitama ettepanekud ettevõtluskeskkonna parandamiseks võetavate meetmete kohta. Äriteenuste sektoris valitsevad Slovakkias endiselt suured regulatiivsed piirangud. Komisjon esitas 2017. aasta jaanuaris teenuseturgude takistustega tegelemiseks ettenähtud meetmete paketi
                  11
                osana teatise, mis käsitles soovitusi kutsealateenuste reguleerimise reformimiseks ja konkreetseid suunised kutsealade kaupa selle probleemi lahendamiseks.

               (15)Slovakkia jaoks on endiselt probleemiks kohtusüsteemi tulemuslikkuse ja sõltumatuse suurendamine, kuigi puuduste kõrvaldamiseks on tehtud jõupingutusi. Kohtuasutuste tõhusus ja sõltumatus valmistab siiski jätkuvalt muret. Peale selle on avalikus halduses endiselt koormaks ebatõhusus, vähene suutlikkus ja killustatus. Personalihalduse strateegia vastuvõtmine oktoobris 2015 ja hiljutine avaliku teenistuse seaduse vastuvõtmine on positiivsed sammud edasi. Uus poliitiliselt sõltumatu avaliku teenistuse nõukogu jälgib seaduse ja avalike teenistujate eetikakoodeksi põhimõtete rakendamist. Keerukas ja läbipaistmatu õigusraamistik muudab keeruliseks huvitatud isikute vahelised suhted energiaturul. Hiljutised muutused jaotustasude määramises osutavad jätkuvale poliitilisele ja ärimõjule. Elektrihinda reguleeriva asutuse sõltumatus tõenäoliselt väheneb pärast õigusakti vastuvõtmist, millega antakse valitsusele ainuõigus asutuse juhi nimetamiseks ning majandus- ja keskkonnaministeeriumile õigus hinnakujundusprotsessi sekkuda.

               (16)Komisjon on Euroopa poolaasta raames Slovakkia majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud tulemused 2017. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Slovakkiale esitatud soovituste järelmeetmeid. Arvesse on võetud nende asjakohasust Slovakkia eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast ning vastavust ELi õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda tulevastesse riiklikesse otsustesse ELi tasandi panus ja tugevdada nii ELi üldist majandusjuhtimist.

               (17)Kõnealust hindamist arvesse võttes on nõukogu stabiilsusprogrammiga tutvunud ja tema arvamus
                  12
                kajastub eelkõige soovituses 1,

               SOOVITAB Slovakkial võtta 2017. ja 2018. aastal järgmisi meetmeid.

               1.Edendada eelarvepoliitikat kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti ennetusliku osa nõuetega, mis tähendab olulist eelarvekohandust 2018. aastal. Poliitikameetmete võtmisel tuleks arvestada sellise eelarvepoliitika seisundi saavutamisega, mis aitab kaasa nii majanduse praeguse elavnemise tugevdamisele kui ka Slovakkia riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tagamisele. Parandada tervishoiusüsteemi kulutasuvust, rakendades muu hulgas kulutõhususe projekti.

               2.Parandada ebasoodsas olukorras olevate rühmade aktiveerimismeetmeid, rakendades muu hulgas pikaajaliste töötute tegevuskava ning pakkudes personaalseid teenuseid ja sihipärast koolitust. Soodustada naiste tööhõivet, laiendades eelkõige taskukohase hinnaga ja kvaliteetse lastehoiuteenuse pakkumist. Parandada hariduse kvaliteeti ja suurendada romade osalemist kaasavas tavahariduses.

               3.Suurendada riigihangete konkurentsi ja läbipaistvust ning tugevdada korruptsioonivastast võitlust, tõhustades kehtivate õigusaktide täitmise tagamist. Võtta vastu laiaulatuslik kava ettevõtete haldus- ja õiguslike tõkete vähendamiseks, ja rakendada seda. Parandada kohtusüsteemi tõhusust, vähendades muu hulgas tsiviil- ja kaubandusasjade menetlemise kestust.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)
                  COM(2017) 524 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 ja P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  ELT C 92, 24.3.2017, lk 1.

                     (7)
                  SWD(2017) 90 final/2.

                     (8)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1303/2013 (millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006) artikkel 23 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).

                     (9)

                        COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  Valitsemissektori netokulud saadakse, kui valitsemissektori kogukuludest arvatakse maha intressikulud, liidu programmidele tehtavad kulutused, mis korvatakse täielikult liidu fondide tuludest, ja kaalutlusõigusevälised muudatused töötuskindlustushüvitise kuludes. Valitsemissektori rahastatud kapitali kogumahutused põhivarasse on jaotatud 4 aasta peale. Kaalutlusõigusel põhinevad tulumeetmed või õigusaktide kohane tulude suurendamine arvatakse sisse. Ühekordsed tulu- ja kulumeetmed arvatakse välja.

                     (11)
                  COM(2016) 820 final, COM(2016) 821 final, COM(2016) 822 final, COM(2016) 823 final, COM(2016) 824 final.

                     (12)
                  Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.