title: Nõukogu soovitus, 14. juuli 2015, milles käsitletakse Portugali 2015. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Portugali 2015. aasta stabiilsusprogrammi kohta

text:
               18.8.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 272/94

         NÕUKOGU SOOVITUS,
   14. juuli 2015,
   milles käsitletakse Portugali 2015. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Portugali 2015. aasta stabiilsusprogrammi kohta
   (2015/C 272/25)
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,
   võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,
   võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,
   võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,
   võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,
   võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,
   võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus tööhõive ja majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel. Strateegias keskendutakse esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu potentsiaali ja konkurentsivõime suurendamiseks.

               (2)

               Nõukogu võttis 14. juulil 2015 komisjoni ettepanekute põhjal vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (3). Neid kahte dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks ning liikmesriikidel paluti neid oma majandus- ja tööhõivepoliitikas arvesse võtta.

               (3)

               Nõukogu võttis 8. juulil 2014 vastu soovituse (4) Portugali 2014. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Portugali 2014. aasta ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta. Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 473/2013 (5) esitas komisjon 28. novembril 2014 arvamuse Portugali 2015. aasta eelarvekava kohta.

               (4)

               28. novembril 2014 võttis komisjon vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2015) algust. Samal päeval võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles nimetati Portugali liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

               (5)

               Euroopa Ülemkogu kiitis 18. detsembril 2014 heaks prioriteedid investeeringute suurendamiseks, struktuurireformide intensiivistamiseks ja vastutustundlikuks, majanduskasvu soodustavaks eelarve konsolideerimiseks.

               (6)

               26. veebruaril 2015 avaldas komisjon Portugali 2015. aasta riigiaruande. Riigiaruandes hinnati Portugali edusamme 8. juulil 2014 vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel. Riigiaruanne hõlmab ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjaliku analüüsi tulemusi. Komisjoni analüüsi põhjal võib järeldada, et Portugalis esineb ülemäärane makromajanduslik tasakaalustamatus, mis nõuab otsustavaid poliitikameetmeid ja erijärelevalvet. On tõsi, et kohandamisprogrammiga on saavutatud märkimisväärset edu nii majanduse kohandamise kui ka poliitikavaldkondade seisukohast. Vaatamata kodumajapidamiste ja finantssektoriväliste äriühingute sektoris täheldatud jõupingutustele finantsvõimenduse vähendamiseks, on jäänud eri sektorite sise- ja välisvõla tasemega seoses suured riskid, mis väärivad erilist tähelepanu. Arvestades aeglast majanduskasvu, madalat inflatsiooni ja suurt tööpuudust, esineb ka suur surve vähendada finantsvõimendust.

               (7)

               28. aprillil 2015 esitas Portugal oma 2015. aasta riikliku reformikava ja 2015. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (8)

               Portugali suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti paranduslikku osa. 2015. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt kavatseb valitsus korrigeerida ülemäärase eelarvepuudujäägi 2015. aastaks, mis on kooskõlas nõukogu seatud tähtajaga. Ta on seadnud eesmärgiks vähendada valitsemissektori nominaalset eelarvepuudujääki 2015. aastal 2,7 %ni SKPst ja seejärel 2018. aastaks järk-järgult 0,6 %ni SKPst. Vastavalt stabiilsusprogrammile plaanib valitsus saavutada keskpika perioodi eelarve-eesmärgi (struktuurne eelarvepuudujääk 0,5 % SKPst) 2016. aastal. Valitsemissektori võla suhe SKPsse väheneb prognoositavalt 2015. aastal 124,2 %ni ja seejärel 2018. aastal veel ligikaudu 112,1 %ni. Kõnealuste eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on usutav 2015. ja 2016. aasta puhul, kuid üsnagi optimistlik 2017. ja 2018. aasta puhul; viimati nimetatud aastatega seoses on teatavaid riske tuvastanud ka Portugali avaliku sektori rahanduse nõukogu. Komisjoni 2015. aasta kevadprognoosi põhjal ei ole ülemäärase eelarvepuudujäägi õigeaegne ja kestev korrigeerimine 2015. aastaks veel tagatud, kuid on käeulatuses. Samal ajal on eelarve konsolideerimine nõukogu soovitatust väiksem. Eeldusel, et ülemäärane eelarvepuudujääk korrigeeritakse, hakatakse Portugali suhtes alates 2016. aastast kohaldama pakti ennetuslikku osa. Eelarvetasakaalu parandavaid meetmeid, mis toetaksid 2016. aastaks ja sellele järgnevateks aastateks kavandatud eelarvepuudujäägi eesmärkide saavutamist, ei ole piisavalt täpselt kirjeldatud ja need tunduvad olevat oma mahult ebapiisavad. Seetõttu näib olevat oht, et 2016. aastal kaldutakse keskpika perioodi eesmärgi poole liikumiseks nõutavast kohandusest oluliselt kõrvale ning et on vaja täiendavaid struktuurimeetmeid. Nõukogu on stabiilsusprogrammile antud hinnangu põhjal ja komisjoni 2015. aasta kevadprognoosi arvesse võttes seisukohal, et on oht, et Portugal ei täida stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid.

               (9)

               Eelarve konsolideerimist peavad toetama avaliku sektori kulutuste tõhususe ja kvaliteedi tõstmine kõigil avaliku halduse tasanditel ning riigi rahanduse juhtimise süsteemide täiendavad reformid. Eelkõige on vaja täiendavalt pingutada selleks, et tagada kulutuste üle range kontroll, tagades kohustuste kontrollimise seaduse täitmise ja tugevdades vastutust. 2014. aasta septembris avaldati ühtse palgaskaala seadus, mida hakati kohaldama alates 2015. aasta jaanuarist; ühtsete lisatasude skaala dekreetseaduse rakendamine on ettevalmistamisel. Riigi omanduses olevate äriühingute restruktureerimine ei ole lõpule viidud. Vähe on tehtud edusamme uute laiaulatuslike meetmete väljatöötamisel osana käimasolevast pensionireformist pärast konstitutsioonikohtu 2014. aasta augusti otsuseid. Portugalis on viimase kahe aasta jooksul toimunud põhjalik maksureform, mille käigus on reformitud äriühingu ja üksikisiku tulumaksu ning keskkonnamaksusid. Hinnata tuleks selle reformi kogumõju. Palju on ruumi täiendavateks reformideks, millega moderniseerida tulude haldamist ja parandada veelgi maksukuulekust.

               (10)

               Kollektiivlepingute sõlmimise süsteemi on hiljuti mitmes aspektis reformitud, kuigi mitte kõik tehtud reformid ei toeta majandusharu ja ettevõtte tasandil palkade tootlikkusega vastavusse viimist. Süsteemi kitsaskohaks on võimaldada ettevõtetel kohanduda konkreetsete asjaoludega. See hõlmab kehtivate sätete tõhusat kasutamist, mis võimaldavad neil konkreetsete asjaolude korral valdkondlikest kollektiivlepingutest kõrvale kalduda. Hoolimata külmutamisest viimastel aastatel, on miinimumpalk tõusnud alates 2008. aastast nominaalväärtuses märksa kiiremini kui keskmine palk ning miinimumpalka saavate töötajate osakaal on suurenenud 5 %-lt 2005. aastal 12,9 %ni 2014. aastal.

               (11)

               Märkimisväärset edu on saavutatud aktiivse tööturupoliitika meetmete rakendamisel ja riiklike tööturuasutuste reformi elluviimisel. Siiski on jäänud probleeme mittetöötavate ja mitteõppivate noorteni jõudmisega. Vaja on suurendada oskuste tööturu vajadustega vastavusse viimise eest vastutavate talituste digitaliseeritust. Oluliseks probleemiks on jäänud sotsiaalabi, eelkõige miinimumsissetuleku kava piisava katvuse kindlustamine. Mõningast edu on saavutatud haridussüsteemi kvaliteedi parandamisel ja selle tööturu vajadustega paremasse vastavusse viimisel. Portugal on reforminud õppekavasid ja õpetajate töölepingu tingimusi reguleerivaid akte, et parandada hariduse kvaliteeti. Seirevahendi kasutamine ja haridustee valikute mitmekesistamine uute kutseharidus- ja koolitusprogrammidega peaks aitama vähendada koolist väljalangevust ja parandama haridustulemusi. Hiljutised reformid on kavandatud kutseharidus- ja koolitussüsteemi edendamiseks, kuid probleemiks on jäänud selle õpilastele atraktiivsemaks tegemine. Samuti on probleemiks kõrgharidus- ja teadusasutuste ning erasektori ettevõtete vahelise teadmussiirde edendamine.

               (12)

               Portugali ettevõtete suur võlakoormus pärsib endiselt nende tulemusi ja takistab uute investeeringute tegemist; samal ajal on kodumajapidamiste võlakoormus märgatavalt kahanenud. Põhjaliku hindamise järelmeetmena asus keskpank tähelepanelikumalt jälgima pankade likviidsus- ja kapitalipositsiooni ning hindas ka pankade finantsseisundi taastamise kavasid. Äriühingutele antud viivislaenude osakaal on endiselt suur (üle 18 %) ja avaldab survet pankade bilanssidele. 2014. aastal alustatud äriühingu tulumaksu reform seab netofinantskulude maksustatavast tulust mahaarvamise võimalustele rangemad piirid, kuid äriühingute maksustamisel saaks veelgi vähendada võlguoleku soodustamist. Äriühingute restruktureerimise platvormid/protsessid PER ja SIREVE on ümberkujundamisel, kus suuremat rõhku pannakse sellele, et aidata elujõulistel äriühingutel pigem ellu jääda kui likvideerimisele minna. 2014. aasta andmed finantsvõimenduse vähendamise kohta näitavad, et äriühingute ülemäärase võlakoormuse vähendamise meetmete rakendamisel on saavutatud märkimisväärset edu. 2014. aasta mais avaldatud äriühingute võla restruktureerimise strateegiline kava on erinevate meetmete kaudu tasapisi võtmas kuju seadusandluses. Samuti on tehtud edusamme mittefinantsettevõtete jaoks kättesaadavate rahastamisalternatiivide laiendamisel, ergutades omakapitaliinvesteeringuid. Arenguabi finantseerimise asutus, mis asutati ametlikult 2014. aasta septembris, püüab kõrvaldada turutõrkeid, mis takistavad rahastamise kättesaadavust VKEde jaoks.

               (13)

               Kohtusüsteemi kvaliteeti ja tõhusust suurendavaid meetmeid saaks tugevdada, eriti seoses kohtute tegevuse hindamisega ja veebipõhiste vahendite kasutamisega; samuti saaks läbi viia uuringuid kohtusüsteemi kasutajate ja õigusteenuste osutajate seas. 2015. aasta ELi õigusemõistmise tulemustabeli kohaselt on tsiviil- ja kaubandusasjade menetlemine kohtutes endiselt aeganõudev (386 päeva). Täitemenetluse juhtumite arv on jäänud kergesse langustrendi, samal ajal kui pooleliolevates kohtuasjades otsusele jõudmiseks kuluv aeg on endiselt pikk (2014. aastal 1 045 päeva). Maksu- ja halduskohtutega seotud reformid kulgevad muu kohtusüsteemi omadest aeglasemalt. Maksejõuetusjuhtumite arvu suurenemine on toonud esile vajaduse suurendada esimese astme kohtute vahendeid ja koolitust selles valdkonnas. Ettevõtete likviidsust on jäänud survestama pikad viivitused maksmisel, eriti avaliku sektori poolsete maksete puhul. Selliste makseviivituste lühendamiseks ei ole võetud mingeid uusi meetmeid ega kohustusi. Avaliku ja erasektori partnerluste läbipaistvus kohalikul ja piirkondlikul valitsustasandil ning kontsessioonide läbipaistvus kõigil valitsustasanditel on ebapiisav. Korruptsiooni ennetust takistab kehtiva õigusraamistiku ebatõhus kohaldamine, mille puhul sanktsioonide seiret, rakendamist ja täitmise tagamist on vaja parandada.

               (14)

               Uus transpordisektori reguleeriv asutus ei ole veel tegevust alustanud. Liberaliseerimismeetmed sadamate käitamise kontsessioonide, raudteede ja suurlinnapiirkondade ühistranspordi valdkonnas on aeglased ega stimuleeri seetõttu investeeringuid. Pikaajalise transpordikava rakendamisel ja sadamasektori reformi ajakavast kinnipidamisel on saavutatud vaid vähest edu. Lissaboni ja Porto suurlinnapiirkondade transpordi kontsessioonide puhul on esinenud viivitusi. Samuti on saavutatud vaid vähest edu sadamate käitamise kontsessioonide üle uuesti peetavatel läbirääkimistel ja raudteesektoris. Raudtee (REFER) ja maanteede (EP) infrastruktuuri haldajate ühinemine, mille eesmärk on parandada uue maantee- ja raudteeinfrastruktuuri asutuse rahalist jätkusuutlikkust, on veel pooleli. Riigi omanduses olevate transpordisektori äriühingute personali on vähendatud.

               (15)

               Komisjon on Euroopa poolaasta raames Portugali majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud tulemused 2015. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Portugalile esitatud soovituste järelmeetmeid. Komisjon on hindamisel arvesse võtnud kõnealuste dokumentide asjakohasust Portugali eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga liidu üldise majandusjuhtimise tugevdamise vajadust silmas pidades ka nende vastavust ELi õigusnormidele ja suunistele, lisades tulevastesse riigi tasandi otsustesse ELi tasandi panuse. Euroopa poolaasta raames koostatud soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1–5.

               (16)

               Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (6) selle kohta kajastub eelkõige soovituses 1.

               (17)

               Komisjoni põhjalikust analüüsist ja kõnealusest hindamisest lähtudes on nõukogu riikliku reformikava ja stabiilsusprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel antud nõukogu soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1–4.

               (18)

               Komisjon on Euroopa poolaasta raames analüüsinud ka euroala kui terviku majanduspoliitikat. Sellele analüüsile tuginedes on nõukogu esitanud konkreetsed soovitused liikmesriikidele, mille rahaühik on euro (7). Riigina, mille rahaühik on euro, peaks ka Portugal tagama nende soovituste täieliku ja õigeaegse rakendamise,

         SOOVITAB Portugalil võtta 2015. ja 2016. aastal järgmisi meetmeid.

               1.

               Tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi püsiv kõrvaldamine 2015. aastal, võttes selleks vajalikke meetmeid. Kohandada eelarvet 2016. aastal 0,6 % SKPst keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas. Kasutada ära soodsat olukorda, et kiirendada eelarvepuudujäägi ja võla vähendamist. Tagada kulutuste üle parema kontrolli saavutamiseks kohustuste kontrollimise seaduse täitmine. Parandada pensionisüsteemi jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Kaitsta riigi omanduses olevate äriühingute rahalist jätkusuutlikkust. Parandada veelgi maksukuulekust ja maksuhalduse tõhusust.

               2.

               Soodustada sotsiaalpartneritega konsulteerides ja kooskõlas siseriiklike tavadega palkade ja tootlikkuse vastavusse viimist, võttes arvesse erinevusi oskustes ja kohalikke tööturu tingimusi ning majandustulemuste erinevusi piirkondade, sektorite ja äriühingute lõikes. Tagada miinimumpalkade arengu kooskõla tööhõive ja konkurentsivõime edendamise eesmärkidega.

               3.

               Parandada avaliku sektori tööturuasutuste tõhusust, eelkõige suurendades nende noorte kaasamist, kes ei ole end töötuna arvele võtnud. Tagada hüvitise saajate tõhus aktiveerimine ja sotsiaalabi, eelkõige miinimumsissetuleku kava piisav katvus.

               4.

               Võtta täiendavaid meetmeid, millega vähendada äriühingute ülemäärast võlakoormust, neile antud viivislaenude osakaalu pankades ning äriühingute jaoks võlguoleku soodustamist maksuõigusnormides. Tõhustada elujõuliste ettevõtete jaoks mõeldud võla restruktureerimise vahendeid, luues pankade ja võlgnike jaoks stiimulid olla varakult restruktureerimisprotsessi kaasatud.

               5.

               Kiirendada meetmete võtmist ja suurendada läbipaistvust seoses kontsessioonidega, sealhulgas transpordisektoris, ning avaliku ja erasektori partnerlustega kohalikul ja piirkondlikul tasandil.

      Brüssel, 14. juuli 2015

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         P. GRAMEGNA

      (1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

      (2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

      (3)  Kehtivad vastavalt nõukogu 6. mai 2014. aasta otsusele 2014/322/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta 2014. aastaks (ELT L 165, 4.6.2014, lk 49).

      (4)  Nõukogu 8. juuli 2014. aasta soovitus, milles käsitletakse Portugali 2014. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Portugali 2014. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 247, 29.7.2014, lk 102).

      (5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrus (EL) nr 473/2013 euroala liikmesriikide eelarvekavade seire ja hindamise ning nende ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tagamise ühiste eeskirjade kohta (ELT L 140, 27.5.2013, lk 11).

      (6)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.

      (7)  ELT C 272, 18.8.2015, lk 98.


title: Nõukogu soovitus, 14. juuli 2015, milles käsitletakse Leedu 2015. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Leedu 2015. aasta stabiilsusprogrammi kohta

text:
               18.8.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 272/70

         NÕUKOGU SOOVITUS,
   14. juuli 2015,
   milles käsitletakse Leedu 2015. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Leedu 2015. aasta stabiilsusprogrammi kohta
   (2015/C 272/18)
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,
   võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,
   võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,
   võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,
   võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,
   võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,
   võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus tööhõive ja majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel. Strateegia keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu potentsiaali ja konkurentsivõime suurendamiseks.

               (2)

               Nõukogu võttis 14. juulil 2015 komisjoni ettepanekute põhjal vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (2). Neid kahte dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks ning liikmesriikidel paluti neid oma majandus- ja tööhõivepoliitikas arvesse võtta.

               (3)

               Nõukogu võttis 8. juulil 2014 vastu soovituse (3) Leedu 2014. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Leedu 2014. aasta ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta.

               (4)

               Komisjon võttis 28. novembril 2014 vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2015) algust. Samal päeval võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (4) alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Leedut liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

               (5)

               Euroopa Ülemkogu kiitis 18. detsembril 2014 heaks prioriteedid investeeringute suurendamiseks, struktuurireformide intensiivistamiseks ja vastutustundlikuks, majanduskasvu soodustavaks eelarve konsolideerimiseks.

               (6)

               Komisjon avaldas 26. veebruaril 2015 Leedu 2015. aasta riigiaruande. Selles hinnati Leedu edusamme 8. juulil 2014 vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel.

               (7)

               Leedu esitas 13. aprillil 2015 oma 2015. aasta riikliku reformikava ja 30. aprillil 2015 oma 2015. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (8)

               Leedu suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa. Leedu taotles oma 2015. aasta stabiilsusprogrammis pensionireformi klausli kohaldamist. Leedu hinnangul on pensionireformiga seotud eelarvekulud 2016. aastal 0,1 % SKPst. Sõltuvalt Eurostati kinnitusest selle kohta, et pensionireform vastab nõutud tingimustele, ja võttes arvesse, et säilitatud on asjakohane kindlusvaru eelarvepuudujäägi kontrollväärtuse suhtes, on nõukogu arvamusel, et Leedu võib 2016. aastal vastavalt taotlusele ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks ette nähtud kohandamiskavast. Valitsus kavandab oma stabiilsusprogrammis 2015. aasta valitsemissektori nominaalseks eelarvepuudujäägiks 1,2 % SKPst, mis peaks 2018. aastaks muutuma ülejäägiks 0,7 % SKPst. Valitsus kavatseb järgida kogu programmiperioodi jooksul keskpika perioodi eelarve-eesmärki, milleks on struktuurne eelarvepuudujääk 1 % SKPst. Stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse jõudma haripunkti 2015. aastal, mil see on 42,2 %, ja vähenema 2018. aastaks 32,9 %ni. Kõnealuste eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on usutav. Siiski ei ole meetmed kavandatud eelarve-eesmärkide saavutamiseks alates 2016. aastast piisavalt täpselt kindaks määratud. Komisjoni 2015. aasta kevadprognoosi kohaselt on oht, et 2015. aastal kaldutakse teataval määral kõrvale keskpika perioodi eesmärgist, kuna netokulude kasv on 0,3 % SKPst võrdlusalusest suurem. Nii struktuurne eelarvepositsioon kui ka kulude kasv kalduvad aastatel 2015–2016 kõrvale nõutud kohandamiskavast, mistõttu on 2016. aastal märkimisväärse kõrvalekalde oht. Seepärast tuleb mõlemal aastal võtta täiendavaid meetmeid. Nõukogu on stabiilsusprogrammile antud hinnangu põhjal ja komisjoni 2015. aasta kevadprognoosi arvesse võttes seisukohal, et on oht, et Leedu ei täida stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid. Hoolimata hiljutistest edusammudest tuleks olemasolevat eelarveraamistikku veelgi parandada, tugevdades selle siduvat olemust ja tagades täieliku kooskõla ELi eelarvenõuetega. Leedu maksutulu sõltub peamiselt kaudsetest ja tööjõumaksudest, samas kui keskkonnamaksudest ja vara maksustamisest saadav tulu on väga väike. Leedus on endiselt probleeme maksukuulekusega, eelkõige seoses käibemaksuga.

               (9)

               Leedu seisab silmitsi tööealise elanikkonna märkimisväärse vähenemisega, mis on tingitud demograafilistest suundumustest, väljarändest ja tervishoiusüsteemi ebarahuldavast toimimisest. Püsivalt vähene osalemine elukestvas õppes ei aita tugevdada inimkapitali, parandada tööalast konkurentsivõimet ega suurendada tootlikkust. Põhioskuste omandamisel on madala õpiedukusega õpilaste osakaal koolides üle ELi keskmise, mis osutab vajadusele ajakohastada õpetajate koolitust ja edendada kestvat kutsealast arengut. Pakutav haridus ja koolitus ei vasta alati tööturu vajadustele. Põhihariduse ülemise astme ja keskhariduse kutsehariduse ja -koolituse programmides osalevate õpilaste osakaal on väike. Leedu võtab meetmeid praktika ja töökohal toimuva õppe parandamiseks ja laiendamiseks, kuid selliste programmide arv ja kvaliteet ei ole ikka veel piisav. Haiglakohtade arv elaniku kohta on võrreldes teiste ELi liikmesriikidega endiselt suur, mis osutab sellele, et tervishoiuteenuste pakkumisel võib esineda tasakaalustamatust. Samal ajal on avaliku sektori koguinvesteeringud tervishoidu endiselt väiksed. Tervishoiuteenuste puhul täheldatud mitteametlike maksete suur sagedus ja probleemid seoses korruptsiooniga meditsiinitarvete riigihangetel osutavad vajadusele parandada tervishoiusüsteemi juhtimist.

               (10)

               Vastu võetud pensionireformimeetmed ei ole piisavad, et lahendada pensionisüsteemi keskpika perioodi jätkusuutlikkusega seotud probleeme. Seadusjärgset pensioniga tõstetakse järk-järgult aastani 2026, kuid pensionisüsteemis ei võeta arvesse oodatava eluea näitajaid. Lisaks on ebaselged pensionide indekseerimise eeskirjad. Vähene osalemine vabatahtlikes pensioniskeemides ja tööandjapensioni skeemide puudumine seavad ohtu pensionide piisavuse tulevikus. Valitsus kavatseb rakendada pensionisüsteemi laiaulatuslikud reformid laiema, uue sotsiaalse mudeli osana. Kõnealune strateegia ei ole siiski veel lõplikult välja töötatud ega vastu võetud ning kõigepealt tuleb lõpule viia konsultatsioonid sotsiaalpartneritega. Leedu kehtestas rahalised toetusmeetmed eakate jaoks ja rahalised stiimulid eakamate töötajate tööhõive suurendamiseks. Terviklik aktiivse vananemise strateegia siiski veel puudub.

               (11)

               Üle 30 % Leedu elanikkonnast seisab silmitsi vaesusriskiga või sotsiaalse tõrjutusega. Rahalise sotsiaalabi reform koos majandusolukorra paranemisega on aidanud märkimisväärselt vähendada kulusid ja sotsiaalabi saajate arvu. Aktiivsed tööturumeetmed ja muud abisaajate toetamise teenused on siiski endiselt piiratud.

               (12)

               Leedu on teinud märkimisväärseid edusamme riigiettevõtete reformimisel ja võtnud vastu õigusaktid, et tagada reformide püsiv mõju. Valitsus on lõplikult eraldanud äritegevuse ja mitteärilise tegevuse, mis nüüdsest avalikustatakse aastaaruannetes. Allesjäänud riigiettevõtted peavad 2015. aasta septembri lõpuks määrama ametisse sõltumatud juhatuse liikmed.

               (13)

               Komisjon on Euroopa poolaasta raames Leedu majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud tulemused 2015. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Leedule esitatud soovituste järelmeetmeid. Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste dokumentide asjakohasust Leedu eelarve- ja sotsiaal-majanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust tugevdada Euroopa Liidu üldist majandusjuhtimist, andes tulevastesse riiklikesse otsustesse ELi tasandi panuse. Euroopa poolaasta raames koostatud soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1–3.

               (14)

               Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (5) selle kohta kajastub eelkõige soovituses 1.

               (15)

               Komisjon on Euroopa poolaasta raames analüüsinud ka euroala kui terviku majanduspoliitikat. Sellele analüüsile tuginedes on nõukogu esitanud konkreetsed soovitused liikmesriikidele, mille vääring on euro (6). Riigina, mille rahaühik on euro, peaks Leedu tagama ka nende soovituste täieliku ja õigeaegse rakendamise,

         SOOVITAB Leedul võtta aastatel 2015–2016 järgmisi meetmeid.

               1.

               Mitte kalduda 2015. aastal kõrvale keskpika perioodi eelarve-eesmärgist ja tagada, et kõrvalekalle 2016. aastal ei ületa määra, mis on lubatud seoses süsteemse pensionireformiga. Laiendada maksubaasi ja parandada maksukuulekust.

               2.

               Lahendada tööealise elanikkonna vähenemisega seotud probleeme, parandades haridussüsteemi vastavust tööturu vajadustele, suurendades põhioskuste omandamist ja parandades tervishoiusüsteemi toimimist; vähendada madalapalgaliste töötajate maksukiilu, nihutades maksukoormust muudele allikatele, mis pärsivad majanduskasvu vähem.

               3.

               Võtta vastu laiaulatuslik pensionisüsteemi reform, mis käsitleb ka pensionide piisavuse saavutamisega seotud probleeme. Parandada töötushüvitiste ja rahalise sotsiaalabi katvust ja piisavust ning parandada tööotsijate tööalast konkurentsivõimet.

      Brüssel, 14. juuli 2015

            Nõukogu nimel

            president

         P. GRAMEGNA

      (1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

      (2)  Kehtivad vastavalt nõukogu 6. mai 2014. aasta otsusele 2014/322/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta 2014. aastaks (ELT L 165, 4.6.2014, lk 49).

      (3)  Nõukogu 8. juuli 2014. aasta soovitus, milles käsitletakse Leedu 2014. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Leedu 2014. aasta lähenemisprogrammi kohta (ELT C 247, 29.7.2014, lk 67).

      (4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 25).

      (5)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.

      (6)  ELT C 272, 18.8.2015, lk 98.


title: Komisjoni soovitus, 11. oktoober 2007 , Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2004/109/EÜ osutatud korraldatud teabe tsentraliseeritud salvestamiseks ettenähtud ametlikult kindlaksmääratud süsteemide elektroonilise võrgu kohta (teatavaks tehtud numbri K(2007) 4607 all) (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               12.10.2007

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 267/16

      KOMISJONI SOOVITUS,
   11. oktoober 2007,
   Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2004/109/EÜ osutatud korraldatud teabe tsentraliseeritud salvestamiseks ettenähtud ametlikult kindlaksmääratud süsteemide elektroonilise võrgu kohta
   (teatavaks tehtud numbri K(2007) 4607 all)
   (EMPs kohaldatav tekst)
   (2007/657/EÜ)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 211 teist taanet,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2004. aasta direktiiviga 2004/109/EÜ (läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele, ning millega muudetakse direktiivi 2001/34/EÜ) (1) nõutakse, et Euroopa kapitaliturgude integratsiooni aktiivseks edendamiseks tuleb ühenduse tasandil paremini korraldada investorite juurdepääsu emitentide kohta käivale teabele.

               (2)

               Direktiivi 2004/109/EÜ kohaselt peavad liikmesriikide pädevad asutused koostama suunised, et lihtsustada veelgi avalikkuse juurdepääsu teabele, mis tuleb avalikustada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiivile 2003/6/EÜ siseringitehingute ja turgude manipuleerimise (turu kuritarvitamise) kohta, (2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta direktiivile 2003/71/EÜ väärtpaberite üldsusele pakkumisel või kauplemisele lubamisel avaldatava prospekti ja direktiivi 2001/34/EÜ muutmise kohta (3) ja direktiivile 2004/109/EÜ, ning looma liikmesriike hõlmava ühtse elektroonilise võrgu (edaspidi „elektrooniline võrk”) või elektrooniliste võrkude platvormi, mis seoks liikmeriikide tasandil sellise teabe salvestamiseks määratud eri süsteemid (edaspidi „salvestussüsteemid”).

               (3)

               Liikmesriikide pädevad asutused võtsid komisjoni otsusega 2001/527/EÜ (4) loodud Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komitee (edaspidi „CESR”) raames 30. juunil 2006 vastu komisjonile esitatava arvamuse, milles nad kinnitasid salvestussüsteeme siduva lihtsa elektroonilise võrgu eelistamist. Sellisele võrgule võiks juurde pääseda ühtse liidese kaudu, mis sisaldaks kõigi ühenduses noteeritud äriühingute loetelu ja suunaks kasutaja edasi vastava salvestussüsteemi lehele. Asjakohaseid andmeid säilitatakse seega edaspidigi riigi tasandil ja puudub vajadus luua ühtset infrastruktuuri, mis dubleeriks kõiki riigi tasandil säilitatavaid asjakohaseid andmeid ja tekitaks liigseid lisakulusid.

               (4)

               Käesolevas etapis on asjakohane ette näha vabatahtlikud nõuded, mis tagavad salvestussüsteemide vajaliku paindlikkuse, et kohandada need elektroonilise võrgu toimimisega.

               (5)

               On soovitav, et salvestussüsteemid oleksid vastastikku elektrooniliselt ühendatavad, nii et investoritel ja huvitatud isikutel oleks lihtne juurdepääs ühenduses noteeritud äriühingute finantsteabele. Et tagada sellise elektroonilise võrgu kiire loomine, peaks see põhinema lihtsatel tingimustel, mida soovitavad näiteks liikmesriikide pädevad asutused. Lihtne võrk peaks võimaldama ka lisandväärtusteenuste osutamist investoritele.

               (6)

               Selleks et lihtsustada investorite juurdepääsu noteeritud äriühingute finantsteabele, tuleks kutsuda üles kajastama salvestussüsteemides võimaluse korral seotud finantsteavet, mida emitendid avaldavad vastavalt teistele ühenduse või liikmesriikide õigusaktidele.

               (7)

               Liikmesriikide pädevaid asutusi tuleks elektroonilise võrgu tõhusa käivitamise võimaldamise eesmärgil kutsuda CESRi raames ja tihedas koostöös salvestussüsteemidega üles koostama võrgu haldamise lepingu, mis sisaldaks elektroonilise võrgu loomise, toimimise ja rahastamise ning eriti võrgu igapäevase juhtimise eest vastutava asutuse määramise põhitingimusi.

               (8)

               On oluline, et salvestussüsteemid saaksid vabalt kindlaks määrata hinnakujunduspoliitika, et tagada oma majanduslik elujõulisus. Samal ajal ei tohiks need oma hinnakujunduspoliitika kaudu teha vahet elektroonilise võrgu kasutajatel ja neil kasutajatel, kellel on juurdepääs salvestussüsteemile riigi tasandil.

               (9)

               Elektroonilise võrgu nõuetekohaseks toimimiseks ja selleks, et tagada samaväärsete teenuste pakkumine kõnealuse võrgu kasutajatele ühenduses, tuleb korraldatud teabe salvestamiseks kehtestada minimaalsed kvaliteedinõuded. On oluline, et salvestussüsteemid tagaksid piisava turvalisuse seoses andmete edastamise, salvestamise ja andmetele juurdepääsuga. Sama tähtis on luua sellised süsteemid, mis tagavad kindluse salvestussüsteemidele esitatud teabe päritolu ja sisu suhtes. Esitatud teabe automaatse elektroonilise märgistamise, kuupäeva ja kellaaja fikseerimise ning edasise töötlemise hõlbustamiseks peaks salvestussüsteemide puhul kaaluma asjakohaste vormingute ja mallide kasutamise kehtestamist. Lisaks tuleks tagada asjakohased päringumehhanismid ja teenuse tugi, et hõlbustada lõppkasutajate juurdepääsu salvestatud teabele. Süsteemi sidususe tagamiseks peaksid võrgus osalevate salvestussüsteemide ja võrgu platvormi igapäevaselt juhtiva asutuse nõuded olema võimalikult sarnased.

               (10)

               Näib olevat vajalik kasutada järkjärgulist lähenemisviisi, et tagada salvestussüsteemide elektroonilise võrgu suutlikkus vastata emitentide ja investorite ootustele pikaajalises perspektiivis, ja eelkõige virtuaalse ühtse kontrollpunkti kasutamise võimalus, et pääseda juurde noteeritud äriühingute avaldatud finantsteabele. Seetõttu on asjakohane ette näha võimalike lahenduste uurimine kõnealuse võrgu laiendamiseks tulevikus. Esialgse võrgu järjepidevuse tagamiseks peaksid uurimist korraldama liikmesriikide pädevad asutused CESRi raames. Selle töö käigus tuleks vähemalt uurida võimalust siduda kõnealune elektrooniline võrk selle elektroonilise võrguga, mida arendavad liikmesriikide äriregistrid ja mida reguleeritakse nõukogu esimese 9. märtsi 1968. aasta direktiiviga 68/151/EMÜ tagatiste kooskõlastamise kohta, mida liikmesriigid nõuavad osanike või aktsionäride ja kolmandate isikute huvide kaitseks äriühingutelt EMÜ asutamislepingu artikli 58 teises lõigu tähenduses, et muuta sellised tagatised ühenduse kõigis osades võrdväärseks. (5)

               (11)

               Selleks et võimaldada komisjonil hoolikalt jälgida olukorda ja hinnata edasiste meetmete vajadust, sealhulgas võimalust võtta vastu rakendusmeetmed vastavalt direktiivi 2004/109/EÜ artikli 22 lõikele 2, tuleks paluda liikmesriike esitada komisjonile asjakohane teave,

         SOOVITAB JÄRGMIST:
   I   PEATÜKK
   SISU

               1.

               Käesoleva soovituse eesmärk on julgustada liikmesriike tagama vajalike meetmete võtmist direktiivi 2004/109/EÜ artikli 21 lõikes 2 osutatud korraldatud teabe tsentraliseeritud salvestamiseks ettenähtud ametlikult kindlaksmääratud süsteemide (edaspidi „salvestussüsteemid”) tõhusaks ühendamiseks ühendust hõlmava ühtse elektroonilise võrguga, millele on osutatud kõnealuse direktiivi artikli 22 lõike 1 teise lõigu punktis b (edaspidi „elektrooniline võrk”).

         II   PEATÜKK
   ELEKTROONILINE VÕRK
   2.   Elektroonilise võrgu haldamise leping

               2.1.

               Liikmesriigid peaksid hõlbustama elektroonilise võrgu loomist ja arendamist selle algetapis, volitades direktiivi 2004/109/EÜ artiklis 24 osutatud pädevaid asutusi koostama otsusega 2001/527/EÜ loodud Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komitee (edaspidi „CESR”) raames lepingu elektroonilise võrgu haldamise kohta (edaspidi „haldusleping”). Salvestussüsteemid peaksid olema kõnealuse lepingu koostamisega tihedalt seotud.
               Liikmesriigid peaksid nimetama üksuse, kellel on õigus kõnealust lepingut sõlmida. Seda tehes peaksid nad arvestama salvestussüsteemide, pädevate asutuste või teiste asjakohaste üksuste vastavaid volitusi.

               2.2.

               Halduslepingus tuleks käsitleda vähemalt järgmisi teemasid:

                           a)

                           võrgu platvormi loomine;

                           b)

                           elektroonilise võrguga ühinemise tingimused;

                           c)

                           osalemistingimuste täitmata jätmise tagajärjed ja nende tingimuste jõustamise meetodid;

                           d)

                           võrgu platvormi igapäevaselt juhtiva asutuse määramine ja juhtimise suhtes kohaldatavad põhitingimused;

                           e)

                           elektroonilise võrgu täiustamise otsustusmehhanism, mis peaks vajaduse korral võtma arvesse kõigi sidusrühmade, sealhulgas lõppkasutajate seisukohti;

                           f)

                           rahastamistingimused;

                           g)

                           vaidluste lahendamise süsteem;

                           h)

                           lepingu enda muutmise mehhanism.

               2.3.

               Liikmesriigid peaksid võtma asjakohaseid meetmeid, et tagada salvestussüsteemide vastavus halduslepingule.

         3.   Elektroonilise võrgu tehnilise koostalitusvõime tingimused
   Halduslepingu alusel loodud elektroonilisel võrgul peaksid olema vähemalt järgmised funktsioonid:

               a)

               keskne rakendusserver ja keskne andmebaas, mis sisaldab kõigi ühtse liidesega emitentide nimekirja ja võimaldab lõppkasutajal pääseda ligi salvestussüsteemile, kus on vastava emitendiga seotud korraldatud teave;

               b)

               kõigi lõppkasutajate jaoks ühtne juurdepääsupunkt, millele on ligipääs kas keskpunkti või iga üksiku salvestussüsteemi kaudu;

               c)

               liidese keelte loend, millega lõppkasutajad saavad tutvuda ühtses juurdepääsupunktis ja mis sisaldab neid suhtluskeeli, mida elektroonilisse võrku kuuluvad salvestussüsteemid liikmesriigis tunnustavad;

               d)

               juurdepääs kõigile dokumentidele, mis on elektroonilisse võrku kuuluvates salvestussüsteemides liikmesriigis kättesaadavad, sealhulgas emitentide poolt direktiivi 2003/6/EÜ, direktiivi 2003/71/EÜ ja teiste ühenduse või liikmesriikide õigusaktide kohaselt avaldatud (kui on avaldatud) teabele;

               e)

               vajaduse korral elektroonilise võrgu kaudu kättesaadavate andmete edasise kasutamise võimalus.

         4.   Elektroonilises võrgus sisalduvale teabele juurdepääsu hinna määramine

               4.1.

               Salvestussüsteemidel peaks olema õigus kehtestada oma hinnakujunduspoliitika. Need ei tohiks hinnakujunduspoliitika kaudu siiski teha vahet lõppkasutajatel, kes pääsevad nende teabele juurde otse oma vastava riikliku juurdepääsupunkti kaudu, ega nendel, kes pääsevad juurde kaudselt elektroonilise võrgu tagatud ühtse juurdepääsupunkti kaudu.

               4.2.

               Salvestussüsteemide puhul tuleks kaaluda investoritele või huvitatud isikutele tasuta juurdepääsu tagamist korraldatud teabele vähemalt teatava ajavahemiku jooksul pärast seda, kui emitent on selle teabe esitanud.

               4.3.

               Punktid 4.1 ja 4.2 ei hõlma lisandväärtusteenuste osutamist salvestussüsteemide või mis tahes kolmanda isiku poolt, kes kasutab elektroonilise võrgu kaudu kättesaadavat teavet.

         III   PEATÜKK
   MINIMAALSED KVALITEEDINÕUDED

      1.   jagu

      Üldsätted

               5.

               Liikmesriigid peaksid tagama, et elektroonilisse võrku kuuluvad salvestussüsteemid vastavad käesolevas peatükis sätestatud näidisnõuetega samaväärsetele nõuetele.
               Liikmesriigid peaksid ka tagama, et punkti 2.2 alapunktis d osutatud asutus, mis on määratud vastavalt halduslepingule, vastab 2. ja 3. jaos sätestatud nõuetele.

               6.

               Liikmesriigid peaksid tagama, et direktiivi 2004/109/EÜ artikli 2 lõike 1 punktis d määratletud emitentidele kohaldatavaid nõudeid kohaldatakse ka isikute suhtes, kes on taotlenud väärtpaberite reguleeritud turul kauplemisele lubamist ilma emitendi nõusolekuta vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 21 lõikele 1.

      2.   jagu

      Turvalisus

   7.   Teabeedastuse turvalisus

               7.1.

               Salvestussüsteemide jaoks tuleks välja töötada usaldusväärsed turvasüsteemid, mille eesmärk on tagada nende teabeedastusvahendite turvalisus, mida kasutatakse emitendi ühendamiseks süsteemiga, ja kindlus esitatud teabe päritolus.

               7.2.

               Salvestussüsteemi kaudu peaks turvalisuseesmärkidel olema võimalik piirata kasutatavaid teabeedastusvahendeid, kuid see peaks olema suuteline vastu võtma vähemalt elektrooniliselt edastatud teavet, mida antakse edasi süsteemi kaudu, millele emitendil on juurdepääs.
               Kasutatavad teabeedastusvahendid peaksid igal juhul olema kergesti ligipääsetavad, laialt kasutatavad ja üldkättesaadavad odava hinna eest.

         8.   Salvestatud korraldatud teabe terviklikkus

               8.1.

               Salvestussüsteem peaks salvestama teabe turvalisel elektroonilisel kujul ja välja peaksid olema töötatud asjakohased turvasüsteemid, mille eesmärk on vähendada andmelaostuse ja loata juurdepääsu ohtu.

               8.2.

               Salvestussüsteem peaks tagama, et korraldatud teave, mida ta säilitab emitendilt saadud kujul, on täielik ja et korraldatud teabe sisu ei saa salvestamise ajal muuta.
               Kui salvestussüsteem aktsepteerib teabe esitamist muul viisil kui elektroonilist teabeedastusmeetodit kasutades, peaks salvestussüsteem dokumente elektroonilisteks dokumentideks muundades tagama, et teabe sisu on täielik ja muudatusteta, vastates emitendi esialgu saadetud teabele.

               8.3.

               Teavet, mis on saadetud salvestussüsteemi ja avaldatud, ei tohiks salvestussüsteemist ära kustutada. Täiendamise või parandamise vajaduse korral tuleks ära märkida see osa, mida muudetakse või mis lisatakse, ning parandus või täiendus peab olema sellisena identifitseeritav.

         9.   Valideerimine

               9.1.

               Salvestussüsteem peaks suutma esitatud teavet valideerida, st et süsteem peaks võimaldama automaatselt kontrollida esitatud dokumentide tehnilist vastavust nõuetele ja nende vormingute täielikkust ja täpsust.

               9.2.

               Salvestussüsteem peaks hõlmama süsteeme, mis võimaldavad avastada katkestusi andmete elektroonilisel etteandmisel ja nõuda selliste andmete korduvat edastamist, mida sel ei õnnestunud saatjalt kätte saada.

         10.   Usaldusväärne juurdepääs teenustele

               10.1.

               Salvestussüsteemi käsutuses peaks olema turvasüsteemid, et tagada emitentidele ja lõppkasutajatele katkestusteta juurdepääs teenustele ööpäev läbi ja seitse päeva nädalas.
               Iga salvestussüsteemi puhul tuleks kindlaks määrata selle nõuded, tuginedes süsteemi iseärasustele ja konkreetsetele tingimustele, milles see toimib.
               Süsteemide, st olemasolevate serverite ja ribalaiuse jõudlus peaks olema piisav, et toetada emitentide eeldatavaid teabe esitamisega seotud nõudeid ja lõppkasutajate eeldatavaid nõudeid seoses juurdepääsuga salvestatud teabele.

               10.2.

               Salvestussüsteem peaks saama takistada vajaduse korral lühikeseks ajaks juurdepääsu oma süsteemidele, et teha vajalikke hooldustöid või täiendada oma teenuseid. Sellistest katkestustest tuleks võimaluse korral eelnevalt teavitada.

         11.   Edasilükkamiste kinnitamine ja taaste
   Salvestussüsteemis peaks olema sisse seatud hindamismenetlus salvestussüsteemi tehniliste probleemide tõttu teabe esitamisel tekkinud edasilükkamiste ja nõuetele mittevastava teabe läbivaatamiseks ning kas kinnitamiseks või keelamiseks. Süsteem peaks tagama ka selliste taastevahendite olemasolu, mis võimaldavad emitendil kasutada teabe esitamiseks ettenähtud süsteemi asemel teisi süsteeme, kui süsteem ise ei ole töökorras. Emitent peaks olema siiski kohustatud esitama oma teabe põhisüsteemi kaudu uuesti, kui viimane on taas töökorda seatud.
   12.   Varundamissüsteemid

               12.1.

               Salvestussüsteem peaks olema tehnoloogiliselt sõltumatu ja varustatud asjakohaste varundamissüsteemidega oma teenuste säilitamiseks ja taastamiseks mõistliku aja jooksul.

               12.2.

               Iga salvestussüsteemi kaudu peaks olema võimalik hinnata selliste varundamissüsteemide laadi, võttes arvesse tarvituselevõetud süsteemide iseärasusi.

      3.   jagu

      Kindlus teabe päritolu suhtes

   13.   Kindlus teabe päritolu suhtes ja teabe autentsus

               13.1.

               Salvestussüsteem peaks hõlmama usaldusväärseid süsteeme, mille eesmärk on tagada kindlus esitatud teabe päritolu suhtes. Salvestussüsteem peaks veenduma, et saadud teave pärineb autentsest allikast. Salvestussüsteem peaks kontrollima, kas saadud korraldatud finantsteave pärineb otse sellelt isikult või üksuselt, kes on kohustatud teavet esitama, või tema eest teavet esitama volitatud isikult või üksuselt.

               13.2.

               Salvestussüsteem peaks olema suuteline kinnitama elektrooniliselt dokumendi kättesaamist. Salvestussüsteem peaks kas kinnitama esitatud teabe valideerimist või teatama esitatud teabe tagasilükkamisest ja nimetama selle põhjused ning sel peaks olema nn tunnustamisfunktsioon.

         14.   Kasutaja autentimine
   Salvestussüsteemi turvameetmed peaksid tagama teabeesitaja vastavuse kindlakstegemise või vahendid, et kontrollida, kas isikul on lubatud saata vastavat teavet. Salvestussüsteemis peaks olema võimalik kehtestada digitaalallkirjade, pääsukoodide või teiste piisavat kindlust tagavate asjakohaste meetmete kasutamine.
   15.   Korraldatud teabe sisu terviklikkuse tagamise vajadus
   Salvestussüsteem peaks tagama, et puudub igasugune andmelaostuse või esialgse teabe juhusliku või pahatahtliku muutmise märkimisväärne oht ja et selgitatakse välja kõik muudatused.

      4.   jagu

      Aja fikseerimine

   16.   Elektrooniline märgistamine ning kuupäeva ja kellaaja fikseerimine

               16.1.

               Salvestussüsteem peaks suutma automaatselt märgistada elektrooniliselt esitatud teavet ning lisada märke kuupäeva ja kellaaja kohta.

               16.2.

               Salvestussüsteemis peaks olema võimalik kehtestada teabe esitamiseks kindlaksmääratud vormingud ja mallid, mis võimaldavad kasutada otsetöötlustehnoloogiat.
               Konkreetsete vormingute kehtestamise korral peaks salvestussüsteem kasutama teabe esitamiseks siiski avatud ülesehitusega süsteeme ja aktsepteerima vähemalt järgmisi vorminguid:

                           a)

                           faili vormingud ja edastusprotokollid, mida ei ole patenditud ja mis väldivad ühe müüja tarkvararakenduste kasutamist;

                           b)

                           laialt kasutatavad ja tunnustatud patentvormingud.

                     Mallide kehtestamise korral peaks salvestussüsteem tagama, et need on kergesti ligipääsetavad ning võimaluse korral tuleks need ühitada mallidega, mida kasutatakse sama korraldatud teabe esitamiseks pädevale asutusele.

               16.3.

               Teabe sisestamisel salvestussüsteemi tuleks sellele märkida kuupäev ja kellaaeg, isegi kui pädev asutus on kontrollinud teavet enne selle sisestamist salvestussüsteemi (eelkontroll) või kavatseb seda hiljem kontrollida (järelkontroll).

      5.   jagu

      Lõppkasutajate lihtne juurdepääs

   17.   Teabe esitamine
   Salvestussüsteem peaks oma teenuste pakkumisel lõppkasutajatele tegema vahet juriidilise kohustuse kohaselt esitataval korraldatud finantsteabel ja igasugusel täiendaval lisandväärtusteenusel, mida salvestussüsteem pakub.
   18.   Keeled

               18.1.

               Salvestussüsteem peaks võimaldama ja soodustama juurdepääsu kõigile emitendi esitatud teabe olemasolevatele eri keeleversioonidele. Juurdepääs kõigile keeleversioonidele ei tähenda siiski seda, et salvestussüsteem peaks tõlkima teabe mõnda muude keelde kui see, milles emitent teabe esitas.

               18.2.

               Salvestussüsteemi päringumehhanismid peaksid olema päritoluliikmesriigi pädevate asutuste tunnustatud keeles ja vähemalt rahvusvahelises rahanduses üldiselt kasutatavas keeles.

         19.   Tehniline juurdepääsetavus

               19.1.

               Salvestussüsteem peaks salvestatud teabele juurdepääsuks kasutama avatud ülesehitusega süsteeme. Salvestussüsteem peaks kõnealuste süsteemide kavandamisel tagama, et tema süsteemid võimaldavad või on suutelised võimaldama tehnilist koostalitlusvõimet teiste salvestussüsteemidega samas liikmesriigis või teistes liikmesriikides.

               19.2.

               Salvestussüsteem peaks tegema teabe lõppkasutajatele kättesaadavaks niipea, kui see on pärast teabe esitamist tehniliselt võimalik, võttes arvesse salvestussüsteemi struktuure ja menetlusi. Salvestussüsteem ei tohiks seda protsessi tahtlikult venitada.

               19.3.

               Salvestussüsteem peaks punktis 10 kirjeldatud tingimuste kohaselt tagama lõppkasutajatele pideva juurdepääsu kogu salvestatud korraldatud teabele.

               19.4.

               Salvestussüsteem peaks pakkuma oma kasutajatele teenuse tuge. Salvestussüsteemi pakutava toe tase tuleb otsustada riigi tasandil.

         20.   Lõppkasutajatele kättesaadava teabe vorming

               20.1.

               Salvestussüsteemi valduses olevat korraldatud teavet tuleks säilitada vormingus, mis võimaldab kasutajal oma asukohast olenemata hõlpsasti vaadata, alla laadida ja välja trükkida kogu korraldatud teabe sisu. Juurdepääs korraldatud teabele ei tähenda siiski seda, et salvestussüsteem peab võimaldama selle teabe väljatrükkimist.

               20.2.

               Salvestussüsteem peaks pakkuma lõppkasutajatele võimalust otsida ja tellida salvestatud korraldatud teavet ning teha selle teabega seotud päringuid.

               20.3.

               Salvestussüsteem peaks sisestatava korraldatud teabega seoses salvestama asjakohased kontrollandmed. Salvestada tuleks vähemalt järgmised andmed:

                           a)

                           teabe identifitseerimine korraldatud teabena;

                           b)

                           selle emitendi nimi, kellelt korraldatud teave pärineb;

                           c)

                           dokumendi pealkiri;

                           d)

                           korraldatud teabe levitamise kelleaaeg ja kuupäev;

                           e)

                           dokumendi keel;

                           f)

                           korraldatud teabe liik.

                     Salvestussüsteem peaks korraldama ja liigitama korraldatud teavet vähemalt vastavalt esimeses lõigus loetletud kontrollandmetele.
               Salvestussüsteemil peaks olema võimalik nõuda, et emitendid peavad korraldatud teabe sisestamisel esitama ka vajalikud kontrollandmed.
               Salvestussüsteem peaks eelkõige seoses korraldatud teabe liikidega ühtlustama kõnealused kategooriad teiste salvestussüsteemidega vastavalt käesoleva soovituse II peatükis osutatud lepingule.

               20.4.

               Salvestussüsteemil tuleks võimaldada nõuda emitentidelt kindlaksmääratud faili vormingute ja mallide kasutamist. Salvestussüsteem peaks igal juhul aktsepteerima vähemalt järgmisi vorminguid:

                           a)

                           faili vormingud ja edastusprotokollid, mida ei ole patenditud ja mis väldivad ühe müüja tarkvararakenduste kasutamist;

                           b)

                           üldiselt kasutatavad ja tunnustatud patentvormingud.

                     Mallide kehtestamise korral peaks salvestussüsteem tagama, et need on kergesti juurdepääsetavad ning need tuleks ühitada mallidega, mida kasutatakse sama korraldatud teabe esitamiseks pädevale asutusele.

         IV   PEATÜKK
   SUUNISED ELEKTROONILISE VÕRGU EDASIARENDAMISEKS

               21.

               Liikmesriigid peaksid julgustama pädevaid asutusi koostama 30. septembriks 2010 CESRi raames asjakohased suunised elektroonilise võrgu edasiarendamise kohta.

               22.

               Kõnealustes suunistes tuleks eelkõige uurida järgmiste nõuete teostatavust, sealhulgas tasuvusanalüüsi:

                           a)

                           kõigis elektroonilise võrgu juurdepääsupunktides selliste ühtlustatud päringumehhanismide kasutamine, mis põhinevad mitmetel ühistel otsinguvõtmetel ja kontrollandmeväljadel, ühtlustades seega salvestatud teabe liigitamis- ja identifitseerimismeetodid;

                           b)

                           ühtsete andmesisestusvormingute ja -nõuete kasutamine korraldatud teabe sisestamiseks salvestussüsteemi;

                           c)

                           korraldatud teabe liikide ühtse loetelu kasutamine salvestussüsteemis;

                           d)

                           tehniline ühendus elektroonilise võrguga, mille on töötanud välja direktiiviga 68/151/EMÜ reguleeritavad liikmesriikide äriregistrid;

                           e)

                           elektroonilise võrgu ühiseid elemente teenindava juriidilise üksuse poolt osutatavate teenuste järelevalve usaldamine ühele asutusele, mis koosneb direktiivi 2004/109/EÜ artiklis 24 osutatud pädevate asutuste esindajatest.

                     Esimese lõigu alapunktis a osutatud ühtlustatud päringumehhanismid peaksid vähemalt tagama võimaluse teostada:

                           a)

                           päringuid, kasutades selliseid ühtseid kategooriamärgendeid, mis lisatakse korraldatud finantsteabele selle sisestamisel salvestussüsteemi, näiteks: emitendi nimi; teabe esitamise kuupäev; emitendi riik; dokumendi pealkiri; tööstus-/kaubandusharu ja korraldatud teabe liik;

                           b)

                           dünaamilisi või ahelpäringuid;

                           c)

                           mitut riiki hõlmavaid päringuid ühe korraldusega.

                     Suunistes tuleks esitada ka ühtsed nimekirjad, et kehtestada seoses tööstus-/kaubandusharu ja korraldatud teabe liigiga seoses alamkategooria märgised.

         V   PEATÜKK
   JÄRELTOIMINGUD JA ADRESSAADID

               23.

               Liikmesriike kutsutakse üles esitama komisjonile aruande käesoleva soovitusega seoses võetud meetmete kohta 31. detsembriks 2008.

               24.

               Käesolev soovitus on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 11. oktoober 2007

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Charlie McCREEVY

      (1)  ELT L 390, 31.12.2004, lk 38.

      (2)  ELT L 96, 12.4.2003, lk 16.

      (3)  ELT L 345, 31.12.2003, lk 64.

      (4)  EÜT L 191, 13.7.2001, lk 43.

      (5)  EÜT L 65, 14.3.1968, lk 8. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2006/99/EÜ (ELT L 363, 20.12.2006, lk 137).


title: Soovitus: Nõukogu otsus, millega antakse Ungarile vastastikust abi

text:
   ET
ET    ET
 ---pagebreak---           EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON
                                          Brüssel, 30.10.2008
                                          KOM(2008) 716 lõplik
                                Soovitus:
                         NÕUKOGU OTSUS,
               millega antakse Ungarile vastastikust abi
                               Ettepanek:
                         NÕUKOGU OTSUS,
   millega antakse Ungarile ühenduse keskmise tähtajaga rahalist abi
                          (esitanud komisjon)
ET                                                                   ET
 ---pagebreak---                                            SELETUSKIRI
   1.        SISSEJUHATUS
   Alates 2006. aasta keskpaigast on Ungari ametiasutused teinud märkimisväärseid jõupingutusi
   riigi sisemajanduse ja maksebilansi tasakaalustamiseks. Hoolimata viimase kahe aasta jooksul
   saavutatud käegakatsutavatest tulemustest, millega kaasnes ka valitsemissektori eelarve
   puudujäägi oluline vähenemine ja jooksevkonto puudujäägi järkjärguline kahanemine, on
   Ungari finantsturud olnud alates 2008. aasta oktoobri algusest tõsistes raskustes. Need on
   seotud Ungari finantsturgude võrdlemisi suure haavatavusega, mis tuleneb riigi suurest
   välisvõlast (ligi 100 % SKTst), mida hiljuti suurendasid välisvaluutalaenud erasektorile, ja
   regiooni kõrgeimast valitsemissektori võla suhtest SKTsse (umbes 66 %). Ametiasutused
   teatasid kiiresti laiaulatuslikust meetmepakmest investorite usalduse taastamiseks ja
   finantsturgude pinge leevendamiseks. Meetmed hõlmavad puudujäägi vähendamise
   kiirendamist nii 2008. kui ka 2009. aastal, et kahandada valitsuse rahastamisvajadust, ning
   mitut sihipärast sammu riigi võlakirjade turu elavdamiseks ning valuutavahetusturu
   likviidsuse suurendamiseks. Siiski võib arvata, et finantsturgude ebastabiilsuse tagajärjel
   halveneb 2008. ja eriti 2009. aastal kapitali- ja finantskonto seis kiiresti, ning seepärast vajab
   riik sel ajavahemikul olulist rahalist toetust, mis 2009. aasta lõpuks võib ulatuda 20 miljardi
   euroni.
   2.        MAKROMAJANDUSLIK ARENG JA VÄLJAVAADE
   2006. aasta keskel käivitati eelarve tugevdamise kava, et korrigeerida varasemate aastatega
   kogunenud suurt eelarve- ja maksebilansi puudujääki (2006. aastal oli valitsemissektori
   eelarve puudujääk 9,3 % ja jooksevkonto puudujääk 7,5 %). Meetmed hõlmasid muu hulgas
   kulude külmutamist, avaliku sektori investeeringute kärpimist, maksude suurendamist ning
   hinnatoetuste vähendamist. Selle tagajärjel kahanes oluliselt valitsemissektori toodang,
   eelkõige tervishoiu, hariduse ja halduse vallas. 2007. aastal ilmutas erasektor uute
   laenuvõimaluste toel majanduslanguse suhtes teatavat paindlikkust. Tänu ekspordi jõudsale
   kasvule (umbes 16 % võrra) suurenesid veidi ka investeeringud, ehkki ettevõtete kasum
   palgakulude märkimisväärse suurenemise tõttu langes. Hoolimata reaalpalkade vähenemisest
   suurenes pisut ka tarbimine (0,7 %), kuna nafta- ja toiduainete hindade kasvuga kaasnes
   reguleeritud hindade tõus ja käibemaksu järsk kasv. Kui SKT aastane kasv aeglustus 4,1 %lt
   2006. aastal 1,1 %le 2007. aastal, siis inflatsioon kahekordistus, ulatudes ligi 8 %ni, mis on
   ametlikust inflatsioonisihist palju kõrgem.
   2008. aastal, kui eelarvemeetmete mõju hakkas järk-järgult taanduma, näis, et Ungari
   majandus hakkab taastuma ning saavutab kahe või kolme aastaga potentsiaalse kasvu (veidi
   alla 3 %). ELi ja muu maailma majanduse eeldatust järsem langus aga nõrgendas
   märkimisväärselt varasematel aastatel Ungari majanduse peamiseks mootoriks olnud ekspordi
   väljavaateid. Langusele on kaasa aidanud ka praegused finantsraskused ja sellega seotud
   laenutingimuste karmistumine, mis on kasvulootusi veelgi kahandanud. Rangemad
   laenutingimused mõjutavad eelkõige eratarbimist ja leibkondade investeeringuid, ettevõtete
   investeeringud, millele oodatakse mõningat toetust EL (struktuuri- ja ühtekuuluvus)fondidest,
   jätkuvad veel. Prognooside kohaselt jääb SKT aastakasv 2008. aastal oluliselt alla 2 % ning
   langeb 2009. aastal järsult veelgi, hakates 2010. aastal aeglaselt taastuma. Finantsturgude
   praegust ebakindlust arvestades võib isegi juhtuda, et SKT 2009. aastal kahaneb, millele
   järgneb pikaajaline taastumine.
ET                                                  2                                                 ET
 ---pagebreak---    3.        RIIGI RAHANDUS
   2007. aastal oli valitsemissektori eelarve puudujääk 5 % SKTst, mis kujutas endast 2006.
   aasta 9,3 %ga võrreldes järsku langust. See tulenes eelarve tugevdamise kavast, mille
   tagasivalitud valitsus käivitas 2006. aasta suvel ja mis hõlmas maksude suurendamist,
   hinnatoetuste kärpimist, kulude külmutamist (eriti avaliku sektori palgafondi puhul) ja avaliku
   sektori investeeringute nominaalset vähendamist). 2008. aasta juuli keskel korrigeeris valitsus
   eelarvepuudujäägi prognoosi 3,8 %le SKTst, lähtudes keskvalitsuse oodatust kõrgematest
   tuludest esimesel poolaastal (esialgne eesmärk, mis sisaldus viimases ajakohastatud
   lähenemisprogrammis ja mille nõukogu heaks kiitis, oli 4 % SKTst).
   Reageerides Ungari finantsturgudel valitsevale ärevale olukorrale, teatas valitsus 10. oktoobril
   12-punktisest tegevuskavast turu usaldusväärsuse tõstmiseks. Eelkõige sisaldas see kava
   eelarvepuudujäägi eesmärkide vähendamist: 2008. aastaks 3,8 %lt SKTst 3,4 %le ning 2009.
   aastaks 3,2 %lt SKTst 2,9 %le, mida hiljem vähendati veelgi, 2,6 %le SKTst. 2008. aasta
   ambitsioonikamat eesmärki (3,4 % SKTst) aitaksid saavutada järgmised meetmed: i) mõnede
   riiklike kavade kulude vähendamine ning väiksemad kaasrahastamise kulud (0,15 % SKTst),
   kuna ELi vahendeid on kasutatud oodatust aeglasemalt, ii) vajaduse korral eelarvereservi
   (0,3 % SKTst) külmutamine määramata ajaks. 2009. aasta 0,6 % võrra madalamat
   puudujäägieesmärki kavatsetakse saavutada järgmiste meetmetega: i) tühistatakse kavandatud
   maksumuudatused, mis ametliku prognoosi järgi oleksid 2009. aastal tulusid vähendanud
   0,55 % võrra SKTst; samas jäävad kehtima kompenseerivad kulude vähendamise meetmed,
   ii) kulukärpeid 18. oktoobril esitatud läbivaadatud eelarveprojektis suurendatakse 0,6 % võrra
   SKTst (vähendades riiklikke kavasid ja eelarveliste asutuste tegevuskulusid ning lükates edasi
   mõnede sotsiaaltoetuste indekseerimise), iii) pensionide ja avaliku sektori palkade „13.
   kuumakse” vähendamisega ja avaliku sektori palkade külmutamisega vähendatakse kulusid
   veel umbes 1 % võrra SKTst.
   Valitsuse 12-punktine tegevuskava hõlmab ka eelarvehalduse reformi taaskäivitamist.
   Asjakohane läbi vaadatud õigusakt esitati parlamendile 17. oktoobril. Seda on täiendatud
   opositsiooniparteide alternatiivsete ettepanekute mõningate oluliste elementidega (nt
   keskvalitsuse allsektori kulude mitmeaastaste ülemmäärade kehtestamine ning seadusandliku
   eelarveameti kõrvale maksunõukogu loomine). Läbivaadatud kava näeb ette aastaeelarve
   seadmist kolmeaastasesse raamistikku ning keskmise tähtajaga arvudes väljendatud eeskirjade
   kehtestamist. Uus seadusandlik ettepanek kavatsetakse vastu võtta lihthäälteenamusega.
   4.        FINANTSTURUD
   Olukord Ungari finantsturgudel, mis 2008. aastal on arenenud üldiselt samas taktis regiooni
   teiste turgudega (ehkki aeg-ajalt esines suuremat volatiilsust1), muutus oktoobri algul väga
   pinevaks seoses riigi võlakirjade esmase turu külmumise, aktsiaturu väga järsu languse ja
   vahetuskursi äkilise nõrgenemisega, mis viis riigi võlakirjade ja krediidiriski vahetustehingute
   hinnavahede olulise suurenemiseni. See näib olevat seotud finantssüsteemi
   likviidsusprobleemidega, eelkõige seoses välisvaluutaga, mis kallineb tajutava vastaspoole
   riski suurenemise ja soovi tõttu hoiduda Kesk- ja Ida-Euroopa riikidega seotud riskide
   võtmisest.
   Pärast turgude ebastabiilsuse suurenemist oktoobri alguses teatasid ametiasutused mitmest
   meetmest pingelise olukorra leevendamiseks. Lisaks eelarvekavade karmistamisele
   rahastamisvajaduse vähendamiseks hõlmasid need järgmist: 1) leevendatakse pensionifondide
   1
           Näiteks muutus olukord riigi võlakirjade turul ajutiselt pingeliseks 2008. aasta kevadel, seda peamiselt
           kodumaiste pensionifondide portfellimuudatuste tõttu.
ET                                                       3                                                          ET
 ---pagebreak---    investeerimisnõudeid, 2) alates 13. oktoobrist pakub Ungari keskpank (MNB) uut välisvaluuta
   vahetustehingute võimalust eesmärgiga viia kokku valuutavahetustehingute ostjaid ja
   müüjaid, et vähendada vastaspoole riski, 3) alates 16. oktoobrist pakutakse pankadele uut
   tugivõimalust sõlmida keskpangaga euro-forinti üleöö-vahetustehinguid. Seda uut võimalust
   toetab repotehingute leping EKPga, mille kohaselt EKP võimaldab Ungari keskpangal laenata
   kuni 5 miljardit eurot. 4) 16. oktoobril teatas MNB ka meetmetest kodumaise võlakirjaturu
   tugevdamiseks kokkuleppel peamiste vahendajatega. 5) 22. oktoobril tõstis MNB
   intressimäära 300 baaspunkti võrra, et takistada kohaliku valuuta väärtuse langemist (selleks
   ajaks oli Ungari forint langenud euro suhtes alates oktoobri algusest 14 %).
   Lisaks suurendas Ungari parlament 13. oktoobril hoiuste tagamise piirmäära 6 miljonilt
   forintilt 13 miljonile forintile. See katab hinnanguliselt u 90 % nõuetekohastest hoiustest.
   Õigusakti vastuvõtmisega kaasnes ka poliitiline valmisolek tagada vajaduse korral kõik
   hoiused. Peale selle on Ungari ametiasutused tugevdanud koostööd riigi finantsstabiilsuse
   komiteega (loodi 2004. aastal) ning tihendanud piiriüleseid kontakte järelevalveasutuste
   vahel.
   5.        MAKSEBILANSS JA VAJADUS VÄLISRAHASTAMISE JÄRELE
   Viimastel aastatel on SKT kasvu peamiseks mootoriks olnud puhasekspordi kasv, mida toetas
   kiire kasv kogu maailmas ning mis aitas suuresti kaasa ka jooksevkonto puudujäägi ja SKT
   suhte järkjärgulisele vähenemisele 7,5 %lt 2006. aastal 6,4 %le 2007. aastal. Teine peamine
   tegur 2007. aastal oli valitsuse rahastamisvajaduse märkimisväärne vähenemine. Osaliselt
   tänu ELi vahendite suuremale kasutamisele kasvas kapitalikonto ülejääk, mis 2007. aastal
   ulatus 1,1 %ni SKTst, nii et väliskohustused üldiselt stabiliseerusid, ehkki kõrgel tasemel
   (97 % SKTst). Samal ajal suurenes võlainstrumentide osa maksebilansi puudujäägis. See
   näitab muu hulgas residentide otse- ja portfelliinvesteeringute püsivalt suurt väljavoolu, mis
   aja jooksul peaks avaldama positiivset mõju jooksevkonto tulubilansile. Kui võlga
   mittetekitava rahastamise osa 2008. aasta esimesel poolel veidi kasvas (koguarvestuses umbes
   ühe kolmandikuni), siis lühiajaliste laenude (tähtajaga alla 1 aasta) osa koguvõlast suurenes
   umbes 23 %ni SKTst, seda peamiselt finantssektori (35 % SKTst) suurenevate
   väliskohustuste tõttu (valitsuse osa välisvõlast on 30 %).
   Sel ja eriti järgmisel aastal prognoositakse jooksevkonto puudujäägi jätkuvat vähenemist,
   arvestades forinti väärtuse hiljutist langust ning impordi kasvu järsku vähenemist 2009. aastal.
   Ka kapitalikonto olukord tõenäoliselt paraneb, sest suureneb juba eraldatud ELi vahendite
   kasutamine. Teisalt võib, arvestades hiljutisi arenguid ja eelkõige oktoobri algusest saadik
   valitsenud olukorda, oodata portfelliinvesteeringute (sealhulgas tuletisinstrumentide)
   netoväljavoo kiirenemist, eelkõige seetõttu, et valitsuse ja pankade välislaenude võtmine
   järsult väheneb, mis võib kapitali- ja finantskonto seisu 2008. ja eriti 2009. aastal tõsiselt
   halvendada. Sellel taustal leiavad Rahvusvaheline Valuutafond ja komisjon, et maksebilansi
   toetamiseks ja välisvaluutareservide suurendamiseks usaldusväärse tasemeni vajab Ungari
   olulisel määral lühikese ja keskmise tähtajaga rahalist abi, mis 2009. aasta lõpuks võib ulatuda
   kuni 20 miljardi euroni.
   Eespool toodut arvestades on komisjon arvamusel, et Ungari maksebilanss on tõsises ohus
   ning soovitab seetõttu nõukogul vastu võtta vastastikuse abi andmise otsuse.
   6.        ELI TOETUS MAKSEBILANSI TOETAMISE SÜSTEEMI ALUSEL
   Praeguses olukorras näib olevat kohane anda Ungarile keskmise tähtajaga rahalist abi
   liikmesriikide maksebilansi toetamise süsteemi alusel (arvestades määrust nr 332/2002). Abi
   antaks ajal, mil Ungari maksebilanss on finantsturu probleemide tõttu tõsises ohus, ehkki
ET                                                  4                                               ET
 ---pagebreak---    maksebilansi seis on 2006. aasta keskelt alates oluliselt paranenud. EL toetus Ungarile
   moodustaks osa suuremast rahastamisskeemist, mis hõlmab ka Rahvusvahelise Valuutafondi
   tugilaenu väärtuses 10,5 miljardit SDR-ühikut (umbes 12,5 miljardit eurot), mis eeldatavasti
   kiidetakse heaks 6. novembril 2008, ning Maailmapanga 1 miljardi euro suurust laenu. On
   äärmiselt tähtis, et Ungaris tegutsevad suured finantsinstitutsioonid riigi majandust jätkuvalt
   piisaval määral rahastavad. ELi rahalise abi andmisega toetatakse Ungari ametiasutuste
   tõsiseid püüdeid rakendada ulatuslikku majanduspoliitilist tegevuskava, mille eesmärk on
   investorite usalduse taastamine ja Ungari finantsturgudel viimastel nädalatel valitsenud
   pingete leevendamine. Tegevuskava lisatakse ka ajakohastatud lähenemisprogrammi.
   Eelkõige just rahastamisvajadusi vähendav eelarve tugevdamise kiirendamine ja
   eelarvehalduse reformi kavandatav jätkumine vastavad ka nõukogu varasematele soovitustele
   seoses arvamustega 2007. aasta novembri lähenemisprogrammi ja riikliku reformikava 2007.
   aasta oktoobri rakendusaruande kohta. Samuti aitaks ELi abi ja komisjoni sekkumine tagada
   rahastamisskeemiga toetatava poliitika täielikku vastavust ELi soovitustele.
   Toetuse andmise majanduspoliitilised tingimused hõlmavad eelarvehalduse reformi ja
   toetavad eelarvepuudujäägi vähendamiseks seatavaid rangemaid eesmärke, mis aitaks tagada,
   et ülemäärane puudujääk korrigeeritakse kavakohaselt hiljemalt 2009. aastaks, vastavalt
   nõukogu 10. oktoobri 2006. aasta soovitusele seoses ülemäärase eelarvepuudujäägi
   menetlusega. Samuti hõlmavad need Lissaboni strateegia raames toetatavaid
   struktuurireformimeetmeid, nagu näiteks töötamise stiimulite tõhustamist, et tõsta tööhõivet ja
   suurendada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust. Rahapoliitika peaks olema jätkuvalt
   suunatud hinnastabiilsuse hoidmisele ja keskpanga seatud inflatsioonisihi (praegu 3 %)
   saavutamisele. Peale selle on vaja kiiresti ja jõuliselt rakendada otsused finantssektori
   toimimise tõhustamiseks. Tingimuste täitmise jälgimisel võetakse arvesse ka Rahvusvahelise
   Valuutafondi programmile vastavate tulemuslikkuse kriteeriumide rakendamist. Need
   kriteeriumid hõlmavad järgmist: i) kvartaliülemmäära kehtestamine keskvalitsuse esmastele
   kulutustele, sotsiaalkindlustuse vahenditele ja eelarvevälistele vahenditele; ii) riiklikul sektoril
   ei tohi olla välisvõlgnevust; iii) välisvaluuta netoreservi alammäära kehtestamine ja iv)
   tarbijahinnaindeksi 12 kuu kõikumisvahemiku kehtestamine. Ametliku eelarvepuudujäägi
   eesmärgi saavutamiseks tuleks eriti suureks kasuks ka eelarvearengu tähelepanelikum
   jälgimine aasta jooksul.
   Praeguse turuolukorra juures vajaliku paindlikkuse tagamiseks tehakse ettepanek võimaldada
   laenu rahastava laenuoperatsiooni puhul kasutada intressimäära vahetustehinguid.
   Potentsiaalse vahetustehingu osapoolte krediidikvaliteet peab olema väga kõrge, et kaitsta ELi
   eelarvet.
   Eespool toodut arvestades ja pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega soovitab
   komisjon nõukogul võtta vastu otsus EÜ asutamislepingu artikliga 119 ette nähtud
   vastastikuse abi andmiseks.
   Peale selle soovitab komisjon pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega, et
   pärast seda, kui nõukogu on komisjoni soovitusel vastu võtnud eespool nimetatud otsuse
   vastastikuse abi andmise kohta Ungarile, võtaks nõukogu vastu ka otsuse keskmise tähtajaga
   rahalise abi andmise kohta Ungarile ELi liikmesriikide toetamise süsteemi alusel (mis on ette
   nähtud nõukogu 18. veebruari 2002. aasta otsusega (EÜ) nr 332/2002) eesmärgiga aidata
   Ungaril parandada oma maksebilansi jätkusuutlikkust. Seda toetust antakse koos
   Rahvusvahelise Valuutafondi toetusega. See makstakse välja kuni viie osamaksena ning
   väljamaksmine sõltub majanduspoliitiliste tingimuste täitmisest. Kavandatav otsus aeguks
   kaks aastat pärast jõustumist.
ET                                                 5                                                    ET
 ---pagebreak---                                                 Soovitus:
                                         NÕUKOGU OTSUS,
                              millega antakse Ungarile vastastikust abi
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 119,
   võttes arvesse soovitust, mille komisjon esitas pärast nõupidamist majandus- ja
   rahanduskomiteega,
   ning arvestades järgmist:
   (1)     Alates 2006. aasta keskpaigast on Ungari ametiasutused teinud märkimisväärseid
           jõupingutusi riigi eelarve ja maksebilansi puudujääkide korrigeerimiseks. Hoolimata
           viimase kahe aasta jooksul saavutatud käegakatsutavatest tulemustest, muu hulgas
           valitsemissektori eelarve puudujäägi olulisest vähendamisest ja jooksevkonto
           puudujäägi järkjärgulisest vähendamisest, on Ungari finantsturud olnud alates 2008.
           aasta oktoobri algusest tõsistes raskustes.
   (2)     Ungari ametiasutused võtsid 2008. aasta oktoobris vastu laiaulatusliku
           majanduspoliitilise programmi, mille eesmärk oli taastada investorite usaldus ja
           leevendada viimastel nädalatel Ungari finantsturgudel esinenud raskusi; programm
           sisaldab meetmeid pangandussüsteemide piisava likviidsuse ja rahastamise tagamiseks
           ning pankade piisava kapitaliseerituse tagamiseks, samuti kava riigi rahanduse
           jätkusuutlikkuse tagamiseks ja rahastamisvajaduste piiramiseks; eelkõige alandas
           valitsus eelarvepuudujäägi eesmärki 2008. aastaks 3,4 %le SKTst võrreldes eelarves
           kavandatud 4 %ga SKTst ja 2009. aastaks 3,2 %lt SKTst 2,6 %le SKTst; kõnealune
           majanduspoliitiline programm ja eelkõige eelarvepoliitilised eesmärgid kajastuvad
           valitsemissektori eelarves ja lähenemisprogrammis, mis sisaldavad ka muid poliitilisi
           meetmeid ja struktuurireforme.
   (3)     Nõukogu vaatab Ungari rakendatavad majanduspoliitika põhimõtted korrapäraselt
           läbi, eelkõige seoses Ungari lähenemisprogrammi ajakohastatud versioonide ja riikliku
           reformikava rakendamise iga-aastase läbivaatamisega, seoses ülemäärase
           eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva nõukogu soovituse raames Ungaris tehtavate
           edusammude korrapärase läbivaatamisega ning samuti seoses lähenemisaruandega.
   (4)     Vaatamata jooksevkonto seisu eeldatavale paranemisele seisab Ungari 2008. ja 2009.
           aastal silmitsi märkimisväärsete rahastamisvajadustega (hinnanguliselt 20 miljardit
           eurot), kuna hiljutised sündmused finantsturgudel võivad põhjustada kapitali- ja
           finantskonto olukorra olulist halvenemist ning investeeringute netoväljavoo
           kiirenemist.
   (5)     Ungari ametiasutused on taotlenud märkimisväärset finantsabi ELilt ning teistelt
           rahvusvahelistelt finantsinstitutsioonidelt ja riikidelt, et toetada maksebilansi
           jätkusuutlikkust ja viia rahvusvahelised valuutareservid usaldusväärsele tasemele.
   (6)     Ungari maksebilanssi ähvardab tõsine oht, mis õigustab ühenduse kiireloomulise
           vastastikuse abi andmist,
ET                                                  6                                            ET
 ---pagebreak---    ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
                                             Artikkel 1
   Ühendus annab Ungarile vastastikust abi.
   Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.
   Brüssel, […]
                                               Nõukogu nimel
                                               eesistuja
ET                                               7           ET
 ---pagebreak---                                               Ettepanek:
                                        NÕUKOGU OTSUS,
                 millega antakse Ungarile ühenduse keskmise tähtajaga rahalist abi
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse nõukogu 18. veebruari 2002. aasta määrust (EÜ) nr 332/2002, millega
   liikmesriikide maksebilansi toetamiseks luuakse keskmise tähtajaga rahalise abi süsteem,2
   eriti selle artikli 3 lõiget 2,
   võttes arvesse ettepanekut, mille komisjon esitas pärast nõupidamist majandus- ja
   rahanduskomiteega,
   ning arvestades järgmist:
   (1)      Nõukogu otsusega […] on otsustatud anda Ungarile vastastikust abi.
   (2)      Vaatamata jooksevkonto seisu eeldatavale paranemisele hinnatakse Ungari 2008. ja
            2009. aasta välise rahastamise vajadusi 20 miljardile eurole, kuna hiljutised
            sündmused finantsturgudel võivad põhjustada kapitali- ja finantskonto olukorra olulist
            halvenemist ning investeeringute netoväljavoo kiirenemist.
   (3)      On asjakohane anda Ungarile ühenduse abi kuni 6,5 miljardit eurot 2002. aastal
            määrusega (EÜ) nr 332/2002 loodud keskmise tähtajaga rahalise abi süsteemi raames
            liikmesriikide maksebilansi toetamiseks. Kõnealust abi tuleks anda koos
            Rahvusvahelise Valuutafondi 10,5 miljardi SDR (ligikaudu 12,5 miljardi euro)
            suuruse laenuga reservkrediidi lepingu alusel, mis kiidetakse eeldatavasti heaks 6.
            novembril 2008. Maailmapank on samuti nõustunud andma Ungarile laenu 1 miljardi
            euro ulatuses.
   (4)      Abi peaks haldama komisjon, kes lepib pärast majandus- ja rahanduskomiteega
            konsulteerimist Ungari ametiasutustega kokku finantsabiga seotud konkreetsed
            majanduspoliitilised tingimused. Kõnealused tingimused tuleks sätestada vastastikuse
            mõistmise memorandumis. Üksikasjalikud finantstingimused peaks komisjon
            sätestama laenulepingus.
   (5)      Abi tuleks anda eesmärgiga toetada Ungari maksebilansi jätkusuutlikkust ja seeläbi
            aidata kaasa valitsuse majanduspoliitilise kava edukale rakendamisele praegustes
            majandus- ja finantstingimustes,
   ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:
                                              Artikkel 1
   1.         Ühendus annab Ungarile keskmise tähtajaga laenu kuni 6,5 miljardit eurot
              maksimaalse keskmise tagasimaksetähtajaga 5 aastat.
   2
            EÜT L 53, 23.2.2002, lk 1.
ET                                                 8                                               ET
 ---pagebreak---    2.      Ühenduse finantsabi antakse kahe aasta jooksul alates esimesest päevast pärast
           käesoleva otsuse jõustumist. Kui olukord seda nõuab, võib komisjon pärast
           majandus- ja rahanduskomiteega konsulteerimist otsustada abiperioodi
           maksimaalselt kahe aasta võrra pikendada.
                                              Artikkel 2
   1.      Komisjon haldab abi viisil, mis on kooskõlas Ungari kohustuste ja nõukogu
           soovitustega, eelkõige seoses riikliku reformikava, lähenemisprogrammi ja
           ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamisega.
   2.      Komisjon lepib pärast majandus- ja rahanduskomiteega konsulteerimist Ungari
           ametiasutustega kokku finantsabiga seotud konkreetsed majanduspoliitilised
           tingimused, mis on ette nähtud artikli 3 lõikega 4. Kõnealused tingimused
           sätestatakse vastastikuse mõistmise memorandumis, mis on kooskõlas lõikes 1
           osutatud kohustuste ja soovitustega. Üksikasjalikud finantstingimused sätestab
           komisjon laenulepingus.
   3.      Komisjon kontrollib koostöös majandus- ja rahanduskomiteega korrapäraselt, et
           abiga seotud majanduspoliitilised tingimused oleksid täidetud. Komisjon teavitab
           majandus- ja rahanduskomiteed laenude võimalikust refinantseerimisest või
           finantstingimuste ümberkorraldamisest.
                                              Artikkel 3
   1.      Komisjon teeb ühenduse finantsabi Ungarile kättesaadavaks kuni viie osamaksena,
           mille suurus sätestatakse vastastikuse mõistmise memorandumis.
   2.      Esimese osamakse tegemise tingimuseks on laenulepingu ja vastastikuse mõistmise
           memorandumi jõustumine.
   3.      Kui see on vajalik laenu rahastamiseks, on lubatud intressimäära vahetustehingute
           arukas sõlmimine kõrgeima krediidikvaliteedi astmega osapooltega.
   4.      Komisjon teeb otsuse järgmiste osamaksete tegemise kohta pärast majandus- ja
           rahanduskomitee arvamuse saamist. Järgmiste osamaksete tegemise tingimuseks on
           Ungari valitsuse uue majanduspoliitilise programmi (sisaldub Ungari
           lähenemisprogrammis) rahuldav rakendamine ja konkreetsemalt vastastikuse
           mõistmise memorandumis sätestatud majanduspoliitilised tingimused. Kõnealused
           tingimused sisaldavad muu hulgas: edusamme eelarve tugevdamisel, mida valitsus
           kavandab kooskõlas nõukogu 10. oktoobri 2008. aasta soovitusega
           eelarvepuudujäägi menetluse raames ja kooskõlas nõukogu 2007. aasta novembris
           esitatud arvamusega ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta; erimeetmeid eelarve
           tugevdamisel aluseks olevate kulude kontrollimiseks ning edusamme eelarvehalduse
           ja finantsjärelevalve reformi raames; Lissaboni strateegia raames toetatavaid
           struktuurireformimeetmeid, näiteks töötamise stiimulite tõhustamist, et toetada
           tööhõivet ja suurendada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust.
   Käesolev otsus on adresseeritud Ungari Vabariigile.
ET                                                9                                          ET
 ---pagebreak---    Brüssel, …
              Nõukogu nimel
              eesistuja
ET              10          ET
 ---pagebreak---                               SELGITUS EELARVEMÕJU KOHTA
                                   (vrd sise-eeskirjade artikkel 16)
    POLIITIKAVALDKOND: JAOTIS 01 – MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND
    TEGEVUSVALDKOND: FINANTSTEHINGUD JA FINANTSINSTRUMENDID
    MEETME NIMETUS: ELi KESKMISE TÄHTAJAGA FINANTSABI UNGARILE
    1.      ETTEPANEKU NIMETUS: ASJAOMANE ELARVERUBRIIK JA JAOTIS
            01 04 01 01 Euroopa Ühenduse tagatis maksebilansi toetuseks võetud ühenduse
            laenudele
    2.      ÕIGUSLIK ALUS:
            EÜ asutamislepingu artiklid 119 ja 308; nõukogu 18. veebruari 2002. aasta määrus
            (EÜ) nr 332/2002.
            Määruses sätestatud süsteemi kohaselt liikmesriikidele antavate laenude põhisumma
            on kõige rohkem 12 miljardit eurot. Alates määruse jõustumisest ei ole kõnealuse
            süsteemi raames antud ühtegi laenu.
    3.      EELARVEAASTA ÜLDANDMED (EURODES)
            Sellesse punkti kirjendatakse Euroopa Liidu poolt antud tagatis. See võimaldab
            komisjonil tagada võla (põhiosa, intresside ja muude kulude) tagasimaksmist juhul,
            kui võlgnik (Ungari) jätab täitmata oma lepingulised kohustused.
            Eelarvetagatist kajastavat eelarvekirjet („p.m.”) rakendatakse ainult tagatise
            kasutamise korral. Eeldatakse, et tavaliselt eelarvetagatist ei kasutata. Enne kui
            Ungari sai liikmesriigiks, andis nõukogu 25. veebruari 1990. aasta otsuse
            1990/83/EMÜ ja 24. juuni 1991. aasta otsuse 91/310/EMÜ alusel Ungarile
            makromajanduslikku finantsabi kokku 790 miljonit eküüd. Kogu makromajanduslik
            finantsabi oli tagasi makstud 1998. aastaks.
            3a – Jooksev aasta
            Ei kohaldata
                                                        Kulukohustuste
                                                        assigneeringud
   Esialgne       assigneering
   eelarveaasta kohta
   Ümberpaigutatud
   assigneeringud
   Täiendav assigneering
   Koguassigneering
ET                                                 11                                          ET
 ---pagebreak---    Muu tööprogrammi jaoks
   reserveeritud
   assigneeringud
   Saldo
   Pakutud meetme jaoks
   ettenähtud summa
              3b – Ülekandmine
              Ei kohaldata
                                              Kulukohustuste
                                              assigneeringud
   Ülekandmine
   Muu tööprogrammi jaoks
   reserveeritud assigneeringud
   Saldo
   Pakutud meetme jaoks
   ettenähtud summa
              3c – Järgnev eelarveaasta
              Ei kohaldata
                                              Kulukohustuste
                                              assigneeringud
   Esialgne         assigneering           p.m.
   eelarveaasta kohta
   Ümberpaigutatud
   assigneeringud
   Täiendav assigneering
   Koguassigneering
   Muu tööprogrammi jaoks
   reserveeritud
   assigneeringud
   Saldo
   Pakutud meetme jaoks
   ettenähtud summa
                                           p.m.
ET                                      12                   ET
 ---pagebreak---    4.      MEETME KIRJELDUS
           Kavandatav keskmise tähtajaga finantsabi Ungarile hõlmab 6,5 miljardi euro suurust
           ühenduse laenu (rahastatakse rahvusvahelistelt kapitaliturgudelt kaasatud ühenduse
           laenudest). Abi antakse rahvusvahelise finantseerimispaketi raames, mis hõlmab
           eelkõige IMFi laenu suurusega 10,5 miljardit SDRi (ligikaudu 12,5 miljardit eurot),
           mida toetab reservkrediidi süsteem. Maailmapank on samuti lubanud anda laenu 1
           miljardi euro ulatuses. Ungarile antava ühenduse keskmise tähtajaga finantsabi
           eesmärk on toetada Ungari maksebilansi jätkusuutlikkust, mis on tõsistes raskustes,
           ja seeläbi toetada valitsuse uut majanduspoliitilist kava, mille eesmärk on muu
           hulgas taastada investorite usaldus ja leevendada alates 2008. aasta oktoobri algusest
           finantsturge vaevanud raskusi. Abi on hea näide valmisolekust toetada liikmesriiki,
           kelle majanduspoliitika on alates 2006. aasta keskpaigast märkimisväärselt
           paranenud, muu hulgas tänu valitsemissektori eelarve puudujäägi olulisele
           vähendamisele. Samal ajal toetatakse kõnealuse abiga finantsstabiilsust, mis ulatub
           oluliste rahvusvaheliste (sh pankadevaheliste) sidemete kaudu üle abisaajariigi
           piiride. Käesolevaga toetatav uus majandusmeetmete pakett hõlmab puudujäägi
           vähendamise kiirendamist nii 2008. kui ka 2009. aastal, et kahandada valitsuse
           rahastamisvajadust, ning mitut sihipärast sammu riigi võlakirjade turu elavdamiseks
           ning valuutavahetusturu likviidsuse suurendamiseks. Komisjoni poolt koostöös
           majandus- ja rahanduskomiteega hallatav abi võimaldab tagada, et EL on aktiivselt
           kaasatud Ungari majanduspoliitika kujundamisesse ning et kõnealune poliitika on
           kooskõlas Ungari kohustustega ELi kontekstis ja nõukogu soovitustega, eelkõige
           seoses riikliku reformikava, lähenemisprogrammi ja ülemäärase eelarvepuudujäägi
           menetluse rakendamisega.
           Ungarile laenu andmise eesmärgil kapitaliturgudelt või finantsinstitutsioonidelt
           võetud ühenduse laenud on kaetud ühenduse tagatisega. Laen võetakse
           kapitaliturgudelt või finantsinstitutsioonidelt. Ungarile antavate laenude põhisumma
           on 6,5 miljardit eurot.
           Euroopa Liidu poolt antud tagatise struktuur võimaldab komisjonil tagada võla
           tagasimaksmise juhul, kui Ungari ei suuda täita oma lepingulisi kohustusi.
           Oma kohustuste täitmiseks võib komisjon võla ajutise tagamise eesmärgil kasutada
           oma sularahavarusid. Sellisel juhul kohaldatakse nõukogu 22. mai 2000. aasta
           määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 (millega rakendatakse ühenduste
           omavahendite süsteemi käsitlev otsus 2000/597/EÜ, Euratom; EÜT L 130,
           31.5.2000, lk 1) artiklit 12.
   5.      KASUTATAV ARVUTUSMEETOD
           Ei kohaldata.
   6.      MAKSEGRAAFIK (EURODES)
           Ei kohaldata.
   Rubriik       Assigneeringud                                 Maksed
                                                                                järgmised
                                                                                eelarve-
                                      aasta n     aasta n+1   aasta n+2   aasta n+3      aastad
              aasta n
ET                                                13                                              ET
 ---pagebreak---    aasta n+1
   aasta n
   aasta n+1
   Kokku
ET           14 ET