               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,3.2.2020
            COM(2020) 35 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega antakse luba alustada läbirääkimisi Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigiga uue partnerluse üle

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

                  Käesoleva soovitusega teeb Euroopa Komisjon Euroopa Liidu Nõukogule ettepaneku anda luba alustada Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigiga uut partnerlust käsitlevaid läbirääkimisi, nimetada komisjon liidu läbirääkijaks ning anda läbirääkijale juhised ja määrata erikomitee, millega tuleb läbirääkimiste käigus konsulteerida.

               2.TAUST

                  Ühendkuningriik astus 1. veebruaril 2020 välja Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest (Euratom).

                  Väljaastumise kord on sätestatud Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi (edaspidi „Ühendkuningriik“) Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingus („väljaastumisleping“)
                     1
                  .

                  Väljaastumisleping jõustus 1. veebruaril 2020 ja sellega on ette nähtud üleminekuperiood, mille jooksul kohaldatakse Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis liidu õigust nimetatud lepingut järgides. Üleminekuperiood lõpeb 31. detsembril 2020, välja arvatud juhul, kui väljaastumislepingu kohaselt asutatud ühiskomitee võtab enne 1. juulit 2020 vastu ühekordse otsuse, millega pikendatakse üleminekuperioodi kuni ühe või kahe aasta võrra.

                  23. märtsi 2018. aasta suunistes kordas Euroopa Ülemkogu, et liidul on kindel kavatsus seada tulevikus Ühendkuningriigiga sisse võimalikult lähedane partnerlus. Nende suuniste kohaselt peaks partnerlus hõlmama kaubandust ja majanduskoostööd ning teisi valdkondi, eeskätt võitlust terrorismi ja rahvusvahelise kuritegevuse vastu, aga ka julgeolekut, kaitset ja välispoliitikat. Euroopa Ülemkogu kehtestas need suunised, pidades silmas üldist arusaama tulevaste suhete raamistikust, mida oli kavas täpsustada väljaastumislepingule lisatud ja selles viidatud poliitilises deklaratsioonis.

                  Väljaastumislepingule lisatud poliitilises deklaratsioonis (edaspidi „poliitiline deklaratsioon“) on esitatud Euroopa Liidu ja Ühendkuningriigi tulevaste suhete raamistik
                     2
                  . Deklaratsiooniga kehtestatakse „põhimõtted ambitsioonikaks, laiaulatuslikuks, põhjalikuks ja paindlikuks partnerluseks kaubandus- ja majanduskoostöö valdkonnas, mille keskmes on laiaulatuslik ja tasakaalustatud vabakaubandusleping, ning õiguskaitse ja kriminaalõiguse, välispoliitika, julgeoleku ja kaitse ning laiemates koostöövaldkondades“.

                  Väljaastumislepingu artiklis 184 on sätestatud: „Tegutsedes heas usus ja austades teineteise õiguskorda, teevad Euroopa Liit ja Ühendkuningriik oma parima, et astuda vajalikke samme, et rääkida kiiresti läbi 17. oktoobri 2019. aasta poliitilises deklaratsioonis osutatud lepingud, mis reguleerivad nende tulevasi suhteid, ja viia läbi nende lepingute ratifitseerimiseks või sõlmimiseks vajalikud menetlused, tagamaks, et neid lepinguid kohaldataks võimaluste piires alates üleminekuperioodi lõpust.“

                  13. detsembri 2019. aasta järeldustes kinnitas Euroopa Ülemkogu oma soovi luua Ühendkuningriigiga tulevikus võimalikult tihedad suhted kooskõlas poliitilise deklaratsiooniga ning järgides varem kokku lepitud Euroopa Ülemkogu suuniseid, samuti avaldusi ja deklaratsioone, eelkõige 25. novembri 2018. aasta avaldusi ja deklaratsioone. Euroopa Ülemkogu kordas eelkõige seda, et tulevased suhted Ühendkuningriigiga peavad põhinema õiguste ja kohustuste tasakaalul ning tagama võrdsed võimalused. Euroopa Ülemkogu palus komisjonil esitada nõukogule „kohe pärast Ühendkuningriigi väljaastumist laiaulatuslike volituste kavandi liidu ja Ühendkuningriigi tulevaste suhete jaoks“.

               3.UUS PARTNERLUS

                  Käesolevas soovituses kavandatav ambitsioonikas ja laiaulatuslik partnerlus on kooskõlas Euroopa Ülemkogu järelduste ja suunistega ning tugineb poliitilisele deklaratsioonile.

                  Kavandatav partnerlus on ühtne pakett, mis koosneb kolmest põhiosast:

               –üldine kord (sealhulgas alusväärtusi ja -põhimõtteid ning juhtimiskorda käsitlevad sätted),

               –majanduskord (sealhulgas kaubandust ja võrdsete võimaluste tagamist käsitlevad sätted) ning

               –julgeolekukord (sealhulgas sätted, mis käsitlevad õiguskaitset ja õigusalast koostööd kriminaalasjades, lisaks välispoliitikat, julgeoleku- ja kaitsevaldkonda).

                  Kavandatava partnerluse aluseks on üksmeel selles, et reeglitel põhinev rahvusvaheline kord, üksikisiku õiguste ja õigusriigi kaitse, töötajate ja tarbijate õiguste kaitse ning keskkonnakaitse kõrge tase, võitlus kliimamuutusega ning vaba ja aus kaubandus suurendavad heaolu ja turvalisust.

               Käesolevas soovituses kavandatav partnerlus peaks olema laiaulatuslik kooskõlas Euroopa Ülemkogu 13. detsembri 2019. aasta järeldustega. See hõlmab kõiki poliitilises deklaratsioonis nimetatud huvipakkuvaid valdkondi: kaubandus- ja majanduskoostöö, õiguskaitsekoostöö ja õigusalane koostöö kriminaalasjades, välispoliitika, julgeolek ja kaitse, liidu programmides osalemine ning temaatilised koostöövaldkonnad. Komisjon on valmis tööd alustama, et teha võimalikult palju ära üleminekuperioodi jooksul ja jätkata läbirääkimisi võimalike lahendamata küsimuste üle pärast üleminekuperioodi lõppu.

                  Kavandatav partnerlus austaks liidu otsustusprotsessi autonoomiat ja liidu õiguskorda, ühtse turu ja tolliliidu terviklikkust ning nelja vabaduse jagamatust. See peaks tagama liidu finantshuvide kaitse ja väljendama Ühendkuningriigi staatust Schengeni alasse mittekuuluva kolmanda riigina, kellel ei saa olla samu õigusi ja hüvesid kui liidu liikmel. Kavandatav partnerlus peaks põhinema üldisel juhtimisraamistikul, mis hõlmab kõiki koostöövaldkondi.

                  Mis puudutab kavandatava partnerluse territoriaalset kohaldamisala, siis tuleb meenutada, et Euroopa Ülemkogu 25. novembri 2018. aasta kohtumise protokolli kantud avaldustesse on lisatud Euroopa Ülemkogu ja komisjoni järgmine deklaratsioon: „Pärast Ühendkuningriigi liidust lahkumist ei kuulu Gibraltar liidu ja Ühendkuningriigi vahel sõlmitavate kokkulepete territoriaalsesse kohaldamisalasse. See ei välista siiski võimalust sõlmida liidu ja Ühendkuningriigi vahel Gibraltari kohta eraldi kokkuleppeid. Ilma et see piiraks liidu pädevust ja võttes täielikult arvesse liidu liikmesriikide territoriaalset terviklikkust, nagu on tagatud Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikes 2, on selliste eraldi kokkulepete puhul vajalik Hispaania Kuningriigi eelnev nõusolek.“

               4.LÄBIRÄÄKIMISED

               Komisjon peab läbirääkimisi kooskõlas otsuse lisas esitatud läbirääkimisjuhistega ja konsulteerides erikomiteega, mille määrab nõukogu.

               Läbirääkimisi pidades koordineerib komisjon oma tegevust pidevalt nõukogu ja selle ettevalmistavate organitega, ta konsulteerib õigeaegselt nõukogu ettevalmistavate organitega ja annab neile aru ning esitab õigeaegselt kogu teabe ja kõik dokumendid, mis on läbirääkimistega seotud.

               Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti täielikult ja õigeaegselt läbirääkimiste kulust.

               Komisjon peab läbirääkimisi koostöös liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindajaga ning ühise välis- ja julgeolekupoliitika küsimustes tema nõusolekuga.

               5.ÕIGUSLIK ALUS

               Läbirääkimiste alustamiseks loa andmise ja läbirääkijale juhiste andmise otsuse menetlusõiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõiked 3 ja 4. kavandatav partnerlus on väga ulatuslik ja selle eesmärk on sisse seada ambitsioonikad ja pikaajalised suhted ning sellest tulenevalt on praeguses etapis asjakohane valida otsusele, millega antakse luba alustada läbirääkimisi ja juhised läbirääkijale, materiaalõiguslikuks aluseks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 217. Lisaks, kuna otsuse lisa sisaldab läbirääkimisjuhiseid küsimustes, mida reguleerib Euratomi asutamisleping, peaks otsuse õiguslik alus olema ka Euratomi asutamislepingu artikkel 101. Soovitatud otsuse õiguslikuks aluseks peaksid seega olema Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõiked 3 ja 4 ning Euratomi asutamislepingu artikkel 101. Uue partnerluse allkirjastamise ja sõlmimise materiaalõigusliku aluse saab kindlaks teha alles läbirääkimiste lõpus.

               Soovitus:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega antakse luba alustada läbirääkimisi Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigiga uue partnerluse üle

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 217 koostoimes artikli 218 lõigetega 3 ja 4,

               võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 101,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

               ning arvestades järgmist:

               (1)Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik (edaspidi „Ühendkuningriik“) astus 1. veebruaril 2020 Euroopa Liidust välja.

               (2)Väljaastumise kord on sätestatud Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingus („väljaastumisleping“)
                  3
               , mille üle peeti läbirääkimisi ja mis sõlmiti kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 50.

               (3)Väljaastumisleping jõustus 1. veebruaril 2020 ja sellega on ette nähtud üleminekuperiood, mille jooksul kohaldatakse Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis liidu õigust nimetatud lepingut järgides. Üleminekuperiood lõpeb 31. detsembril 2020, välja arvatud juhul, kui väljaastumislepingu kohaselt asutatud ühiskomitee võtab enne 1. juulit 2020 vastu ühekordse otsuse, millega pikendatakse üleminekuperioodi kuni ühe või kahe aasta võrra.

               (4)23. märtsi 2018. aasta suunistes kordas Euroopa Ülemkogu, et liidul on kindel kavatsus seada tulevikus Ühendkuningriigiga sisse võimalikult lähedane partnerlus. Nende suuniste kohaselt peaks partnerlus hõlmama kaubandust ja majanduskoostööd ning teisi valdkondi, eeskätt võitlust terrorismi ja rahvusvahelise kuritegevuse vastu, aga ka julgeolekut, kaitset ja välispoliitikat. Euroopa Ülemkogu kehtestas need suunised, pidades silmas üldist arusaama tulevaste suhete raamistikust, mida oli kavas täpsustada väljaastumislepingule lisatud ja selles viidatud poliitilises deklaratsioonis.

               (5)Väljaastumislepingule lisatud poliitilises deklaratsioonis (edaspidi „poliitiline deklaratsioon“) on esitatud Euroopa Liidu ja Ühendkuningriigi tulevaste suhete raamistik
                  4
               . Deklaratsiooniga kehtestatakse põhimõtted ambitsioonikaks, laiaulatuslikuks, põhjalikuks ja paindlikuks partnerluseks kaubandus- ja majanduskoostöö valdkonnas, mille keskmes on laiaulatuslik ja tasakaalustatud vabakaubandusleping, ning õiguskaitse ja kriminaalõiguse, välispoliitika, julgeoleku ja kaitse ning laiemates koostöövaldkondades.

               (6)Väljaastumislepingu artiklis 184 on sätestatud, et tegutsedes heas usus ja austades teineteise õiguskorda, teevad liit ja Ühendkuningriik oma parima, et astuda vajalikke samme, et rääkida kiiresti läbi poliitilises deklaratsioonis osutatud lepingud, mis reguleerivad nende tulevasi suhteid, ja viia läbi nende lepingute ratifitseerimiseks või sõlmimiseks vajalikud menetlused, tagamaks, et neid lepinguid kohaldataks võimaluste piires alates üleminekuperioodi lõpust.

               (7)13. detsembri 2019. aasta järeldustes kinnitas Euroopa Ülemkogu oma soovi luua Ühendkuningriigiga tulevikus võimalikult tihedad suhted kooskõlas poliitilise deklaratsiooniga ning järgides varem kokku lepitud Euroopa Ülemkogu suuniseid, samuti avaldusi ja deklaratsioone, eelkõige 25. novembri 2018. aasta avaldusi ja deklaratsioone. Euroopa Ülemkogu kordas eelkõige seda, et tulevased suhted Ühendkuningriigiga peavad põhinema õiguste ja kohustuste tasakaalul ning tagama võrdsed võimalused. Euroopa Ülemkogu palus komisjonil esitada nõukogule „kohe pärast Ühendkuningriigi väljaastumist laiaulatuslike volituste kavandi liidu ja Ühendkuningriigi tulevaste suhete jaoks“. Euroopa Ülemkogu märkis, et ta jälgib läbirääkimisi tähelepanelikult ja annab vajaduse korral edasisi üldisi poliitilisi suuniseid.

               (8)Seetõttu tuleks alustada läbirääkimisi, mille eesmärk on sõlmida uus partnerlus Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigiga. Komisjon tuleks nimetada liidu läbirääkijaks. Ühise välis- ja julgeolekupoliitika küsimustes peaks komisjoni pidama läbirääkimisi liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja nõusolekuga,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Komisjonile antakse luba alustada läbirääkimisi Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigiga uue partnerluse üle.

               Artikkel 2

               Komisjon nimetatakse liidu läbirääkijaks.

               Artikkel 3

               Komisjon peab läbirääkimisi, konsulteerides [erikomitee nimi] ja lisas esitatud juhiste alusel.

               Artikkel 4

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ELT L 29, 31.1.2020, lk 7.

                     (2)

                        ELT C 34, 31.1.2020, lk 1.

                     (3)

                        ELT L 29, 31.1.2020, lk 7.

                     (4)

                        ELT C 34, 31.1.2020, lk 1.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,3.2.2020
            COM(2020) 35 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Soovitus: NÕUKOGU OTSUS,
            millega antakse luba alustada läbirääkimisi Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigiga uue partnerluse üle

               LISA

               Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigiga UUE PARTNERLUSE üle läbirääkimise juhised

               I.Üldine taust

               1.Pärast seda, kui Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik (edaspidi „Ühendkuningriik“) teatas oma kavatsusest astuda välja Euroopa Liidust (edaspidi „liit“) ja Euroopa Aatomienergiaühendusest (edaspidi „Euratom“), pidas liit vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 50 Ühendkuningriigiga läbirääkimisi lepingu üle, milles sätestatakse Ühendkuningriigi väljaastumise kord, ja sõlmis temaga selle lepingu (edaspidi „väljaastumisleping“).

               2.23. märtsi 2018. aasta suunistes kordas Euroopa Ülemkogu, et liidul on kindel soov seada tulevikus Ühendkuningriigiga sisse võimalikult lähedane partnerlus. Nende suuniste kohaselt peaks partnerlus hõlmama kaubandust ja majanduskoostööd ning teisi valdkondi, eeskätt võitlust terrorismi ja rahvusvahelise kuritegevuse vastu, aga ka julgeolekut, kaitset ja välispoliitikat. Euroopa Ülemkogu kehtestas need suunised, pidades silmas üldist arusaama kavandatava partnerluse raamistikust, mida oli kavas täpsustada väljaastumislepingule lisatud ja selles viidatud poliitilises deklaratsioonis.

               3.Euroopa Liidu lepingu artikli 50 alusel peetud läbirääkimiste käigus jõuti Ühendkuningriigiga üldisele arusaamisele kavandatava partnerluse raamistikust ja see talletati poliitilises deklaratsioonis, millega kehtestati Euroopa Liidu ja Ühendkuningriigi kavandatava partnerluse raamistik (edaspidi „poliitiline deklaratsioon“) ning mille Euroopa Ülemkogu (artikkel 50) kiitis heaks 17. oktoobril 2019. Poliitiline deklaratsioon lisati liidu ja Ühendkuningriigi vahel sõlmitud väljaastumislepingule.

               4.Väljaastumislepinguga on ette nähtud üleminekuperiood, mille jooksul kohaldatakse Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis liidu õigust. Üleminekuperiood lõpeb 31. detsembril 2020, välja arvatud juhul, kui väljaastumislepingu kohaselt asutatud ühiskomitee võtab enne 1. juulit 2020 vastu ühekordse otsuse, millega pikendatakse üleminekuperioodi kuni ühe või kahe aasta võrra. Väljaastumislepinguga kohustusid liit ja Ühendkuningriik tegema oma parima, et astuda vajalikud sammud, et rääkida kiiresti läbi nende kavandatavat partnerlust reguleerivad lepingud, tagamaks, et neid lepinguid saaks võimaluste piires kohaldada alates üleminekuperioodi lõpust. Poliitilise deklaratsiooniga kohustusid liit ja Ühendkuningriik andma endast parima, et sõlmida ja ratifitseerida uus kalandusleping 1. juuliks 2020.

               5.Läbirääkimised kavandatava partnerluse üle peaksid tuginema väljaastumislepingu ja selle kolme protokolli tulemuslikule rakendamisele. Sellega seoses tuleks kavandatava partnerlusega ka edaspidi kaitsta Ühendkuningriigi valitsuse, Iirimaa valitsuse ja teiste mitmepoolsetes läbirääkimistes osalenute vahel 10. aprillil 1998 saavutatud suure reede kokkulepet (Belfasti kokkulepet) ja kõiki selle osi, tunnustamaks asjaolu, et Põhja-Iirimaa rahuprotsess on rahu, stabiilsuse ja leppimise jaoks Iirimaa saarel endiselt äärmiselt oluline.

               II.KAVANDATAVA PARTNERLUSE EESMÄRK JA KOHALDAMISALA

               6.13. detsembri 2019. aasta järeldustes kordas Euroopa Ülemkogu (artikkel 50), et liit soovib kindlalt seada tulevikus Ühendkuningriigiga sisse võimalikult lähedase partnerluse, kooskõlas poliitilise deklaratsiooniga, milles on esitatud liidu ja Ühendkuningriigi kavandatava partnerluse aluseks olevad põhimõtted. Liidu lähenemisviisi puhul lähtutakse ka edaspidi asjaomastes Euroopa Ülemkogu suunistes ja järeldustes, eelkõige 23. märtsi 2018. aasta ja 25. novembri 2018. aasta suunistes ja järeldustes esitatud üldistest seisukohtadest ja põhimõtetest.

               7.Läbirääkimiste eesmärk on seada liidu ja vajaduse korral Euratomi ning Ühendkuningriigi vahel sisse uus partnerlus, mis on laiaulatuslik ja hõlmab poliitilises deklaratsioonis nimetatud huvipakkuvaid valdkondi: kaubandus- ja majanduskoostöö, õiguskaitsekoostöö ja õigusalane koostöö kriminaalasjades, välispoliitika, julgeolek ja kaitse ning temaatilised koostöövaldkonnad. Kavandatav partnerlus peaks olema sidusa ülesehitusega ja lõimitud üldise juhtimisraamistikuga.

               8.Poliitilises deklaratsioonis on märgitud ka, et kui pooled leiavad läbirääkimiste jooksul, et see on nende vastastikustes huvides, võib kavandatav partnerlus hõlmata ka poliitilises deklaratsioonis nimetamata koostöövaldkondi. Samuti on selles tõdetud, et kavandatav partnerlus võib aja jooksul muutuda.

               9.Komisjoni eesmärk peaks olema saavutada nii palju kui võimalik lühikese üleminekuperioodi jooksul, kuid samas peaks ta olema valmis jätkama läbirääkimisi võimalike lahendamata küsimuste üle pärast üleminekuperioodi lõppu.

               III.KAVANDATAVA PARTNERLUSE SISU

               ÜLDPÕHIMÕTTED

               10.Liidu ja Ühendkuningriigi kavandatav partnerlus peaks tuginema ja osutama muu hulgas järgmistele aluspõhimõtetele ja peamistele eesmärkidele:

               -tunnistada, et reeglitel põhinev rahvusvaheline kord, üksikisiku õiguste ja õigusriigi kaitse, töötajate ja tarbijate õiguste kaitse ning keskkonnakaitse kõrge tase, võitlus kliimamuutusega ning vaba ja õiglane kaubandus suurendavad heaolu ja turvalisust;

               -kinnitada taas poolte kindlat tahet töötada koos nende üldpõhimõtete kaitsel ning teha koostööd nende väärtuseid ja huvisid ähvardavate sise- ja välisohtude vastu;

               -tagada õiguste ja kohustuste tasakaal ning võrdsed tingimused. See tasakaal peab tagama liidu otsustusprotsessi ja õiguskorra autonoomia, tagama liidu finantshuvide kaitse ja olema kooskõlas liidu muude põhimõtetega, mis on esitatud Euroopa Ülemkogu asjaomastes suunistes, eelkõige seoses ühtse turu ja tolliliidu terviklikkusega ning nelja vabaduse jagamatusega;

               -väljendama Ühendkuningriigi staatust Schengeni alasse mittekuuluva kolmanda riigina ning seda, et liitu mittekuuluval riigil, kellel ei ole samu kohustusi kui liidu liikmel, ei saa olla samu õigusi ja hüvesid kui liidu liikmel.

               I OSA: ESMASED SÄTTED

               1. KOOSTÖÖ ALUS

               A. Peamised väärtused ja õigused

               11.Kavandatav partnerlus peaks põhinema ühistel väärtustel ja võetud kohustustel, mis peaksid olema väljendatud viies siduvas poliitilises sättes (millele tuginevad kõik laiaulatuslikud suhted liidu ja kolmandate riikide vahel), mis käsitlevad järgmist: inimõigused, demokraatia ja õigusriik, massihävitusrelvade leviku tõkestamine, terrorismivastane võitlus, nende isikute kohtu alla andmine, keda süüdistatakse rahvusvahelisele üldsusele muret tekitavate kõige raskemate kuritegude toimepanemises, ning väike- ja kergrelvad. Inimõiguste ja põhivabaduste, demokraatia põhimõtete ja õigusriigi austamine ja kaitse ning massihävitusrelvade leviku tõkestamise toetamine peaksid olema partnerluse raames kavandatava koostöö olulised osad. Võitlus kliimamuutuste vastu ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni protsessi ja eeskätt Pariisi kokkuleppe kohaselt peaks samuti olema kavandatava partnerluse oluline osa. Kavandatava partnerlusega tuleks taas kinnitada poolte kindlat tahet edendada tõhusat ja reeglitel põhinevat mitmepoolsust.

               B. Andmekaitse

               12.Võttes arvesse andmevoogude tähtsust, tuleks kavandatava partnerlusega taas kinnitada poolte kindlat tahet tagada isikuandmete kaitse kõrge tase ja täielikult austada liidu isikuandmete kaitse norme, sealhulgas liidu otsustusprotsessi kaitse piisavuse otsuste tegemisel. Kaitse piisavuse otsuste vastuvõtmine liidu poolt, kui kohaldatavad tingimused on täidetud, peaks olema tegur, mis võimaldab koostööd ja teabevahetust, eeskätt õiguskaitse ja kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö valdkonnas.

               2. ÜHIST HUVI PAKKUVAD VALDKONNAD

               A. Osalemine liidu ja Euratomi programmides

               13.Kavandatava partnerluse raames tuleks kehtestada üldised põhimõtted ja tingimused Ühendkuningriigi osalemiseks liidu ja Euratomi programmides ning nendesse panustamiseks sellistes valdkondades nagu teadus ja innovatsioon, noored, kultuur ja haridus, areng ja rahvusvaheline koostöö, kaitsevõimed, kodanikukaitse ja kosmos ning muud asjakohased valdkonnad, eeldusel et järgitakse vastavates õigusaktides sätestatud tingimusi ja et see on liidu huvides. Selle hulka kuuluvad programmide rahastamise ning nende rakendamise kontrolli ja auditeerimise üldnormid ning asjakohane konsulteerimine Ühendkuningriigiga.

               14.Kavandatava partnerlusega tuleks tagada, et ühiselt võetakse kohustus saavutada tulemusi tulevases programmis „PEACE PLUS“, säilitades selles praegused rahastamisproportsioonid.

               B. Dialoogid

               15.Kavandatava partnerlusega tuleks, vastavalt vajadusele, ette näha dialoog ja teabe vahetamine ühist huvi pakkuvates valdkondades, eesmärgiga teha kindlaks koostöövõimalused, jagada parimaid tavasid ja eksperditeadmisi ning tegutseda üheskoos, sealhulgas sellistes valdkondades nagu kultuur, haridus, teadus ja innovatsioon ning turism ja statistika. Nendes valdkondades tuleks kavandatava partnerlusega tunnistada, kui oluline on koostöö võimaldamise jaoks liikuvus ning objektide ja varustuse ajutine liikumine, ning hõlbustada juba toimuvat koostööd kultuuri ja haridusega seotud rühmade vahel.

               II OSA: MAJANDUSOSA

               1. EESMÄRGID JA PÕHIMÕTTED

               16.Kavandatava partnerluse juurde peaks kuuluma ambitsioonikas, laialdane ja tasakaalustatud majanduspartnerlus. See partnerlus peaks olema laiaulatuslik ning hõlmama vabakaubanduslepingut ja laiemat valdkondlikku koostööd, kui see on liidu huvides. Majanduspartnerlus peaks olema kooskõlas Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) kohaldatavate normidega, eeskätt üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikliga XXIV ja teenustekaubanduse üldlepingu (GATS) artikliga V, ning tagama, et kõigil valitsemistasanditel järgitakse tulemuslikult selle sätteid. See peaks sisaldama kalandusalaseid sätteid, nagu on ette nähtud käesoleva osa jaotises 12, eelkõige punktis

                  85

               , ning selle aluseks peaksid olema kindlad kohustused tagada võrdsed tingimused avatud ja ausa konkurentsi jaoks, nagu on ette nähtud käesoleva osa jaotises 15, lisaks tulemuslik haldamis- ja järelevalvekord ning vaidluste lahendamise ja otsuste täitmise kord, kaasa arvatud asjakohased õiguskaitsevahendid. Partnerlus peaks võimalikult palju hõlbustama kaubavahetust ja investeeringuid poolte vahel, austades samal ajal liidu ühtse turu ja tolliliidu terviklikkust.

               17.Kavandatava partnerluses tuleks tunnistada, et kestliku arengu tagamine on poolte üleüldine eesmärk. Majanduspartnerluse raames tuleks tagada, et pooled säilitavad oma sõltumatuse ja suutlikkuse reguleerida majandustegevust vastavalt kaitsetasemele, mida kumbki pool peab asjakohaseks, et saavutada õiguspärase avaliku poliitika eesmärgid, näiteks rahvatervise, loomade tervise ja heaolu ning taimetervise, sotsiaalteenuste, riikliku hariduse, ohutuse, keskkonna, sealhulgas kliimamuutuste, avaliku kõlbluse, sotsiaal- ja tarbijakaitse, eraelu puutumatuse ja andmekaitse, kultuurilise mitmekesisuse edendamise ja kaitse ning rahapesu vastase võitluse vallas.

               2. KAUBAD

               A. Eesmärgid ja põhimõtted

               18.Kavandatava partnerluse juurde peaks kuuluma laiaulatuslik kord, sealhulgas vabakaubanduspiirkond, ning tolli- ja regulatiivne koostöö kooskõlas käesoleva jaotise punktidega B, C ja D, ning selle aluseks peaksid olema kindlad kohustused tagada võrdsed tingimused avatud ja ausa konkurentsi jaoks, lisaks tulemuslik haldamis- ja järelevalvekord ning vaidluste lahendamise ja otsuste täitmise kord, kaasa arvatud asjakohased õiguskaitsevahendid.

               B. Vabakaubanduspiirkond

               19.Kavandatava partnerluse eesmärgiks peaks olema luua vabakaubandusala, millega tagatakse, et üheski sektoris ei kohaldata tollimakse, tasusid, samaväärse toimega makse ega koguselisi piiranguid, tingimusel et kindlate kohustuste kaudu on tagatud võrdsed tingimused, nagu on ette nähtud käesoleva osas jaotises 15. Kõik tollimaksud ja ekspordiga seotud maksud ja samaväärse toimega meetmed tuleks keelata ning uusi makse ega meetmeid ei tohiks kehtestada. Kavandatava partnerluse raames peaksid olema keelatud ka kõik pooltevahelise kaubanduse keelud ja piirangud, sealhulgas koguselised piirangud või loanõuded, mida ei saa põhjendada majanduspartnerlusega ette nähtud konkreetsete normide ja eranditega, ning see peaks sisaldama täiustatud põhimõtteid impordi- ja ekspordilubade, impordi- ja ekspordimonopolide, parandatud kaupade, ümberlaadimise, ümbertöötatud kaupade ja päritolu märkimise kohta.

               20.Kavandatava partnerluse juurde peaksid kuuluma asjakohased päritolureeglid, mis põhinevad liidu tavapärastel sooduspäritolureeglitel ja mille puhul on võetud arvesse liidu huvi.

               21.Lisaks peaks kavandatav partnerlus sisaldama sätteid, mille kohaselt uuritakse ühiselt asjakohaseid meetmeid, juhul kui pädevad asutused on teinud vigu, eelkõige sooduspäritolureeglite kohaldamisel. Partnerlusega tuleks kindlaks määrata ka kord ja asjakohased meetmed, mida pooled võivad kohaldada juhul, kui ilmneb halduskoostöö puudumine tolliküsimustes, eeskirjade eiramine või pettus, ning seoses tasumata tollimaksude sissenõudmisega tollipettuse korral.

               22.Kavandatav partnerlus peaks sisaldama sätteid dumpinguvastaste, tasakaalustus- ja kaitsemeetmete kohta, mille kohaselt võib kumbki pool võtta asjakohaseid meetmeid vastavalt vajadusele kooskõlas WTO lepinguga 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) VI artikli rakendamise kohta, WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepinguga, 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) XIX artiklist tulenevate kohustustega, WTO kaitsemeetmete lepinguga või põllumajanduslepingu artikliga 5.

               C. Tollikoostöö ja kaubanduse lihtsustamine

               23.Liidu tolliseadustiku raames peaks kavandatava partnerluse eesmärk olema tolliprotseduuride, tollijärelevalve ja -kontrolli optimeerimine ning seadusliku kaubanduse hõlbustamine, kasutades olemasolevaid hõlbustavaid menetlusi ja tehnoloogiaid ning tagades samal ajal, et tolliasutused saavad võtta piiril tulemuslikke meetmeid, selleks et viia ellu õiguspärast avalikku poliitikat ja kaitsta finantshuve, mille hulka kuulub intellektuaalomandi õiguste tulemuslik ja tõhus kaitse tolliasutuste poolt kõigi tollikontrolli alla kuuluvate kaupade puhul.

               24.Selleks peaks kavandatav partnerlus tuginema WTO kaubanduse lihtsustamise lepingule ja seda edasi arendama. Partnerluse osaks peaks olema tollialaste sätete terviklik kogum, mis käsitleb tolliprotseduuride ja -tavade läbipaistvust, tulemuslikkust ja mittediskrimineerivat laadi.

               25.kavandatava partnerlusega tuleks samuti ette näha halduskoostöö ja vastastikune abi tolli- ja käibemaksuasjades, sealhulgas teabe vahetamine tolli- ja käibemaksupettuste ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu võitlemiseks, ning vastastikune abi tolli- ja muude maksudega seotud nõuete sissenõudmisel.

               26.Lisaks peaks kavandatava partnerluse juurde kuuluma kaubaveoga seotud kontrolli ja formaalsuste hõlbustamise kord ning tolli turvameetmete kohaldamise kord, kaasa arvatud volitatud ettevõtjate programmide vastastikune tunnustamine, kui see on liidu huvides ja täidetud on kaubavahetuse turvalisusega seotud vajalikud tingimused.

               D. Regulatiivsed aspektid

               27.Säilitades regulatiivse autonoomia, tuleks kavandatava partnerluse raames kehtestada sätted selliste regulatiivsete lähenemisviiside soodustamiseks, mis on läbipaistvad, tõhusad, aitavad hoida ära ebavajalikke kaubandustõkkeid ja on omavahel võimalikult palju kooskõlas. Tehniliste kaubandustõkete ning sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete põhimõtted peaksid põhinema vastavatel WTO kokkulepetel ja minema nendest kaugemale.

               28.Konkreetsemalt tuleks tehniliste kaubandustõkete põhimõtetes kehtestada printsiibid standardimise, tehniliste normide, vastavushindamise, akrediteerimise, turujärelevalve, metroloogia ja märgistamise valdkonnas. Tehnilisi kaubandustõkkeid käsitlevates sätetes tuleks kindlaks määrata rahvusvahelised standardid, tuginedes poolte kehtivale ühisele praktikale, ning nende sätete eesmärk peaks olema edendada asjakohaste rahvusvaheliste standardite kasutamist tehniliste normide alusena, samuti katsetamis- ja sertifitseerimisnõuete ühtlustamist, kohaldades näiteks riskipõhist lähenemist vastavushindamisele (kaasa arvatud enesehindamine valdkondades, kus see on võimalik ja asjakohane). kavandatava partnerlusega tuleks luua ka mehhanism, millega lahendatakse kiirkorras tehniliste kaubandustõketega seotud meetmetest tulenevaid konkreetseid kaubandusprobleeme, ning kehtestada sätted, mille eesmärk on mõlema poole importijatele ja eksportijatele tehniliste kaubandustõketega seotud meetmete kohta õigeaegselt teavet jagada.

               29.Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete valdkonnas peaks kavandatav partnerlus tuginema sanitaar- ja fütosanitaarmeetmeid käsitlevale WTO lepingule ning olema sellest ambitsioonikam, et lihtsustada pääsu kummagi poole turule, kaitstes seejuures inimeste ja loomade tervist ning taimetervist. Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmeid käsitlevate sätete eesmärk peaks olema kohaldada üleliidulist ekspordiloamenetlust (üks üksus) ja nendega tuleks tunnustada piirkondadeks jagamist haigus- ja kahjuripuhangute korral eksportiva poole esitatud asjakohase epidemioloogilise teabe alusel. Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmeid käsitlevad sätted peaksid arvesse võtma rahvusvahelise taimekaitsekonventsiooni, Maailma Loomatervise Organisatsiooni ja „Codex alimentariuse“ asjakohaseid norme, suuniseid ja soovitusi. Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete alased sätted peaksid käsitlema järgmisi teemasid: läbipaistvus ja mittediskrimineerimine, põhjendamatute viivituste vältimine, ühtlustamine, poolte loomatervise- ja kahjuristaatuse tunnustamine, kontrolli-, inspekteerimis- ja heakskiitmismenetlused, auditid, sertifitseerimine, impordikontroll, erakorralised meetmed, ettevõtete tunnustamine eelneva kontrollita, regulatiivne koostöö, koostöö antimikroobikumiresistentsuse valdkonnas, koostöö sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete valdkonnas olulistel mitmepoolsetel foorumitel, koostöö kestlike toidusüsteemide valdkonnas ning sellise mehhanismi loomine, millega lahendatakse kiirkorras sanitaar- ja fütosanitaarmeetmetega seotud konkreetseid kaubandusprobleeme või muid asjakohaseid küsimusi. kavandatava partnerlusega tuleks edendada jätkuvat koostööd ja teabevahetust loomade heaolu valdkonnas. kavandatava partnerlusega tuleks tagada Euroopa Liidu toimimise lepingus sätestatud ettevaatusprintsiibi kohaldamine liidus.

               30.kavandatava partnerlusega tuleks kehtestada liidule huvi pakkuvates valdkondades vabatahtliku regulatiivse koostöö raamistik, mis hõlmaks teabevahetust ja parimate tavade jagamist.

               31.kavandatav partnerlus peaks sisaldama valdkonnaüleseid põhimõtteid heade reguleerimistavade ja läbipaistvuse kohta, mida kohaldatakse kaupade reguleerimise toimivate ja kulutõhusate õigusnormide väljatöötamisel ja rakendamisel, sealhulgas varajased avalikud konsultatsioonid oluliste uute õigusnormide üle ja kehtivate meetmete põhjalik läbivaatamine.

               3. TEENUSED JA INVESTEERINGUD

               A. Eesmärgid ja põhimõtted

               32.kavandatav partnerlus peaks sisaldama põhjalikke, laiaulatuslikke ja tasakaalustatud sätteid, mis käsitlevad teenustekaubandust ning investeerimist teenustesektorisse ja muudesse sektoritesse ning austavad samal ajal kummagi poole õigust kehtestada oma norme. Nende sätete eesmärk peaks olema saavutada teenustekaubanduse liberaliseerimine tasemel, mis läheb kaugemale poolte poolt Maailma Kaubandusorganisatsioonis (WTO) võetud kohustustest, ja võttes arvesse liidu kehtivaid vabakaubanduslepinguid.

               33.Kooskõlas teenustekaubanduse üldlepingu artikliga V peaks kavandatava partnerlusega püüda hõlmata oluline hulk sektoreid, kõik tarneviisid ja sätestada igasuguse diskrimineerimise puudumine partnerlusega hõlmatud teenindusaladel. kavandatava partnerlusega tuleks ette näha asjakohased erandid ja piirangud, kaasa arvatud valitsuse funktsioonide täitmisega seotud tegevuse väljajätmine. Liberaliseerimisega seotud sätetest tuleks välja jätta audio-visuaalteenused. Säilitada tuleks liidu avalike teenuste kõrge kvaliteet vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingule ja eelkõige protokollile nr 26 üldhuviteenuste kohta ning võttes arvesse liidu sellekohaseid reservatsioone, kaasa arvatud teenustekaubanduse üldlepingus. Teenuseid ja investeeringuid käsitlevad sätted peaksid hõlmama kutse- ja äriteenuste, telekommunikatsiooniteenuste, kulleri- ja postiteenuste, jaotusteenuste, keskkonnateenuste, finantsteenuste ja transporditeenuste sektoreid
                  1
               .

               B. Turulepääs ja mittediskrimineerimine

               34.Kavandatav partnerlus peaks hõlmama sätteid poolte teenuseosutajate ja investorite turulepääsu ja võrdse kohtlemise kohta teenuste osutamise kohaks oleva poole normide alusel ning käsitlema investorite tegevusele kehtestatud nõudeid.

               35.Partnerlus peaks sisaldama sätteid, millega lubatakse füüsiliste isikute sisenemist ja ajutist viibimist ärilisel eesmärgil kindlaksmääratud valdkondade puhul. Samal ajal ei tohiks miski kavandatavas partnerluses takistada pooli rakendamast oma õigusnorme ja nõudeid riiki sisenemise ning seal viibimise kohta, tingimusel et nad ei muuda seejuures olematuks ega vähenda kavandatavast partnerlusest saadavat kasu. Jätkuvalt tuleks kohaldada liidus kehtivaid õigusnorme ja nõudeid töötingimuste ning töötajate õiguste kohta.

               C. Regulatiivsed aspektid

               36.Säilitades poolte regulatiivse autonoomia, peaks kavandatav partnerlus hõlmama sätteid selliste regulatiivsete lähenemisviiside soodustamiseks, mis on läbipaistvad, tõhusad ja omavahel võimalikult palju kooskõlas ning mis aitavad vältida ebavajalikke regulatiivseid nõudeid.

               37.Sellega seoses tuleks kavandatava partnerluse raames käsitleda kummagi poole õigusruumi sisese reguleerimise põhimõtteid. Need peaksid sisaldama liidu vabakaubanduslepingutes tavapäraseid horisontaalseid sätteid, näiteks litsentsimiskorra kohta, ning liidu kehtivate vabakaubanduslepingutega kooskõlas olevaid regulatiivseid sätteid konkreetsetes valdkondades, nagu telekommunikatsiooniteenused, finantsteenused, kulleriteenused ja rahvusvahelised meretransporditeenused.

               38.Kavandatava partnerlusega tuleks taas kinnitada poolte kindlat tahet tagada telekommunikatsiooniteenuseid käsitlevate valdkondlike sätete kaudu õiglane ja võrdne juurdepääs üksteise teenusepakkujate avalikele telekommunikatsioonivõrkudele ja -teenustele ning tegeleda konkurentsivastaste tavadega.

               39.kavandatava partnerlusega tuleks liidule huvi pakkuvates valdkondades kehtestada vabatahtliku regulatiivse koostöö raamistik, mis hõlmaks teabevahetust ja parimate tavade jagamist.

               40.kavandatav partnerlus peaks sisaldama valdkonnaüleseid põhimõtteid heade reguleerimistavade ja läbipaistvuse kohta, mida kohaldatakse teenuste ja investeeringute reguleerimise toimivate ja kulutõhusate õigusnormide väljatöötamisel ja rakendamisel, sealhulgas varajased avalikud konsultatsioonid oluliste uute õigusnormide üle ja kehtivate meetmete põhjalik läbivaatamine.

               41.kavandatava partnerluse osaks peaks olema ka raamistik läbirääkimiste pidamiseks tingimuste üle, mille kohaselt pädevad siseriiklikud asutused tunnustavad kutsekvalifikatsioone, mis on vajalikud teatavatel reguleeritud kutsealadel tegutsemiseks, kui see on liidu huvides.

               4. KOOSTÖÖ FINANTSTEENUSTE VALDKONNAS

               42.kavandatava partnerlusega tuleks taas kinnitada poolte kindlat tahet säilitada finantsstabiilsus, turu terviklikkus, investorite ja tarbijate kaitse ning aus konkurents, austades samal ajal poolte regulatiivset ja otsustusprotsesside autonoomiat ning nende suutlikkust teha samaväärsust kinnitavaid otsuseid omaenda huvides. See ei piira poolte õigust võtta vastu või säilitada mis tahes meetmeid ettevaatuse kaalutlustel. Põhiline vahend, mida pooled hakkavad kasutama oma finantssüsteemide vaheliste suhete reguleerimiseks, on kummagi poole ühepoolne samaväärsusraamistik.

               43.Koostöö finantsteenuste valdkonnas peaks hõlmama tihedat ja asjakohaselt struktureeritud vabatahtlikku koostööd regulatiivsetes ja järelevalveküsimustes, kaasa arvatud rahvusvahelistes organites. See koostöö peaks säilitama liidu autonoomia regulatiivsetes ja järelevalveküsimustes. See peaks võimaldama mitteametlikus vormis teabevahetust ja kahepoolseid arutelusid regulatiivsete algatuste üle ja muude huvipakkuvate küsimuste, näiteks samaväärsuse üle. Võimaluse korral tuleks tagada koostöö asjakohane läbipaistvus ja stabiilsus.

               5. DIGITAALKAUBANDUS

               44.Võttes arvesse nii teenuseid kui ka kaupu hõlmava kaubanduse aina suurenevat digitaliseerimist, peaks kavandatav partnerlus sisaldama sätteid, mille eesmärk on hõlbustada e-kaubandust, tegeleda e-kaubanduse põhjendamatute tõketega ning tagada avatud, turvaline ja usaldusväärne veebikeskkond ettevõtetele ja tarbijatele, näiteks seoses elektrooniliste usaldusteenuste ja autentimisteenustega või mitte nõudes eelnevat luba üksnes seetõttu, et teenust osutatakse elektroonilisel teel. Samuti tuleks ette näha tarbijate kaitse internetikeskkonnas ja reguleerida mittetellitud otseturundusteadaandeid. Kõnealuste sätetega tuleks reguleerida ka andmevoogusid, mõjutamata seejuures liidu isikuandmete kaitse norme.

               45.Kavandatava partnerlusega tuleks ette näha koostöö mitmepoolsetel ja erinevaid sidusrühmi koondavatel foorumitel vastastikust huvi pakkuvates valdkondades ning panna alus dialoogile, et vahetada teavet, kogemusi ja parimaid tavasid kujunemisjärgus tehnoloogiate vallas.

               6. KAPITALI LIIKUMINE JA MAKSED

               46.Kavandatava partnerlusega tuleks ette näha sätted, mis võimaldavad kapitali ja maksete liikumist seoses kavandatava partnerluse kohaselt liberaliseeritavate tehingutega. Partnerlus peaks sisaldama kaitsesätteid ja erandolukordade sätteid (näiteks seoses liidu majandus- ja rahapoliitika ning maksebilansiga), mis peaksid olema kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu sätetega kapitali vaba liikumise kohta.

               7.INTELLEKTUAALOMAND

               47.Kavandatava partnerlusega tuleks ette näha intellektuaalomandiõiguste kaitse normid ja tagada nende täitmine, et stimuleerida innovatsiooni, loovust ja majandustegevust, minnes kaugemale WTO intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu (TRIPS) ja Maailma Intellektuaalse Omandi Organisatsiooni (WIPO) konventsioonide nõuetest, kui see on asjakohane.

               48.kavandatava partnerlusega tuleks säilitada kõrge kaitsetase, mida pooled tagavad praegu intellektuaalomandile, nagu näiteks autoriõigus ja sellega kaasnevad õigused, kaubamärgid, registreerimata ja registreeritud disainilahendused, geograafilised tähised, patendid, avalikustamata teave ja sordikaitse. kavandatava partnerlusega tuleks kinnitada kehtivate geograafiliste tähiste kaitse, nagu on sätestatud väljaastumislepingus, ja luua tulevaste geograafiliste tähiste kaitseks mehhanism, millega tagatakse samasugune kaitse tase, nagu on sätestatud väljaastumislepingus.

               49.kavandatava partnerlusega tuleks tagada ka intellektuaalomandi õiguskaitse tulemuslikkus, kaasa arvatud digikeskkonnas ja piiridel.

               50.Kavandatava partnerluse raames tuleks luua asjakohane mehhanism koostöö tegemiseks ja poolte vahel teabe vahetamiseks seoses intellektuaalomandi õiguste vallas vastastikku huvi pakkuvate küsimustega, milleks võivad olla näiteks vastavad lähenemisviisid ja protsessid kaubamärkide, disainide ja patentide puhul.

               8. RIIGIHANKED

               51.Võttes teadmiseks Ühendkuningriigi kavandatava ühinemise WTO riigihankelepinguga, tuleks kavandatava partnerlusega ette näha vastastikused võimalused poolte riigihanketurgudel, tuginedes Ühendkuningriigi turulepääsu pakkumisele WTO riigihankelepinguga ühinemisel ja minnes kaugemale WTO riigihankelepinguga neile konkreetsetes valdkondades kehtestatud kohustustest, ilma et see mõjutaks poolte riigisiseseid norme nende oluliste julgeolekuhuvide kaitsmise kohta. Nende valdkondade hulka peaksid kuuluma asjakohased hanked, mida WTO riigihankeleping ei hõlma, nagu näiteks hanked kommunaalteenuste sektorites, mida WTO riigihankeleping ei hõlma. Tarnijatele ja teenuseosutajatele tuleks tagada võrdne kohtlemine, mis on vähemalt sama soodne kui kohalike tarnijate või teenuseosutajate kohtlemine.

               52.kavandatava partnerluse raames peaksid pooled kohustuma järgima WTO riigihankelepingul põhinevaid ja sellest kaugemale minevaid nõudeid, millega tagatakse turuvõimaluste, riigihankenormide, -menetluste ja -tavade läbipaistvus. Nendele nõuetele tuginedes tuleks kavandatava partnerluse raames käsitleda meelevaldse tegevuse ohtu lepingute sõlmimisel ning näha ette tulemuslikud ja kättesaadavad õiguskaitsevahendid ja läbivaatamismenetlused, sealhulgas kohtuasutuste poole pöördumise korral.

               9. LIIKUVUS

               53.Kavandatava partnerluse sätted, mis käsitlevad liikuvust, sealhulgas viisavaba reisimist lühiajaliste külastuste puhul, peaksid rajanema liidu liikmesriikide ühesuguse kohtlemise põhimõttele ning täielikule vastastikkusele.

               54.kavandatava partnerluse raames tuleks esitada tingimused oma territooriumile sisenemiseks ja seal viibimiseks sellistel eesmärkidel nagu näiteks teadustöö, õppimine, koolitus ning noortevahetus.

               55.kavandatava partnerluse raames tuleks käsitleda sotsiaalkindlustuse koordineerimist, võttes asjakohaselt arvesse isikute liikumist tulevikus.

               56.Ühegi sättega ei tohiks piirata Ühendkuningriigi ja Iirimaa vahel kohaldatavat ühise reisipiirkonna korda, millele on osutatud väljaastumislepingu artikli 38 lõikes 2 ning Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli artiklis 3.

               10. TRANSPORT

               A. Lennundus

               a) Lennutransport

               57.kavandatava partnerluse raames tuleks igakülgselt käsitleda lennundussuhteid Ühendkuningriigiga. Partnerlusega tuleks äriliste põhimõtete ning ausate ja võrdsete konkureerimisvõimaluste alusel tagada turgude vastastikune, kestlik ja tasakaalustatud avamine, mille käigus säilitatakse siiski lennutransporditeenuste siseturg. kavandatava partnerluse teatavaid osi võib rakendada etapiviisiliselt.

               58.kavandatava partnerlusega tuleks tagada, et kõiki liidu lennuettevõtjaid koheldakse kõigis lepinguga hõlmatud küsimustes võrdselt ja mittediskrimineerivalt, olenemata nende riikkondsusest.

               59.Partnerlus peaks sisaldama sätteid, mille kohaselt käsitletakse lennuettevõtjate taotlusi lennutegevusloa saamiseks võimalikult vähe aega nõudva korra kohaselt.

               60.kavandatav partnerlus peaks lennuühenduse jätkuva tagamise huvides sisaldama vastastikkuse alusel teatavaid liiklemisõigusi. Ent Ühendkuningriigil kui liitu mittekuuluval riigil ei saa olla samu õigusi ja hüvesid kui liidu liikmel. Kaaluda võib lennuettevõtjate viienda vabaduse mõningaid elemente, kui need on Ühendkuningriigi geograafilist lähedust arvesse võttes vastavate kohustustega tasakaalustatud ja liidu huvides.

               61.kavandatava partnerlusega tuleks ette näha piisavad kontrolli- ja teabevahetuse mehhanismid, et tagada vastastikune usaldus selle rakendamise suhtes. Partnerlus peaks sisaldama võimalikult rangeid lennuohutuse ja lennundusjulgestuse alaseid sätteid. See peaks hõlmama sätteid, mis võimaldavad paindlikkust käitamises ja ettevõtete juhtimises ning mille puhul on eriline rõhk pandud äritegevusega seotud küsimuste lahendamisele.

               62.Lisaks käesoleva osa punktis 15 sätestatud nõuetele võrdsete tingimuste kohta tuleks ette näha sätted avatud ja ausa konkurentsi kohta just lennundussektoris.

               63.kavandatava partnerlusega ei tohiks keelata õhusõidukitele tarnitava lennukikütuse mittediskrimineerivat maksustamist. Leping ei tohiks mõjutada käibemaksukorda.

               b) Lennuohutus

               64.Kavandatav partnerlus peaks hõlbustama kauplemist lennundustoodete, nende osade ja seadmetega ning investeerimist nendesse koostöö kaudu sellistes valdkondades, nagu sertifitseerimine ja järelevalve, tootmisjärelevalve, keskkonnanõuetele vastavus ja keskkonnakõlblikkuse kontroll. Läbirääkimiste lähtepunktiks peaks olema olukord, kus mõlemad pooled on rahul teise poole nõuete ja reguleerimisprotsessidega ning nende rakendamise suutlikkusega.

               65.Kavandatava partnerlusega ei tohiks mingil moel kohustada pooli teineteise nõudeid ja tehnilisi eeskirju vastastikku aktsepteerima. Vastupidi, partnerlusega tuleks piirata hindamise dubleerimist, nii et see toimuks vaid oluliste regulatiivsete erinevuste korral, ja lubada võimaluste piires tugineda teise poole sertifitseerimissüsteemile. Partnerlusega võib ette näha ka ametiasutuste vastava kaasamise taset käsitleva korra, võttes aluseks näiteks teise poole kogemused ja teadmised. Selleks et hõlbustada eelnimetatud eesmärgi saavutamist, võib kavandatava partnerlusega näha ette ka regulatiivse koostöö.

               66.Pool aktsepteerib teise poole järeldusi või sertifikaate üksnes juhul, kui, ja seni, kuni esimesel poolel on tekkinud ja säilib usaldus selles suhtes, et teine pool suudab täita oma kohustusi kooskõlas kavandatava partnerlusega. Kavandatava partnerluse hulka peaksid kuuluma asjakohased koostöömehhanismid selleks, et vastastikku kontrollida partnerluse rakendamisega seotud reguleerivate asutuste jätkuvat sobivust ja võimekust.

               B. Maanteetransport

               67.Kavandatava partnerlusega tuleks ette näha avatud turulepääs kahepoolse kaupade autoveo, kaasa arvatud tühisõitude jaoks, mis tehakse seoses toimingutega, mille käigus liiguvad:

               -liidu kaupade autoveo ettevõtjad liidu territooriumilt Ühendkuningriigi territooriumile ja vastupidi;

               -Ühendkuningriigi kaupade autoveo ettevõtjad liidu territooriumile ja vastupidi.

               68.Kavandatava partnerluse raames tuleks ette näha ka asjakohane transiidikord.

               69.Ühendkuningriigi kaupade autoveo ettevõtjad on kolmanda riigi ettevõtjad ja seega ei tohiks neile anda samu õigusi ja hüvesid, mis on liidu kaupade autoveo ettevõtjatel seoses kaupade autoveoga liidu ühest liikmesriigist teise (liidusisene kabotaažvedu) ja kaupade autoveoga liidu ühe liikmesriigi territooriumil (liikmesriigisisene kabotaažvedu).

               70.Lisaks käesoleva osa punktis 15 sätestatud nõuetele võrdsete võimaluste kohta tuleks konkreetsete sätetega tagada, et autovedude vallas ettevõtjatele ja sõidukijuhtidele pakutava kaitse (sh sotsiaalõigusnormide) ühine tase ei langeks madalamale liidus ja Ühendkuningriigis üleminekuperioodi lõpus ühiste normidega ettenähtud tasemest.

               71.Kavandatava partnerluse raames tuleks tegeleda tahhomeetrite tehnoloogiliste nõuetega.

               72.Bussidega toimuva reisijateveo (nii juhu- kui ka liinivedude) küsimustes tuleks kavandatava partnerluse raames võtta arvesse mitmepoolset Interbusi kokkulepet ja selle kokkuleppe protokolli rahvusvaheliste liinivedude ja eriotstarbeliste liinivedude kohta, mille allkirjastamise või ratifitseerimisega selle kokkuleppe ja protokolli osalised praegu tegelevad.

               C. Raudteetransport

               73.Kavandatava partnerluse raames tuleks vajaduse korral tegeleda La Manche’i tunneli küsimusega.

               11. ENERGEETIKA JA TOORAINE

               A. Horisontaalsed sätted energeetika ja tooraine kohta

               74.Kavandatava partnerluse raames tuleks ette näha horisontaalsed sätted energeetika ja tooraine kaubandust ja investeeringuid puudutavate aspektide kohta. Kavandatava partnerluse eesmärk peaks olema tagada avatud, läbipaistev, mittediskrimineeriv ja prognoositav ettevõtluskeskkond ja lahendada selles valdkonnas kahesuguste hindade probleemid. Sellega tuleks püüda kehtestada uurimise ja tootmise läbipaistvad ja mittediskrimineerivad normid ning turulepääsu käsitlevad erieeskirjad ning see peaks hõlmama sätteid taastuvenergia kohta. Kavandatav partnerlus peaks hõlmama ka õigusnorme, millega toetatakse ja soodustatakse kaubandust ja investeeringuid taastuvenergia sektoris.

               75.Ühtlasi tuleks kavandatava partnerlusega tõhustada koostööd eespool nimetatud valdkondades. Kavandatava partnerlusega tuleks edendada kestliku ja ohutu, vähese CO2-heitega majanduse arengut, näiteks investeeringuid taastuvenergiasse ja energiatõhusatesse lahendustesse.

               B. Elektrienergia ja gaas

               76.Kavandatava partnerlusega tuleks ette näha koostöö, mis toetaks kulutõhusat, keskkonnasõbralikku ja kindlat elektri- ja gaasivarustust, mille aluseks oleksid konkurentsivõimelised turud ja mittediskrimineeriv juurdepääs võrkudele. Selline koostöö eeldab kindlaid kohustusi võrdsete võimaluste tagamiseks, kaasa arvatud tulemuslikku CO2-heite maksustamist, nagu on kirjeldatud käesoleva osa jaotises 15, ning taastuvenergia integreerimist energiasüsteemi. Konkurentsivõimeliste turgude ja võrkudele mittediskrimineeriva juurdepääsu jaoks tuleb võrguoperaatorid eraldada ning lisaks on vaja sõltumatut reguleerimist ja meetmeid, millega vältida energia hulgimüügiturge mõjutavaid kuritarvitusi.

               77.Kavandatava partnerlusega tuleks ette näha sellise raamistiku loomine, mis soodustaks tehnilist koostööd elektri- ja gaasivõrkude operaatorite ja elektri- ja gaasiorganisatsioonide vahel. Võttes arvesse, et Ühendkuningriik lahkub energia siseturult, peaks raamistik sisaldama ka mehhanisme, millega tagada võimalikult suur varustuskindlus ja tõhus kaubavahetus võrkudevaheliste ühenduste ja erinevate ajakavade kontekstis.

               C. Tsiviilotstarbeline tuumaenergia

               78.Tunnistades tuumaohutuse ja tuumarelva leviku tõkestamise tähtsust, tuleks kavandatava partnerluse raames näha ette sätted, mis käsitlevad Euratomi ja Ühendkuningriigi laiaulatuslikku koostööd tuumaenergia rahuotstarbelise kasutamise vallas.

               79.Tuumaenergiaalast koostööd käsitlevad sätted peaksid põhinema rahvusvaheliste konventsioonide ja lepingute järgimisel. Tuumaenergiaalane koostöö peaks lähtuma kohustusest säilitada üleminekuperioodi lõpus kehtivad ranged tuumaohutusnõuded ning Euratomi ja Ühendkuningriigi kohustusest jätkuvalt parandada tuumaohutuse konventsiooni põhimõtete rakendamist.

               80.Tuumaenergiaalast koostööd käsitlevad sätted peaksid hõlbustama tuumamaterjalide ja -seadmetega kauplemist ja tuumatehnoloogia siiret ning võimaldama koostööd ja teabevahetust Euratomi ja Ühendkuningriigi ja selle ametiasutuste vahel muu hulgas selles osas, mis puudutab teabevahetust tuumaenergiaalaste kaitsemeetmete, tuumaohutuse, keskkonna radioaktiivsustasemete ja meditsiinis kasutatavate radioisotoopide tarne kohta.

               12. KALANDUS

               81.Kavandatava partnerluse majandusosas tuleks kalanduse kohta näha ette ühiste kalavarude majandamise raamistik ning vetele ja kalavarudele juurdepääsu tingimused. Sellega tuleks kindlustada vastutustundliku kalapüügi jätkumine, mis tagaks mere bioloogiliste ressursside pikaajalise kaitse ja säästva kasutamise kooskõlas rahvusvahelise ja liidu õiguse asjakohaste põhimõtetega, eeskätt põhimõtetega, millest lähtub Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrusega (EL) nr 1380/2013 kehtestatud ühine kalanduspoliitika. Kalandust käsitlevaid sätteid peaks toetama tulemuslik juhtimine ja järelevalve ning vaidluste lahendamise ja õigusnormide täitmise tagamise kord, sealhulgas asjakohased õiguskaitsevahendid.

               82.Kalandust käsitlevad sätted peaksid hõlmama koostööd, et töötada välja meetmed ressursside säästva kasutamise ja kaitse jaoks, kaasa arvatud vette tagasi laskmise taolise raiskamise vältimiseks. Sellised meetmed peaksid olema mittediskrimineerivad ning järgima teaduspõhist lähenemisviisi kooskõlas eesmärgiga saavutada maksimaalne jätkusuutlik saagikus. Kavandatava partnerluse raames tuleks ette näha sätted andmete kogumise ja teadusuuringute alase koostöö kohta.

               83.Lisaks kalavarude kaitse, majandamise ja reguleerimise alasele koostööle peaks kalandusalaste sätete eesmärk olema liidu kalandustegevuse säilitamine. Eeskätt tuleks püüda vältida traditsiooniliselt Ühendkuningriigi vetes kalapüügiga tegelenud liidu kalurite majandusoludest ajendatud ebastabiilsust.

               84.Selle eesmärgi saavutamiseks peaksid kalandust käsitlevad sätted lähtuma olemasolevatest vastastikuse juurdepääsu tingimustest, kvoodiosadest ja liidu kalalaevastiku tavapärasest tegevusest ning seepärast:

               -tuleks kõigi liikide puhul näha ette liidu ja Ühendkuningriigi laevade jätkuv vastastikune juurdepääs liidu ja Ühendkuningriigi vetele;

               -määrata kindlaks stabiilsed kvoodiosad, mida võib muuta üksnes mõlema poole nõusolekul;

               -panna muu hulgas paika tingimused, mille kohaselt toimub kvootide ülekandmine ja vahetamine ning iga-aastase ja mitmeaastase lubatud kogupüügi (või püügikoormuspiirangute) määramine pikaajaliste majandamisstrateegiate põhjal;

               -korraldada kalapüügilubade saamise kord ja sätted, millega tagatakse võrdne kohtlemine ja nõuete täitmine, kaasa arvatud ühine kontrollimine ja inspekteerimine.

               85.Kavandatava partnerluse majandusosa muid aspekte reguleerivate tingimuste kehtestamisel juhindutakse vetele juurdepääsu ja kvoodiosi käsitlevatest tingimustest, eeskätt seoses käesoleva osa 2. jaotise punktis B sätestatud vabakaubanduspiirkonna juurdepääsutingimustega.

               86.Kalandust käsitlevad sätted tuleks kehtestada 1. juuliks 2020, et neid saaks kasutada esimese üleminekuperioodile järgneva aasta kalapüügivõimaluste kindlaksmääramiseks.

               13. VÄIKESED JA KESKMISE SUURUSEGA ETTEVÕTJAD

               87.Kavandatava partnerluse raames tuleks ette näha eraldi peatükk väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) kohta, mis aitaks VKEdel kasutada kõiki kavandatava partnerluse pakutavaid võimalusi, muu hulgas suurendades VKEde teadlikkust ja parandades nende juurdepääsu kasulikule teabele ettevõtluse, kaasa arvatud riigihangetega seotud normide ja menetluste kohta.

               14.ÜLEMAAILMNE KOOSTÖÖ

               88.Kavandatava partnerluse raames tuleks ette näha sätted, milles tunnistatakse ülemaailmse koostöö tähtsust ühist majanduslikku, keskkonnaalast ja sotsiaalset huvi pakkuvate küsimuste lahendamisel. Seega peaks kavandatav partnerlus hõlmama vastastikuste huvide korral rahvusvahelistel foorumitel (nt G7 ja G20) tehtavat koostööd, ilma et see mõjutaks poolte sõltumatust otsuste tegemisel, muu hulgas järgmistes valdkondades: kliimamuutused, kestlik areng, piiriülene reostus, keskkonnakaitse, rahvatervis ja tarbijakaitse, finantsstabiilsus ja võitlus kaubandusprotektsionismi vastu.

               15. VÕRDSED VÕIMALUSED JA KESTLIKKUS

               A. Üldist

               89.Arvestades liidu ja Ühendkuningriigi geograafilist lähedust ja vastastikust majanduslikku sõltuvust, tuleks kavandatava partnerlusega tagada avatud ja õiglane konkurents, mis hõlmab ka kindlaid kohustusi võrdsete võimaluste tagamiseks. Need kohustused peaksid olema vastavuses kogu kavandatava partnerluse ulatuse ja sügavuse ning poolte majandusliku seotusega. Kohustused peaksid ära hoidma kaubandusmoonutusi ja ebaõiglaseid konkurentsieeliseid. Selleks tuleks kavandatava lepinguga säilitada ühised ranged nõuded sellistes valdkondades nagu riigiabi, konkurents ja riigile kuuluvad ettevõtted, aga ka sotsiaal- ja tööhõivenormid, keskkonnanõuded, ning kliimamuutuste ja asjakohaste maksuküsimuste valdkonna normid. Sealjuures peaks leping tuginema sobivatele ja asjakohastele liidu ja rahvusvahelistele normidele. Leping peaks hõlmama piisavaid mehhanisme, et tagada selle tõhus rakendamine kummagi poole õigusruumis, lepingu normide täitmine ja vaidluste lahendamine, kaasa arvatud asjakohased õiguskaitsevahendid. Lisaks peaks liidul olema võimalus kohaldada autonoomseid ajutisi meetmeid, et reageerida kiiresti võrdsete konkurentsitingimuste häiretele asjaomastes valdkondades.

               90.Kavandatava partnerlusega tuleks pooli kohustada jätkama oma vastavate kaitsetasemete parandamist, et tagada kõrgetasemeline kaitse punktis

                  89

                osutatud valdkondades. Juhtorganil peaks olema õigus muuta võrdsete võimaluste vallas võetud kohustusi, et aja jooksul lisada täiendavaid valdkondi või kehtestada rangemaid nõudeid.

               B. Konkurents

               91.Kavandatava partnerlusega tuleks tagada liidu riigiabi eeskirjade kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis. Ühendkuningriigi antava abi jaoks, mis mõjutab Suurbritannia ja liidu vahelist kaubandust, peaks Ühendkuningriik looma sõltumatu ja piisavate vahenditega varustatud täitevasutuse, millel oleksid mõjusad volitused tagada kehtivate õigusnormide täitmine ja mis peaks tegema komisjoniga tihedat koostööd. Vaidlused riigiabi eeskirjade kohaldamise üle Ühendkuningriigis tuleks lahendada vaidluste lahendamise menetlusega.

               92.Kavandatava partnerluse raames tuleks ette näha, et konkurentsivastased kokkulepped, turgu valitseva seisundi kuritarvitamine ja konkurentsi moonutada ähvardavad ettevõtjate koondumised on keelatud, kui nende suhtes ei võeta parandusmeetmeid selles osas, mis puudutab liidu ja Ühendkuningriigi vahelist kaubandust. Ühtlasi peaksid pooled võtma kohustuse tagada õigusnormide tulemuslik täitmine konkurentsiõiguse ning oma õigusruumis toimuvate haldus- ja kohtumenetlustega, mis võimaldavad võtta tulemuslikke ja õigeaegseid meetmeid konkurentsieeskirjade rikkumise vastu, ning kasutada mõjusaid õiguskaitsevahendeid.

               C. Riigile kuuluvad ettevõtted

               93.Kavandatav partnerlus peaks sisaldama sätteid riigile kuuluvate ettevõtete, määratud monopolide ja eri- või eelisõigustega ettevõtete kohta, selleks et need ei moonutaks konkurentsi ega tekitaks takistusi kaubandusele ja investeeringutele.

               D. Maksustamine

               94.Kavandatava partnerluse raames peaksid pooled tunnistama hea maksuhaldustava põhimõtteid, sealhulgas ülemaailmseid standardeid, mis käsitlevad läbipaistvust ja teabevahetust, õiglast maksustamist, ning OECD standardeid, mis käsitlevad maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastu võitlemist, ning võtma endale kohustuse neid rakendada. Tuleks tagada, et Ühendkuningriik kohaldab ühiseid norme, mida liidus ja Ühendkuningriigis kohaldatakse üleminekuperioodi lõpus, vähemalt järgmistes valdkondades: teabe vahetamine sissetulekute, finantskontode, maksualaste otsuste, riigipõhiste aruannete, tegelike tulusaajate ja võimalike piiriülese maksude planeerimise skeemide kohta. Samuti tuleks tagada, et Ühendkuningriik kohaldab liidus ja Ühendkuningriigis üleminekuperioodi lõpus kohaldatavaid ühiseid norme, mis on seotud maksustamise vältimise vastase võitluse ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute avaliku riigipõhise aruandlusega.

               95.Pooled peaksid kavandatava partnerluse raames kinnitama kohustusi piirata kahjulikke maksumeetmeid, võttes arvesse G20/OECD maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise tegevuskava. Ühtlasi peaksid nad tagama, et Ühendkuningriik kinnitab veel kord oma kindlat tahet järgida äriühingute maksustamise käitumisjuhendit.

               E. Töötajate ja sotsiaalkaitse

               96.Kavandatava partnerluse raames tuleks tagada, et õigusnormide ja tavaga ette nähtud töötajate kaitse ja sotsiaalkaitse tase ei lange liidus ja Ühendkuningriigis üleminekuperioodi lõpus kohaldatavate ühiste normidega pakutavast madalamale vähemalt järgmistes valdkondades: põhiõigused tööl, töötervishoid ja -ohutus, kaasa arvatud ettevaatuspõhimõte, õiglased töötingimused ja tööhõivestandardid, õigus olla ettevõttes informeeritud ja ära kuulatud ning restruktureerimine. Samuti tuleks partnerluse raames kaitsta ja edendada töötajate ja tööandjate ning nende vastavate organisatsioonide ja valitsuste vahelist tööküsimusi käsitlevat sotsiaaldialoogi.

               97.Kavandatava partnerluse raames tuleks tagada, et Ühendkuningriik täidab tulemuslikult oma kohustusi ning tagab neid kohustusi väljendavate õigusnormide ja tavade täitmise piisavate vahenditega varustatud riiklike asutuste, tööinspektsioonide tõhusa süsteemi ning tulemuslike haldus- ja kohtumenetluste abil.

               F. Keskkond

               98.Kavandatava partnerluse raames tuleks tagada, et õigusnormide ja tavaga ette nähtud keskkonnakaitse ühine tase ei lange liidus ja Ühendkuningriigis üleminekuperioodi lõpus kohaldatavate ühtsete normidega pakutavast madalamale vähemalt järgmistes valdkondades: juurdepääs keskkonnainfole; üldsuse osalemine ja õiguskaitse kättesaadavus keskkonnaküsimustes; keskkonnamõju hindamine ja strateegiline keskkonnahindamine; tööstusheited; õhku eralduvad saasteained ning õhukvaliteedi eesmärgid ja piirnormid; looduse ja bioloogilise mitmekesisuse säilitamine; jäätmekäitlus; veekeskkonna kaitsmine ja säilitamine; merekeskkonna kaitsmine ja säilitamine; keemiliste ainete tootmisest, kasutamisest, keskkonda viimisest ja kõrvaldamisest inimeste tervisele ja keskkonnale tulenevate riskide ärahoidmine, vähendamine ja kõrvaldamine ning kliimamuutused. Sealjuures tuleks arvesse võtta asjaolu, et liidul ja Ühendkuningriigil on piiriülese saaste mõttes ühine biosfäär. Kavandatava partnerluse raames tuleks vajaduse korral kehtestada miinimumkohustused, mis võtavad arvesse norme (sh eesmärke), mis kehtivad neis valdkondades üleminekuperioodi lõpus. Kavandatava partnerluse raames tuleks tagada, et pooled järgivad ettevaatuspõhimõtet ja põhimõtteid, mille kohaselt tuleks võtta ennetavaid meetmeid, keskkonnakahju tuleks heastada eeskätt kahjustatud kohas ja maksma peaks saastaja.

               99.Kavandatava partnerluse raames tuleks tagada, et Ühendkuningriik rakendab läbipaistvat süsteemi, millega oleks tagatud tema kohustuste tõhus siseriiklik kontroll, aruandlus, järelevalve ja kohustuste täitmine ühe või mitme sõltumatu ja piisavate vahenditega varustatud asutuse poolt.

               G. Võitlus kliimamuutustega

               100.Pooled peaksid kavandatava partnerluse raames uuesti kinnitama võetud kohustusi rakendada tulemuslikult kliimamuutuste vastast võitlust käsitlevaid rahvusvahelisi lepinguid, kaasa arvatud neid, mis on kehtestatud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel, näiteks Pariisi kokkulepet.

               101.Kavandatava partnerluse raames tuleks tagada, et Ühendkuningriik säilitab CO2-heite maksustamise süsteemi, mis on vähemalt sama tõhus ja sama ulatusega, kui see, mis on ette nähtud ühiste normidega (kaasa arvatud eesmärgid), mis on liidus kokku lepitud enne üleminekuperioodi lõppu ja mida kohaldatakse pärast seda. Pooled peaksid kaaluma Ühendkuningriigi riikliku kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemi sidumist liidu heitkogustega kauplemise süsteemiga (HKS). Süsteemide sidumine peaks põhinema liidus kokku lepitud tingimustel, tagama liidu HKSi terviklikkuse ja võrdsed tingimused ning nägema ette võimaluse seada aja jooksul kõrgemaid eesmärke.

               102.Lisaks tuleks kavandatava partnerluse raames tagada, et Ühendkuningriik ei langeta CO2-heite maksustamise süsteemiga hõlmamata valdkondades kaitse taset madalamale kui on ette nähtud ühiste standarditega (kaasa arvatud eesmärgid), mis olid liidus kokku lepitud enne üleminekuperioodi lõppu ja mida kohaldatakse pärast seda.

               103.Kavandatava partnerluse raames tuleks tagada, et Ühendkuningriik rakendab läbipaistvat süsteemi, millega oleks tagatud tema kohustuste tõhus siseriiklik kontroll, aruandlus, järelevalve ja kohustuste täitmine ühe või mitme sõltumatu ja piisavate vahenditega varustatud asutuse poolt.

               H. Muud kestliku arengu vahendid

               104.Kooskõlas poolte eesmärgiga tagada kestlik areng tuleks kavandatava partnerluse raames edendada ÜRO kestliku arengu tegevuskava 2030 rakendamist. Kavandatava partnerluse raames tuleks ette näha sätted, mis aitavad järgida ja tulemuslikult rakendada asjaomaseid rahvusvahelisel tasandil kokkulepitud põhimõtteid ja norme. Nende hulka peaksid kuuluma Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsioonid ja Euroopa Nõukogu Euroopa sotsiaalharta. Kavandatava partnerluse raames tuleks käsitleda ka mitmepoolseid keskkonnakokkuleppeid, kaasa arvatud kliimamuutustega seotud kokkuleppeid, eelkõige Pariisi kokkulepet, ning kliimamuutuste tagajärgede leevendamisega seotud mitmepoolseid algatusi, näiteks Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) algatusi.

               105.Kui pooled peaksid tõstma keskkonna-, sotsiaal-, töö- ja kliimakaitse taset nii, et see ületab punktides

                  96

                ja

                  98

                ning

                  100

               –

                  102

                kirjeldatud kohustustega ettenähtut, tuleks kavandatava partnerluse raames välistada võimalus, et nad saavutatud taset hiljem kaubanduse ja investeeringute soodustamiseks langetavad.

               106.Selleks tuleks kavandatava partnerluse raames soodustada kaubanduse ja investeeringute suuremat panust kestlikku arengusse; muu hulgas tuleks kahepoolse koostöö käigus, rahvusvahelistel foorumitel ning muude vahendite kaudu tegeleda selliste valdkondadega nagu keskkonna- ja kliimasõbralike kaupade ja teenustega kauplemise lihtsustamine ning vabatahtlike kestlikkuse tagamise kavade ja ettevõtja sotsiaalse vastutuse edendamine. Eeskätt tuleks ette näha koostöö rahvusvahelistel foorumitel, nagu ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioon, G7 ja G20, ning kahepoolne koostöö, et seada kestliku arengu vallas ja võitluses kliimamuutustega kõrgemad eesmärgid. Ühtlasi tuleks edendada vähesaastavat ja kliimamuutustele vastupanuvõimelist arengut soodustavat kaubandust. Samuti tuleks kavandatava partnerluse raames edendada kauplemist õiguspäraselt omandatud ja säästvalt majandatud loodusvaradega, eelkõige seoses bioloogilise mitmekesisuse, loomastiku ja taimestiku, vee-ökosüsteemi ning metsandustoodetega, ning käsitleda asjaomaseid rahvusvahelisi dokumente ja tavasid.

               107.Kavandatava partnerluse raames tuleks ette näha kodanikuühiskonna osalemine ja dialoog.

               108.Kavandatava partnerlusega tuleks ette näha võetud kohustuste täitmise ning kavandatava partnerluse sotsiaalse ja keskkonnamõju järelevalve muu hulgas avaliku läbivaatamise, avalikkuse kontrolli ja vaidluste lahendamise mehhanismide kaudu, aga ka toetusmeetmete ja kaubandusega seotud koostöö kaudu, muu hulgas asjakohastel rahvusvahelistel foorumitel.

               16. ÜLDISED ERANDID

               109.Kavandatava partnerlusega tuleks ette näha üldised erandid, mida kohaldatakse kavandatava partnerluse asjakohaste osade suhtes, muu hulgas seoses turvalisuse, maksebilansi, usaldatavusnõuete täitmise järelevalve ja maksustamisega, lähtudes vastavatest WTO lepingute artiklitest.

               III OSA: JULGEOLEKUT KÄSITLEV OSA

               1. EESMÄRGID JA PÕHIMÕTTED

               110.Pidades silmas liidu julgeolekut ja liidu kodanike ohutust, peaksid pooled rajama laiaulatusliku, tervikliku ja tasakaalustatud julgeolekupartnerluse. Selles partnerluses võetakse arvesse geograafilist lähedust ja muutuvaid ohte, sealhulgas rasket rahvusvahelist kuritegevust, organiseeritud kuritegevust, terrorismi, küberründeid, väärinfo levitamise kampaaniaid, hübriidohte, reeglitel põhineva rahvusvahelise korra nõrgenemist ning riigipõhiste ohtude taasteket.

               111.Pooled peaksid kavandatava partnerluse raames uuesti kinnitama kohustusi edendada ülemaailmset julgeolekut, heaolu ja tulemuslikku mitmepoolsust, tuginedes oma ühistele põhimõtetele, väärtustele ja huvidele. Julgeolekupartnerlus peaks hõlmama õiguskaitset ja õigusalast koostööd kriminaalasjades, välispoliitikat, julgeolekut ja kaitset ning temaatilist koostööd ühist huvi pakkuvates valdkondades.

               2. ÕIGUSKAITSE JA ÕIGUSALANE KOOSTÖÖ KRIMINAALASJADES

               112.Julgeolekupartnerlusega tuleks ette näha tihe õiguskaitsekoostöö ja õigusalane koostöö seoses kuritegude ennetamise, uurimise, avastamise ja isikute vastutusele võtmisega nende eest, võttes arvesse, et Ühendkuningriigist saab Schengeni alasse mittekuuluv kolmas riik, mis ei taga isikute vaba liikumist. Julgeolekupartnerlus peaks tagama vastastikkuse, säilitama liidu otsustusprotsessi autonoomia ja tema õiguskorra terviklikkuse ning võtma arvesse asjaolu, et kolmandal riigil ei saa olla samu õigusi ja hüvesid nagu liikmesriigil.

               113.Kavandatav partnerlus peaks tuginema kohustusele austada põhiõigusi, kaasa arvatud isikuandmete piisavat kaitset, mis on koostöö üks eeltingimus. Seoses sellega tuleks kavandatava partnerluse raames näha ette õiguskaitsealase koostöö ja kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö automaatne lõpetamine, kui Ühendkuningriik peaks denonsseerima Euroopa inimõiguste konventsiooni. Samuti tuleks ette näha koostöö automaatne peatamine, kui Ühendkuningriik peaks konventsiooni jõustavad siseriiklikud õigusnormid kehtetuks tunnistama ja võtma seega üksikisikutelt võimaluse tugineda Ühendkuningriigi kohtutes konventsioonist tulenevatele õigustele. Julgeolekupartnerlusega kavandatud õiguskaitse ja õigusalase koostöö eesmärkide tase sõltub Ühendkuningriigis pakutava isikuandmete kaitse tasemest. Kui kohaldatavad tingimused on täidetud, teeb komisjon tööd kaitse piisavuse otsuse nimel, et sellist koostööd soodustada. Kavandatava partnerlusega tuleks näha ette võimalus peatada julgeolekupartnerluses sätestatud õiguskaitse ja õigusalane koostöö, kui komisjon kaitse piisavuse otsuse kehtetuks tunnistab või selle peatab või Euroopa Liidu Kohus selle kehtetuks tunnistab. Julgeolekupartnerlusega tuleks ette näha ka õiguslik tagatis õiglase kohtumõistmise kohta, mis hõlmab menetlusõigusi, nt reaalset juurdepääsu kaitsjale. Samuti tuleks ette näha asjakohased põhjendused, mille korral võib koostöötaotluse tagasi lükata, muu hulgas juhul, kui taotlus käib isiku kohta, kes on liikmesriigis või Ühendkuningriigis samade asjaolude alusel lõplikult süüdi või õigeks mõistetud.

               A. Andmevahetus

               114.Kavandatava partnerluse raames tuleks kehtestada kord, mille alusel saaksid broneeringuinfo üksused vahetada omavahel õigeaegselt, tulemuslikult ja tõhusalt broneeringuinfo (PNR) andmeid ja selliste andmete töötlemise tulemusi, mis on salvestatud vastavatesse riiklikesse PNR andmete töötlemise süsteemidesse. Samuti tuleks ette näha alus, millele toetudes saavad lennuettevõtjad edastada Ühendkuningriiki PNR andmeid Ühendkuningriigi ja liikmesriigi vaheliste lendude kohta. Selline kord peaks olema kooskõlas asjaomaste nõuetega, kaasa arvatud nõuetega, mis on sätestatud Euroopa Liidu Kohtu arvamuses 1/15.

               115.Kavandatava partnerlusega tuleks ette näha pooltevaheline kord, mis tagab vastastikuse juurdepääsu riiklikul tasandil kättesaadavatele andmetele kahtlustatavate ja süüdimõistetute DNA ja sõrmejälgede kohta ning sõidukite registreerimisandmetele (Prüm).

               116.Ilma et see piiraks õiguskaitsealase teabe vahetamist Interpoli, Europoli, kahepoolsete või rahvusvaheliste lepingute kaudu, tuleks kavandatava partnerluse raames näha ette olemasoleva teabe ja luureteabe lihtsustatud vahetamine Ühendkuningriigi ja liikmesriikide õiguskaitseasutuste vahel, et saavutada suutlikkus, mis oleks lähedane nõukogu raamotsusega 2006/960/JSK võimaldatavale, kui see on tehniliselt ja õiguslikult võimalik, vajalikuks peetav ning liidu huvides. See hõlmaks teavet tagaotsitavate ja kadunud isikute ja esemete kohta.

               B. Õiguskaitseasutuste vaheline operatiivkoostöö ja õigusalane koostöö kriminaalasjades

               117.Kavandatava partnerluse raames tuleks ette näha Ühendkuningriigi ning Europoli ja Eurojusti vaheline koostöö kooskõlas kolmandate riikidega tehtava koostöö korraga, mis on sätestatud asjaomastes liidu õigusaktides.

               118.Kavandatava partnerluse raames tuleks kehtestada kohtulikule kontrollile allutatud lihtsustatud menetlustel ja ajapiirangutel põhinev tõhus kord, mis võimaldaks Ühendkuningriigil ja liidu liikmesriikidel üle anda kahtlustatavaid ja süüdimõistetud isikuid tõhusalt ja kiirelt, nähes ette võimalused loobuda teatavate kuritegude korral kahepoolse karistatavuse nõude täitmisest, ning määrata kindlaks sellise korra kohaldatavus oma kodanike ja poliitiliste kuritegude suhtes.

               119.Selleks et tagada õiguskaitseasutuste ja õigusasutuste tulemuslik ja tõhus praktiline koostöö kriminaalasjades, tuleks kavandatava partnerluse raames hõlbustada ja vajaduse korral täiendada asjakohaste Euroopa Nõukogu konventsioonide kohaldamist, muu hulgas tähtaegade määramise ja tüüpvormide kehtestamisega. Käsitleda tuleks ka Ühendkuningriigi tulevase staatusega sobivaid vastastikuse õigusabi ja kokkulepete vajalikke täiendavaid vorme, muu hulgas ühiste uurimisrühmade ja värskeimate tehnoloogiliste edusammude osas, et saavutada suutlikkus, mis oleks lähedane liidu vahenditega võimaldatavale, kui see on tehniliselt ja õiguslikult võimalik, vajalikuks peetav ning liidu huvides.

               120.20. aprilli 1959. aasta kriminaalasjades vastastikuse abistamise Euroopa konventsiooni ja selle lisaprotokollide täiendamiseks ja nende kohaldamise hõlbustamiseks tuleks kavandatava partnerluse raames kehtestada karistusregistrite andmete vahetamise kord, mis sobiks Ühendkuningriigi tulevase staatusega, et saavutada suutlikkus, mis oleks lähedane liidu vahenditega võimaldatavale, kui see on tehniliselt ja õiguslikult võimalik, vajalikuks peetav ning liidu huvides.

               C. Võitlus rahapesu ja terrorismi rahastamise vastu

               121.Kavandatava partnerluse raames tuleks võtta kohustus toetada rahvusvahelisi püüdlusi, mille eesmärk on rahapesu ja terrorismi rahastamist ennetada ning nende vastu võidelda, eelkõige rahapesuvastase töökonna (FATF) standardite järgimise kaudu. Kavandatava partnerluse sätted peaksid olema põhjalikumad kui FATFi standardid tegelike kasusaajate andmete kohta; muu hulgas tuleks ette näha ettevõtjatele mõeldud avalikud registrid tegelike kasusaajate teabega ning usaldusfondidele ja muudele õiguslikele üksustele mõeldud poolavalikud registrid tegelike kasusaajate teabega.

               3. VÄLISPOLIITIKA, JULGEOLEK JA KAITSE

               122.Kavandatava partnerluse raames tuleks ette näha ambitsioonikas, tihe ja pikaajaline koostöö välistegevuse valdkonnas, et kaitsta kodanikke väliste ohtude eest, ennetada konflikte, tugevdada rahvusvahelist rahu ja julgeolekut ning tegeleda üleilmsete probleemide algpõhjustega.

               123.Kavandatava partnerlusega tuleks säilitada liidu otsustusprotsessi autonoomia, muu hulgas selles osas, mis puudutab välispoliitika, julgeoleku ja kaitse kujundamist. Kavandatav partnerlus peaks austama liidu õiguskorda ning tema strateegilisi ja julgeolekuhuve.

               124.Juhul, kui, ja kohtades, kus Ühendkuningriigil on liiduga ühised huvid, tuleks kavandatava partnerluse raames anda Ühendkuningriigile kui kolmandale riigile võimalus teha liiduga koostööd.

               125.Partnerluse raames tuleks täies ulatuses kasutada olemasolevat raamistikku, et teha kolmandate riikidega koostööd, muuhulgas ÜRO ja NATO kaudu, ning seega peaks partnerlus võimaldama asjakohast dialoogi, konsulteerimist, teabevahetust ja koostöömehhanisme, mis on paindlikud, laiendatavad ja proportsionaalsed sellega, millisel tasemel Ühendkuningriik liidu kõrval osaleb.

               A. Konsulteerimine ja koostöö

               126.Kavandatav partnerlus peaks võimaldama liidu ja Ühendkuningriigi vahel struktureeritud konsultatsioone nii ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) kui ka ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) üle peetava poliitilise dialoogi ja valdkondlike dialoogide kaudu. Vajaduse korral võivad pooled käivitada sellised struktureeritud konsultatsioonid enne üleminekuperioodi lõppu.

               127.Kavandatav partnerlus peaks võimaldama liidu ja Ühendkuningriigi koostööd kolmandates riikides (sh konsulaarkaitse valdkonnas) ja rahvusvahelistes organisatsioonides, eeskätt ÜRO raames, et ühendada jõud välistegevuses ja üleilmsete probleemide haldamisel.

               B. Sanktsioonid

               128.Et Ühendkuningriik saaks viia oma tegevuse kooskõlla liidu sanktsioonide poliitikaga juhtudel, kui, ja kohtades, kus kahel poolel on ühised välispoliitika eesmärgid, tuleks kavandatava partnerluse raames soodustada liidu ja Ühendkuningriigi dialoogi ja vastastikust teabevahetust kummagi poole sanktsioonide korda käsitleva poliitilise tsükli asjakohastes etappides.

               C. Operatsioonid ja missioonid

               129.Kavandatava partnerluse raames tuleks luua kehtivate õigusnormidega kooskõlas olev raamistik, mis võimaldaks Ühendkuningriigil osaleda juhtumipõhiselt ja liidu kutsel ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika missioonidel ja operatsioonides, mis on avatud kolmandatele riikidele.

               130.Sellise raamistiku alusel ja seoses ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika missioonide ja operatsioonidega, kus Ühendkuningriik osaleb, tuleks kavandatava partnerluse raames näha ette suhtlus ja teabevahetus Ühendkuningriigiga, mis oleks proportsionaalne Ühendkuningriigi panuse tasemega.

               D. Kaitsevõime arendamine

               131.Kavandatav partnerlus peaks säilitama liidu strateegilise autonoomia ja tegevusvabaduse, mille aluseks on tema kaitsetööstuslik baas. Kui poolte relvajõudude koostalitlusvõime soodustamine on liidu tööstuse ja tehnoloogia huvides ja liidu õiguse tingimuste kohaselt võimalik, võib julgeolekupartnerluse raames võimaldada liidu õiguse tingimustega lubatud ulatuses järgmist:

               a)Ühendkuningriigi koostöö Euroopa Kaitseagentuuri (EDA) teadus- ja võimeprojektide arendamises halduskokkuleppe kaudu;

               b)Ühendkuningriigi osalemiskõlblike üksuste osalemine koostööpõhistes kaitseprojektides, kus osalevad liidu üksused ja mida toetab Euroopa Kaitsefond;

               c)Ühendkuningriigi erakorraline osalemine alalise struktureeritud koostöö raames toimuvates projektides, kui liit esitab sellekohase kutse.

               132.Kavandatava partnerluse raames tuleks ette näha, et Ühendkuningriigi igasugune osalemine Euroopa Kaitseagentuuri või Euroopa Liidu Satelliidikeskuse (EUSC) projektides, mis on seotud liidu laiema poliitikaga, peaks toimuma kooskõlas osalemist reguleerivate liidu õigusnormidega.

               E. Luureteabe vahetamine

               133.Kavandatava partnerluse raames tuleks ette näha võimalus vahetada liidu ja Ühendkuningriigi vahel vastavalt vajadusele õigeaegselt ja vabatahtlikult vastastikkuse alusel luureteavet, säilitades ühtlasi autonoomse luureteabe tootmise liidus. Luureteabe vahetamine peaks aitama kaasa ühisele arusaamale Euroopa julgeolekukeskkonnast ning hõlbustama koostööd liidu ja Ühendkuningriigi vahel.

               134.Kavandatav partnerlus peaks võimaldama vahetada luureteavet ja tundlikku teavet asjaomaste liidu institutsioonide, organite ja asutuste ning Ühendkuningriigi ametiasutuste vahel. Kavandatav partnerlusega tuleks ette näha Ühendkuningriigi ja Euroopa Liidu Satelliidikeskuse koostöö satelliitkujutiste vallas kooskõlas Euroopa Liidu Satelliidikeskuse asutamist käsitleva nõukogu otsusega.

               F. Kosmos

               135.Kavandatava partnerluse raames tuleks näha ette võimalus anda Ühendkuningriigile kooskõlas liidu õigusega avalikku reguleeritud teenust käsitlevate sätete alusel juurdepääs Galileo avalikule reguleeritud teenusele. Sellised avalikku reguleeritud teenust käsitlevad sätted peaksid kindlustama Ühendkuningriigi juurdepääsu Galileo kõige vastupidavamale teenusele, et kasutada liidu operatsioonide või liikmesriikide osalusel toimuvate erakorraliste operatsioonide jaoks tundlikke rakendusi.

               136.Kuna juurdepääs tehnoloogia arendamisele on välistatud, peaks Galileo avalikule reguleeritud teenusele juurdepääsu eeltingimuseks olema:

               a)et avaliku reguleeritud teenuse kasutamine Ühendkuningriigi poolt ei ole vastuolus liidu ja selle liikmesriikide oluliste julgeolekuhuvidega;

               b)et Ühendkuningriik osaleb liidu kosmoseprogrammi julgeolekuga mitteseotud tegevuses vastavalt liidu programmides osalemist käsitleva I osa punkti 2 alapunktile A kuni ajani, mil Ühendkuningriik annab liidule juurdepääsu kavandatavale Ühendkuningriigi globaalsele satelliitnavigatsioonisüsteemile.

               G. Arengukoostöö

               137.Kavandatava partnerluse raames tuleks anda Ühendkuningriigile võimalus anda oma panus liidu instrumentidesse ja mehhanismidesse, austades sealjuures igati liidu autonoomiat arenguprioriteetide kavandamisel. Kavandatava partnerluse raames tuleks edendada kestlikku arengut ja vaesuse kaotamist. Sellega seoses tuleks partnerlusega ette näha, et pooled toetavad ka edaspidi Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kestliku arengu eesmärkide ja Euroopa arengukonsensuse elluviimist.

               4. TEMAATILINE KOOSTÖÖ

               A. Küberturvalisus

               138.Kavandatav partnerlus peaks looma võimaluse liidu ja Ühendkuningriigi küberturvalisuse alaseks dialoogiks, kaasa arvatud koostööks, et edendada asjaomastes rahvusvahelistes organites tõhusaid ülemaailmseid küberturvalisuse tavasid.

               139.Kavandatav partnerlus peaks looma võimaluse liidu ja Ühendkuningriigi õigeaegseks ja vastastikuseks küberturvalisusealaseks teabevahetuseks, mh intsidentide ja suundumuste kohta.

               140.Seoses sellega tuleks kavandatava partnerluse raames luua võimalused koostööks, mis tagaks Ühendkuningriigi ja ELi institutsioonide ja ametite infoturbeintsidentidega tegeleva rühma (CERT-EU) vahel vastastikkuse.  Partnerluse raames tuleks anda Ühendkuningriigile võimalus osaleda liidu küberturvalisuse direktiivi alusel loodud koostöörühma ja Euroopa Liidu Küberturvalisuse Ameti (ENISA) asjaomases tegevuses.

               B. Ebaseaduslik ränne

               141.Kavandatava partnerluse raames tuleks ette näha koostöö ebaseadusliku rände, kaasa arvatud selle põhjuste ja tagajärgedega võitlemiseks, tunnistades samal ajal nii seda, et kõige haavatavamaid isikuid on vaja kaitsta, kui ka seda, et Ühendkuningriigist saab Schengeni alasse mittekuuluv kolmas riik, mis ei taga isikute vaba liikumist. See koostöö peaks hõlmama järgmist:

               a)koostöö Europoliga, et võidelda rändealase organiseeritud kuritegevuse vastu kooskõlas kolmandate riikidega tehtava koostöö korraga, mis on sätestatud asjaomastes liidu õigusaktides;

               b)dialoog ühiste eesmärkide ja koostöö teemal, sealhulgas kolmandates riikides ja rahvusvaheliste foorumite raames, et võidelda ebaseadusliku rändega selle lähtekohtades.

               IV OSA: INSTITUTSIOONILISED JA MUUD HORISONTAALSED SÄTTED

               1. STRUKTUUR

               142.Kavandatav partnerlus peaks olema osa üldisest juhtimisraamistikust, mis hõlmab kõiki majandus- ja julgeolekukoostöö valdkondi ning vajaduse korral kavandatavat partnerlust täiendavaid lepinguid ja kokkuleppeid.

               143.Kavandatava partnerluse peaks saama korrapäraselt läbi vaadata.

               2. JUHTIMINE

               144.Selleks et tagada kavandatava partnerluse nõuetekohane toimimine, tuleks selle raames kinnitada kohustust pidada korrapärast dialoogi ja seada sisse kindel, tulemuslik ja tõhus kord partnerluse haldamiseks, järelevalveks, rakendamiseks, läbivaatamiseks ja arendamiseks ning vaidluste lahendamiseks ja otsuste täitmiseks, austades täielikult poolte õiguskordade sõltumatust.

               145.Kavandatava partnerluse raames tuleks ette näha võimalus võtta autonoomseid meetmeid, muu hulgas peatada partnerluse ja mistahes täiendavate lepingute kohaldamine osaliselt või tervikuna, kui peaks rikutama olulisi põhimõtteid.

               A. Strateegilised suunised ja dialoog

               146.Kavandatav partnerlusega tuleks ette näha dialoog asjakohastel tasanditel, et anda strateegilisi juhiseid ja arutada koostöövõimalusi vastastikust huvi pakkuvates valdkondades.

               147.Samuti tuleks asjakohasel tasandil seada sisse konkreetsed temaatilised dialoogid, mis peaksid toimuma nii sageli, kui on vaja kavandatava partnerluse tõhusaks toimimiseks.

               148.Kavandatava partnerluse raames tuleks sisse seada Euroopa Parlamendi ja Ühendkuningriigi parlamendi vajaduspõhine dialoog, et seadusandjad saaksid kavandatava partnerlusega seotud küsimustes seisukohti ja eksperditeadmisi vahetada.

               149.Kavandatav partnerlus peaks soodustama kodanikuühiskonna dialoogi.

               B. Juhtimine, haldamine ja järelevalve

               150.Kavandatava partnerluse raames tuleks luua juhtorgan, mis vastutab kavandatava partnerluse rakendamise ja toimimise juhtimise ja järelevalve eest ning aitab kaasa vaidluste lahendamisele, mida on kirjeldatud allpool. Juhtorgan peaks tegema otsuseid ja esitama soovitusi enda arengu kohta.

               151.Juhtorgan peaks koosnema poolte esindajatest asjakohasel tasandil, tegema otsuseid vastastikkusel kokkuleppel ja tulema kokku oma ülesannete täitmiseks vajaliku sagedusega. Vajaduse korral võiks juhtorgan luua spetsialiseerunud allkomiteesid, mis aitaksid juhtorganil tema ülesandeid täita.

               C. Tõlgendamine

               152.Austades täielikult poolte õiguskordade sõltumatust, tuleks kavandatava partnerluse tõlgendamisel ja kohaldamisel olla järjekindel.

               D. Vaidluste lahendamine

               153.Kavandatava partnerluseega tuleks ette näha vaidluste lahendamise ja otsuste täitmise asjakohane kord, kaasa arvatud sätted probleemide kiireks lahendamiseks. Selleks tuleks ette näha sätted, mis julgustaksid pooli tegema kõik endast oleneva, et püüda kavandatava partnerluse toimimisega seotud küsimused lahendada arutelude ja konsultatsioonide käigus, kaasa arvatud juhtorganis, kui see on ametliku lahenduse jaoks vajalik.

               154.Juhtorgan võib vajaduse korral leppida igal ajal kokku vaidluse edastamises sõltumatule vahekohtule ning kummalgi poolel peaks olema võimalik seda teha, kui juhtorgan ei ole kindlaksmääratud aja jooksul jõudnud vastastikku rahuldava lahenduseni. Sõltumatu vahekohtu otsused peaksid olema pooltele siduvad.

               155.Kui vaidluses peaks üles kerkima liidu õiguse tõlgendamist puudutav küsimus, mille võib tõstatada ka emb-kumb pool, peaks vahekohus edastama küsimuse siduva kohtuotsuse saamiseks Euroopa Liidu Kohtule, kellel on ainupädevus otsustada liidu õiguse üle. Vahekohus peaks vaidluse lahendama kooskõlas Euroopa Liidu Kohtu tehtud otsusega.

               156.Kui pool ei võta mõistliku aja jooksul vaidlusküsimuses tehtud siduva otsuse järgimiseks vajalikke meetmeid, on teisel poolel õigus nõuda rahalist hüvitist või võtta proportsionaalseid ajutisi meetmeid; muu hulgas võib ta peatada oma kohustuste täitmise kavandatava partnerluse raames. Nagu on sätestatud väljaastumislepingu artikli 178 lõikes 2, tuleks kavandatava partnerlusega näha ette tingimused, mille kohaselt üks pool võib peatada kavandatava partnerluse või seda täiendavate lepingute mis tahes osast tulenevate kohustuste täitmise, kui teine pool ei täida järjekindlalt väljaastumislepingu artiklis 173 osutatud vahekohtu otsust.

               3. SALASTATUD TEAVE JA TUNDLIK SALASTAMATA TEAVE

               157.Kavandatava partnerluse raames tuleks ette näha vastastikused tagatised poolte salastatud teabe käitlemiseks ja kaitsmiseks.

               158.Vajaduse korral peaksid pooled kehtestama tingimused poolte vahel edastatava ja vahetatava tundliku salastamata teabe kaitsmiseks.

               4. ERANDID JA KAITSEMEETMED

               159.Kavandatava partnerluse raames tuleks ette näha asjakohased erandid. Need peaksid hõlmama poolte julgeolekuhuvidega seotud teabe avalikustamist.

               160.Kavandatava partnerluse raames tuleks käsitleda võimalust, et üks pool võib suurte majandus-, ühiskondlike või keskkonnaprobleemide korral võtta ajutisi kaitsemeetmeid, mille kohaldamine oleks muudel juhtudel vastuolus tema kohustustega. Sellele tuleks seada ranged tingimused ja see peaks hõlmama teise poole õigust võtta tasakaalustavaid meetmeid. Võetud meetmeid tuleks hinnata sõltumatus vahekohtus.

               IV. TERRITORIAALNE KOHALDAMISALA

               161.Ükski käesolevate läbirääkimisjuhiste alusel liidu ja Ühendkuningriigi vahel läbiräägitud leping ei tohiks piirata Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli ega Küprosel asuvaid Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi suveräänseid baasipiirkondi käsitleva protokolli kohaldamist.

               162.Ükski käesolevate läbirääkimisjuhiste alusel liidu ja Ühendkuningriigi vahel läbiräägitud leping ei hõlma Gibraltarit.

               V.AUTENTSED KEELED

               163.Kavandatav partnerlus peaks olema võrdselt autentne kõikides liidu ametlikes keeltes ning sisaldama sellekohast keeleklauslit.

               VI. LÄBIRÄÄKIMISTE PIDAMISE KORD

               164.Komisjon peaks läbirääkimiste käigus oma tegevust pidevalt nõukogu ja selle ettevalmistavate organitega koordineerima ja pidama nendega alalist dialoogi. Seoses sellega peaksid nõukogu ja alaliste esindajate komitee, keda abistab [erikomitee nimi], andma komisjonile juhtnööre.

               165.Komisjon peaks õigeaegselt nõukogu ettevalmistavate organitega konsulteerima ja neile aru andma. Selleks peaks nõukogu korraldama enne ja pärast iga läbirääkimisvooru [erikomitee nimi] kohtumise. Komisjon peaks esitama õigeaegselt kogu läbirääkimistega seotud vajaliku teabe ja kõik vajalikud dokumendid.

               166.Komisjon peaks Euroopa Parlamenti täielikult ja õigeaegselt läbirääkimiste kulust teavitama.

               167.Komisjon peaks läbirääkimisi pidama koostöös liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindajaga ning saama ühise välis- ja julgeolekupoliitika küsimustes tema nõusoleku.

                     (1)

                        Teatavate transporditeenuste kohta vt jaotis 10 allpool.