Avis juridique important

|

52004SC0497

Soovitus nõukogu otsuseks muuta ametlikult otsust ülemäärasest defitsiidist Portugalis - Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 12 kohaldamine -  /* SEK/2004/0497 lõplik */

Soovitus NÕUKOGU OTSUSEKS muuta ametlikult otsust ülemäärasest defitsiidist Portugalis - Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 12 kohaldamine -(Komisjoni esitatud)SELETUSLIK MEMORANDUM1. Sissejuhatus25. juulil 2002 sai komisjon ametliku kinnituse Portugali võimudelt, et üldine valitsussektori defitsiit küündis 2001. aastal 4.1% SKP-st [1], ületades seega lepingu etalonväärtuse. Selle tõendi alusel tegi komisjon 24. septembril 2002 Portugalile ettepaneku ülemäärase defitsiidi menetluseks koos lepingu artiklis 104 lõikes 3 ette nähtud aruande vastuvõtmisega. 16. oktoobril 2002 võttis komisjon vastu arvamuse ülemäärase defitsiidi olemaolust Portugalis. 5. novembril 2002 võttis nõukogu vastu otsuse ülemäärase defitsiidi menetluseks [2] kooskõlas artikli 104 lõikega 6.[1]  Hiljem redigeeritud 4.4%/ni SKP-st.[2]  OJ L 322, 27.11.2002.Samal ajal võttis nõukogu kooskõlas lepingu artikli 104 lõikega 7 vastu Portugalile suunatud soovituse eesmärgiga lõpetada ülemäärane valitsussektori defitsiit. Nõukogu soovitaskonkreetselt:"Portugali valitsusel lõpetada praegune ülemäärase defitsiidi olukord nii kiiresti kui võimalik kooskõlas määruse (EC) nr 1467/97 artikli 3 lõikega 4;Portugali võimudel teha nende eelarvekavad aastaks 2002 otsusega, mille eesmärk on vähendada defitsiiti 2002. aastal 2,8% SKP-st. Nõukogu kehtestab Portugalile kõigi ülemäärase defitsiidi lõpetamiseks vajalike meetmete elluviimise tähtajaks 31. detsember 2002;Portugali võimudel vastu võtta ja teostada vajalikud meetmed, et tagada valitsussektori defitsiidi vähendamine 2003. aastast edasi selgelt alla 3% SKP-st ning et valitsusesektori võlasuhet hoitaks alla 60% SKP etalonväärtusest."Lisaks lepingu artikli 104 lõike 7 järgi suunatud soovitustele võttis nõukogu heameelega vastu hulga Portugali võimude enda peale võetud kohustusi, eriti (i) uuendada stabiilsusprogrammi 2002. aasta lõpuks, sealhulgas reguleerimismeetmeid tasakaalulähedase eelarvepositsiooni või ülejäägi keskmise tähtaja objektiivi saavutamiseks ja võlasuhte kahanevale teele tagasitoomise kindlustamiseks; (ii) jätkata valitsussektori üldandmete kogumise ja töötlemise arendamist; ja (iii) kindlustada eelarvepoliitika koordineerimismehhanismid.2. KOOSKÕLA NÕUKOGU SOOVITUSEGA2a. Üldine valitsussektoritasakaal 2002-20032001. aastal ületas valitsussektori defitsiit lepingu etalonväärtuse märkimisväärsel määral. Kuigi vääratuse suurus avalikustati alles juulis 2002 [3], esitas vastvalitud valitsus parlamendile juba aprillis 2002 parandatud eelarve, mis sisaldas kindlustusmeetmeid kogusummas umbes 0,6% SKP-st. Siiski viis 2001. aastast üle kandunud eelarve tasakaalutuse määr koos esialgselt oodatust nõrgema aktiivsusega Portugali võime vastu võtma hulka ühekordseid meetmeid 2002. aasta lõpul [4], kogusummas 1,5% SKP-st lisatuludena, eesmärgiga kindlustada valitsussektoridefitsiit alla 3% SKP-st juba 2002. aasta künnisel. Selle tulemusena osutus tegelik valitsussektori ülddefitsiit 2,7% SKP-st. 2002. aastal arenes tsükliliselt reguleeritud tasakaal (CAB) 2,3 protsendipunktini SKP-st, jõudes -2,6% SKP-st või, ühekordseid meetmeid välja arvates, 0,8 protsendipunktini, jõudes-4,1% SKP-st 2002. aastal[3]  Koos vastvalitud valitsuse usaldatud ad-hoc operatiivgrupi raporti avaldamise ja avaliku sektori aruannete analüüsiga. Kõnealune operatiivgrupp loodi Rahandusministeeriumi, Portugali Panga ja rahvusvahelise Statistikainstituudi esindajatest. Operatiivgrupp oli Portugali Panga regulaatori otsese ülevaatamise all.[4]  Konkreetsemalt, maksuamnestia kõigi maksude ja sotsiaalkindlustuse panuste maksevõlgade intressi ülekoormustele, mis juba ise moodustasid lisatulu 1% SKP-st.Eurostati kehtestatud esimesele 2004. aasta ülemäärase defitsiidi menetluse (EDP) teadustamisele vastavalt on üldine valitsussektori defitsiit 2003. aastaks hinnanguliselt 2,8% SKP-st. See on võrreldav eesmärgikohase defitsiidiga 2,4% SKP-st, mis seati sisse 2003. aasta jaanuaris stabiilsusprogrammi uuendamisega. Kõrvalekalle eesmärgist on tingitud laiaulatuslikust maksupuudujäägist [5], mis on seotud SKP mitteoodatud kahanemisega 2003. aastal hinnangulise 1,3%-ni (võrreldes esialgse SKP kasvuprojektsiooniga +1,3%) ja avaldatud majandusaktiivsuse madala maksuintensiivusega jätkuvas majanduslanguses. Maksevõlgade müüki välja arvates viis majanduslangus kahanemiseni terves maksutulus hinnangulise 2,4% 2003 aastal, võrreldes esialgse eelarveeesmärgiga +4%. Kontrastina on kulutuste poolel valitsus kavandatud piirangu üldjoontes edukalt kindlustanud. Täielike jooksvate esialgsete kulutuste kasv jätkas aeglustumist 8,9%-st 2001. aastal 7,8%-ni 2002. aastal ja 4,1%-ni 2003 aastal. See aeglustumine kajastub peamiselt valitsussektori tarbimise järsul aeglustumisel tööhõive ja nominaalpalkade külmutustaolisse seisundi tõttu 2003. aastal. Kõike arvestades oleks kõnealused aastatulude ja kulutuste arengud viinud valitsussektori defitsiidi 2003. aastal selgelt üle 3% SKP-st. Selle takistamiseks toetusid Portugali võimud kahele ühekordsele meetmele, koguväärtuses 2,1% SKP-st, nimelt pausaalsumma tasumisele riigiettevõttelt valitsusele pensionite maksmise vastutuse hilisema ülekande asemel ja finantsinsitutsioonile õiguse müümisel tulevikus kogutud maksu ja kindlustuspanuste maksevõlgu puudutavatele summadele. 2003. aastal arenes tsükliliselt reguleeritud tasakaal 0,9 protsendipunktini SKP-st, jõudes -1,7% SKP-st või, ühekordseid meetmeid välja arvates, 0,3 protsendipunktini, jõudes-3;8% SKP-st 2003. aastal.[5]  Välja arvatud ühekordsed tehingud maksu- ja sotsiaalkindlustuse panuste maksevõlgade müügis.>TABELPOSITION>2b. Võlamäär 2002-2003Ajavahemikus 2001-2003 kasvas valitsussektori koguvõlg SKP-määra suhtes peamiselt madala majanduskasvu ja märkimisväärse hulga finantstehingute tõttu. Kõnealused finantstehingud  [6] peegelduvad suurel määral õigeaegselt tasumata kulutuste reguleerimises ja märkimisväärse hulga riigihaiglate muutmisel riigiomanduses ühendusteks.[6]  Arvestatud "aktsiavoo" kursi regulatsiooni järgi.3. NÕUKOGU SOOVITUSES ESITATUD KOHUSTUSTE JÄRELKAJASeoses Portugali võimude enda peale võetud ja täide viidud kohustustega ajal, kui nõukogu soovitus anti välja artikli 104 lõike 7 järgi, on saavutatud oluline progress eelarvepoliitika koordinatsioonimehhanismide tugevdamisel koos Eelarve Raamseaduse ("Lei de Estabilidade Orįamental") vastuvõtmisega 2002. aastal ja üldiste valitsussektori andmete kogumises ja töötlemises. Eelarve Raamseadus omab eesõigust kogu eelarveküsimusi puudutava seadusandluse üle, lubades valitsusel reguleerida nullprotsendilaenu nõuded 2004. aastal kohalikele võimudele ja piirkondlikele valitsustele; mittekooskõla nullprotsendilaenuga võiks esile kutsuda kärpeid keskvalitsuse ülekannetes järgneval aastal.Siiski tuleb mainida kahte hoiatust: esiteks, koordinatsioonimehhanismide tugevnemise efektsiivsust testitakse tavalise kohalike (investeerimise) kulutuste poliitilise tsükli tõttu alles hoojooksu meetodil järgmistel kohalikel valimistel, mis leiavad aset sügisel 2005; ja teiseks, kohalike võimude kvartaliandmete puudumine on takistanud plaantud valitsussektori kvartaliüldaruannete loomist, kuigi teistel valitsussektori tasemetel on märkimisväärne areng andmete töötlemises kvartalibaasil juba teostatud.4. EELARVEVÄLJAVAATEDVastavalt komisjoni teenistuste 2004. aasta kevade aruandele on valitsussektori defitsiit 2004. aastaks kavandatud 3,4% SKP-st. See on võrreldav viimases stabiilsusprogrammis seatud ja esimeses 2004. aasta ülemäärase defitsiidi menetluse teavituses kinnitatud eesmärgikohase 2,8%. Erinevust saab põhiliselt seletada kolme elemendiga: (i) kavandatud SKP kasv on komisjoni ennustuses ŧ protsendipunkti madalam; (ii) 2003. aasta lõpul tehtud märkimisväärse hulga ühekordsete meetmete baasefektide tõttu, mis mõjutasid aastatulu poolt; ja (iii) selliste ühekordsete meetmete osaline asendamine, nt 2,1% SKP-st 2003. aastal 0,7% väärtusega SKP-ni 2004. aastal vastavalt senistele teadaolevatele valitsuse plaanidele. 2005. aastaks ennustab komisjoni 2004. aasta kevade aruanne, mis põhineb tavapärasel "mittepoliitilise muutuse" oletusel, valitsussektori defitsiidi kasvuks 3,8% SKP-st, kajastades kopsaka negatiivse tulemi vahe püsimist ja kõigi ühekordsete meetmete käibelt kadumist.Vastavalt komisjoni teenistuste 2004. aasta kevade aruandele ennustatakse tsükliliselt reguleeritud tasakaalu halvenemist 0,3 protsendipunktini SKP-st 2004. aastal, jõudes -2,0% SKP-st, kuigi selline tulemus on täielikult tingitud ühekordsete meetmete hulga kahandamisest 2,1% SKP-st 2003. aastal seni kavandatud väärtuseni 0,7% SKP-st. Seetõttu ennustatakse tsükliliselt reguleeritud tasakaalu, ühekordseid meetmeid välja arvates, arengut 1,1 protsendipunktini 2004. aastal, jõudes -2,7% SKP-st (-3,8% 2003. aastal). Viimases stabiilsusprogrammiuuenduses detsembrist 2003 kavandasid Portugali võimud tsüklilise reguleeritud tasakaalu vähendamise 0,6 protsendipunktini SKP-st 2004. aastal, jõudes -1,1% SKP-st käesoleval aastal.>TABELPOSITION>5. JÄRELDUSPortugali võimud on täitnud artikli 104 lõike 1 järgi väljastatud nõukogu soovitust. Nad nõustusid just nõudmisega lõpetada vastavalt määruse nr 1467/97 (EC) artikli 3 lõikele 4 ülemäärase defitsiidi olukord nii kiiresti kui võimalik, mis käesoleva juhtumi puhul tähendas hiljemalt 2003. aastal. Edasi vähendasid võimud defitsiidi alla 3% 2002. aastal ja võtsid kasutusele meetmed enne detsembrit 2002, mis oli nõukogu poolt seatud tähtaeg ülemäärase defitsiidi olemasolu lõpetamiseks vajalike meetmete kasutusele võtmiseks. 2003. aastal jäi defitsiit alla 3% SKP-st. Lõpuks jõudis võlamäär 2003. aastal 59,4%-ni 58,1 %-lt 2002. aastal ja 55,6%-lt 2001. aastal, vastavalt esimeses tsükliliselt reguleeritud tasakaalu teavituses 2004. aastal ette kantud väärtustele. Seega järeldub üldhinnangust, et Portugali võimud lõpetasid ülemäärase defitsiidi olukorra paranduse 2003. aastal vastavalt nõukogu soovituse tingimustele 5. novembrist 2002. Seetõttu soovitab komisjon nõukogul ametlikult muuta otsuse ülemäärase defitsiidi olemaolust Portugalis.Siiski on vaja lisameetmeid, et takistada üldist valitsussektori defitsiiti uuesti ületamast 3% SKP aastatulu määra 2004. aastal. Vastavalt komisjoni teenistustele vähendatakse 3% SKP künnise ületamise riski lisameetmetega vähemalt Ŋ% SKP ulatuses. Eelmisel sügisel koostatud eelarvekavad (2004. aasta eelarveks) sisaldasid juba sätteid ühekordseteks meetmeteks (kinnisvaramüügitehingud), mida saaks aktiveerida iga eelarvetühimiku hüvitamiseks. Veel enam, pärast kärpekuupäeva avalikustasid Portugali võimud komisjoni 2004. aasta kevade aruandes oma kavatsuse teostada edasi (kinnisvaraga seotud) tehinguid, et hoida defitsiiti jooksval aastal alla 3% SKP-st. Edaspidi peaks valitsus tegema kõik jõupingutused, et asendada ühekordsed meetmed järkjärgult pidevama laadiga meetmetega, luues seeläbi kestvamal alusel kindlustumise ühes laiaulatuslike majanduspoliitika juhenditega.Soovitus NÕUKOGU OTSUSEKS muuta ametlikult otsust ülemäärase defitsiidi olemasolust PortugalisEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,Võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut ja eriti selle artikli 104 lõiget 12, seegaVõttes arvesse komisjoni soovitust,(1) Nõukogu otsusega 2002/923/EC [7], järgides komisjoni soovitust vastavalt lepingu artikli 104 lõikele 6, otsustati ülemäärase defitsiidi olemaolu Portugalis.[7]  OJ L322, 27.11.2002, lk. 30.(2) Vastavalt lepingu artiklile 104 lõikele 7 tegi komisjon Portugalile suunatud soovituse eesmärgiga lõpetada ülemäärase defitsiidi olukord [8]. Kõnealune soovitus koos nõukogu määruse (EC) nr 1467/97 7. juulist 1997 lõikega 4 kiirendada ja selgitada ülemäärase defitsiidi protseduuri teostamist [9] seadis sisse tähtaja ülemäärase defitsiidi paranduseks, mis peaks olema lõpule viidud identifitseerimisele järgneval aastal, st hiljemalt 2003.[8]  Nõukogu soovitus 5. novembrist 2002.[9]  OJ L209, 2.8.1997, lk.6.(3) Kooskõlas lepingu artikli 104 lõikega 12 muudetakse nõukogu otsus ülemäärase defitsiidi olemasolust ametlikult juhul, kui asjassepuutuva liikmesriigi ülemäärane defitsiit on pareandatud.(4) "Valitsussektori" ja "defitsiidi" mõisted on määratud protokollis ülemäärase defitsiidi menetlusest viitega Euroopa Integreeritud Majandushinnagute (ESA) Süsteemile, teine trükk. Ülemäärase defitsiidi menetluse andmed tagab komisjon.(5) Põhinedes komisjoni andmetel pärast Portugali ettekandmist enne 1. märtsi 2004 vastavalt nõukogu määrusele (EC) nr 3605/93 22. novembrist 1993 protokolli avaldusel ülemäärase defitsiidi protseduurist lisatud Euroopa Ühenduse asutamislepingule [10], parandatud nõukogu määrusega (EC) nr 475/2000 [11] ja komisjoni teenistuste 2004. aasta kevade aruandel, volitati (õigustati, garanteeriti) järgmised järeldused:[10]  OJ L332, 31.12.1993, lk. 7. Määrus viimati parandatud Komisjoni määrusega (EC) nr 351/2002 (OJ L55, 26.2.2002, lk. 23).[11]  OJ L 58, 3.3.2000, lk. 1.- Üldine valitsussektori defitsiit on 2003. aastal hinnanguliselt 2,8% SKP-st võrreldes 2,7%-ga 2002. aastal ja 4,4%-ga 2001. aastal. 2003. aasta tulemus rahuldas nõukogu nõudmise, mis väljastati artikli 104 lõike 7 järgi, eriti mis puudutab valitsussektori defitsiidi vähendamist alla aastatuluväärtust 3% SKP-st hiljemalt 2003. aastaks. Fiskaalreguleerimist taotleti 2003. aastal tagasi püsiva aeglustumiseni täieliku käibiva esialgse kulutuste kasvu rajal 8,9%-ni 2001. aastal 7,8%-lt 2002. aastal ja 4,1%-ni 2003. aastal. Siiski viis jooksev tsükliline langus, mis lõppes 2003 aastal majanduslanguses, märkimisväärse kõrvalekaldeni 2,6 protsendipunktist SKP kasvu aastase tulemuse ja esialgse eelarveennustuse vahel. Tulemusena arenes 2003. aastal välja laiaulatuslik puudujääk maksu aastatulus, mis pidi olema kahe ühekordse meetme, koguväärtuses 2,1% SKP-st, vastuvõtmise kõrvalekalle.- Komisjoni teenistuste 2004. aasta kevade aruanne ennustab üldiseks valistsusektori defitsiidiks 2004. aastaks 3,4% SKP-st, seega märkimisväärselt üle ametliku defitsiidieesmärgi 2,8% SKP-st. Erinevust võib peamiselt selgitada: (i) mõnevõrra madalama kasvuga eelarves eeldatust; (ii) 2003. aastal vastu võetud ühekordsete meetmete alusmõjudega; ja (iii) selliste ühekordsete meetmete osalise kavandatud asendamisega. Seetõttu on vajalikud lisameetmed, et takistada valitsussektori defitsiidi tõusmist üle 3% SKP etalonväärtusest 2004. aastal ja järgnevatel aastatel.- Pärast kärpekuupäeva avalikustasid Portugali võimud komisjoni 2004. aasta kevade aruandes oma kavatsuse teostada edasi (kinnisvaraga seotud) tehinguid, et hoida defitsiiti jooksval aastal alla 3% SKP-st.- Vastavalt väärtustele esimeses 2004. aasta tsükliliselt reguleeritud tasakaalu teavituses hoiti 2003. aastal valitsussektori võlamäära alla 60% SKP etalonväärtusest, seega vastavalt nõukogu soovitusele, mis väljastati artiklis 104 lõikes 7, kuigi valitsussektori võlamäär on 2001. alates pidevalt kasvanud ja vastavalt komisjoni teenistuste 2004. aasta kevade aruandele on ennustatud valitsussektori võlamäära selle väärtuse ületamist 2004. aastal(6) Seega tuleks otsus 2002/923/EC tühistada, samal ajal kui kevadises aruandes esile tõstetud eelarvepositsiooni riskide valguses on ülimalt tähtis, et Portugali võimud võtavad kasutusele kohased meetmed, et kindlustada üldise valitsussektori defitsiidi püsimine alla 3% SKP-st.(7) Stabiilsuse kindlustamiseks ja eesmärgiga kunagi tasakaalulähedase eelarvepositsiooni või ülejäägi keskmise tähtaja objektiivi saavutamiseks ühes laiaulatuslike majanduspoliitika juhenditega tuleb kõik ühekordsed meetmed järkjärgult asendada püsivama laadiga meetmetega, samal ajal kui tsükliliselt reguleeritud eelarvepositsiooni tuleb arendada vähemalt 0,5 protsendipunktini SKP-st aasta kohta.ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Üleüldisest hinnagust järeldub, et ülemäärase defitsiidi olukorra parandus Portugalis viidi lõpule 2003. aastal, vastavalt 5. novembril 2002 Portugalile suunatud soovituse tingimustega kooskõlas lepingu artikli 104 lõikega 7.Artikkel 2Otsus 2002/923/EC on ametlikult muudetud.Käesolev otsus on suunatud Portugali Vabariigile.Brüssel, [...]Nõukogu nimelPresident[...]


title: Soovitus: Nõukogu rakendusotsus, millega määratakse Hispaaniale trahv selle eest, et ta ei ole võtnud tõhusaid meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks

text:
               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,27.7.2016
            COM(2016) 517 final
            Soovitus:
            Nõukogu rakendusotsus,millega määratakse Hispaaniale trahv selle eest, et ta ei ole võtnud tõhusaid meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks

               Soovitus:

               NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS,

               millega määratakse Hispaaniale trahv selle eest, et ta ei ole võtnud tõhusaid meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1173/2011 eelarvejärelevalve tõhusa rakendamise kohta euroalal, eriti selle artiklit 6,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Nõukogu leidis 12. juulil 2016 vastu võetud otsusega, et Hispaania ei ole vastuseks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohaselt tehtud nõukogu 21. juuni 2013. aasta otsusele võtnud tõhusaid meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks.

               (2)Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 8 kohaselt tehtud nõukogu otsusele selle kohta, et Hispaania ei ole võtnud tõhusaid meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks, peaks komisjon soovitama nõukogul määrata trahv.

               (3)Hispaaniale määratav trahv peaks olema põhimõtteliselt 0,2% eelneva aasta SKPst, kuid seda summat võib vähendada või selle võib tühistada erakorraliste majandusolude korral või asjaomase liikmesriigi põhjendatud taotluse korral.

               (4)Hispaania SKP oli 2015. aastal 1081,19 miljardit eurot. 0,2 % nimetatud SKPst on 2162,38 miljonit eurot.

               (5)Kooskõlas määruse (EL) nr 1173/2011 artikli 2 lõikega 3 on „erakorralised majandusolud“ asjaolud, mille puhul valitsemissektori ülemäärast eelarvepuudujääki käsitatakse võrreldes kontrollväärtusega erandlikuna ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 2 punkti a teise taande tähenduses ning mida on täpsustatud määruses (EÜ) nr 1467/97. Viimati nimetatud määruse kohaselt käsitatakse ülemäärast eelarvepuudujääki erandlikuna, kui selle põhjustab i) asjaomase liikmesriigi kontrolli alt väljas olev ebatavaline sündmus, mis avaldab tõsist mõju valitsemissektori finantspositsioonile, või kui selle põhjustab ii) tõsine majandussurutis, mis tähendab negatiivset aastast SKP kasvumäära või kogunenud toodangukaotust pikema perioodi jooksul, mil aastane SKP kasvumäär oli potentsiaalse kasvu määra suhtes väga madal.

               (6)Eespool nimetatud tingimuste Hispaania suhtes kohaldamise hindamise tulemusel on jõutud järgmiste järeldusteni.

               Pärast SKP negatiivset reaalkasvu 10 järjestikuse kvartali jooksul taastus majanduskasv Hispaanias 2013. aasta kolmandas kvartalis. SKP reaalkasv ulatus 1,4 %ni 2014. aastal ja kiirenes 3,2 %ni 2015. aastal. Komisjoni 2016. aasta ajakohastatud kevadprognoosi kohaselt peaks SKP reaalkasv ulatuma 2016. aastal 2,9 %ni. See näitaja ületab komisjoni talituste 2016. aasta kevadprognoosi 0,3 protsendipunti võrra ja selle taga on valitsemis- ja erasektori tarbimise oodatust suurem kasv käesoleva aasta esimeses kvartalis. Seepärast ei ole nõukogu 21. juuni 2013. aasta soovitusega hõlmatud ajavahemiku (2013–2016) jooksul tõsist majandussurutist esinenud.

               Lisaks ei esinenud 2013–2016. aasta jooksul valitsuse kontrolli alt väljas olevaid ebatavalisi sündmusi, mis avaldaksid tõsist mõju riigi rahandusele. Isegi kui Hispaania inflatsioon oli üllatuslikult madal ja 2014. aastal isegi negatiivne, ei avaldanud see riigi rahandusele suuremat mõju, kuna selle tasakaalustas suures osas oodatust suurem SKP reaalkasv, lisaks soodustasid eelarvepuudujäägi vähendamist ka kiire töökohtade loomine ja maksutulu suur osakaal majanduskasvus.

               (7)Seetõttu ei eksisteeri erakorralisi majandusolusid, mis õigustaksid trahvi summa vähendamist.

               (8)13. juuli 2016 esitas Hispaania põhjendatud taotluse, et komisjon soovitaks nõukogul kehtestada trahvi suuruseks null eurot. Taotluse toetamiseks esitas Hispaania järgmised põhjendused.

               (9)Hispaania tuletab meelde olulisi saavutusi kaugeleulatuva reformikava rakendamisel olenemata väga keerulisest majandusolukorrast. Reformid osutusid otsustavaks majandustegevuse tugeva taastumise ja töökohtade loomise toetamisel, samuti kuhjunud tasakaalustamatuse korrigeerimisel. Samuti rõhutab Hispaania märkimisväärset eelarve kohandamist kriisi järel ning madala ja isegi negatiivse inflatsiooni negatiivset mõju eelarve kohandamisele ja majandusele tervikuna. Tõstatatakse ka metoodikaprobleeme, eriti praeguse metoodika väidetavat sobimatust stabiilsuse ja kasvu paktist kinni pidamise hindamisel, et võtta Hispaania puhul arvesse negatiivse inflatsiooniga kaasnevaid ootamatusi või mõõta täpselt SKP potentsiaalset kasvu. Lisaks osutas Hispaania 2016. aastal valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamiseks võetud meetmetele ja kohustustele ning kinnitas kavatsust korrigeerida ülemäärane eelarvepuudujääk 2017. aastaks.

               (10)Nimetatud väidete hindamisel on jõutud järgmistele järeldustele.

               (11)Hispaania majandus on viimastel aastatel märkimisväärselt elavdunud, muu hulgas tänu keerukates majandusoludes ette võetud reformidele, mis aitasid leevendada töö- ja tooteturgude jäikust. Hispaanias 2014. aasta alguses edukalt lõpule viidud finantsabiprogramm finantsasutuste rekapitaliseerimiseks ja paralleelselt ellu viidud põhjalikud struktuurireformid rajasid tugeva aluse majanduse elavdumiseks. Ka pärast programmi lõpule viimist jätkas Hispaania struktuurireformide elluviimist, sealhulgas maksejõuetusraamistiku reformimist, pangandussektori ümberkorraldamise lõpule viimist, avaliku halduse reformimist ja sõltumatu eelarvenõukogu loomist. Rahapoliitika ja euroala tugevdatud juhtimisraamistiku toel loodi nii alus kapitali sissevoolu taastumiseks kui ka finantstingimuste paranemiseks. Kui majanduskasv 2013. aasta teises pooles taastus, edenes sisemine ja maksebilansi tasakaalustamine, mida toetas ka reformist tulenev parem konkurentsivõime. Majanduse taastumisega kaasneb uute töökohtade loomine, mida toetavad palgakasvu jätkuv piiramine ning tööturu reformide mõju. Hoolimata majanduse tasakaalustamisel saavutatud edust, esineb endiselt olulisi probleeme, sest era- ja valitsemissektori kõrge võlatase, mis kajastub eriti suurtes  netoväliskohustustes, toob riigi jaoks kaasa turgude meelestatuse muutustest tulenevad riskid, ning endiselt kõrge töötuse tase takistab majanduse kohandamist.

               (12)Kuigi Hispaania ei võtnud tõhusaid meetmeid, et käsitleda ülemäärast eelarvepuudujääki kooskõlas nõukogu 21. juuni 2013. aasta soovitusega, tuleks tunnistada, et Hispaania oli juba võtnud märkimisväärseid eelarve kohandamise meetmeid, et korrigeerida ülemäärast eelarvepuudujääki 2012. aastal ja vähemal määral ka 2013. aastal. Sellistele olulistele eelarve struktuurse kohandamise meetmetele järgnenud, nõukogu 12. juuli 2016. aasta otsuses osutatud väsimus konsolideerimistegevuses tekkis pärast sotsiaalset ühtekuuluvust mõjutanud keerulisi majandustingimusi. Hispaanias esinesid nõukogu viimase soovitusega hõlmatud ajavahemiku jooksul majandustegevuse tugevast taaselavnemisest alates 2013. aasta kolmandast kvartalist olenemata tõepoolest ebasoodsad majandustingimused. SKP lõhe ulatus 2013. aastal potentsiaalsest SKPst −8,5%ni ja kuigi see kiiresti paranes, jäi see 2015. aastal −4,0% juures negatiivseks. Töötuse määr jõudis 2013. aastal tipptasemele 26,1 % juures ning sotsiaalne tõrjutus ja ebavõrdsus halvenesid pärast kriisi, tõstes vaesuses või sotsiaalse tõrjutuse ohus elavate inimeste osakaalu 2014. aastal 29,2 %ni, mis on üks kõrgemaid näitajaid ELis.

               (13)Kuigi mõned viimaste aastate meetmed mõjutasid riigi rahandust otseselt negatiivselt, võivad need aidata kiirendada majanduskasvu ja suurendada tööhõivet keskmises kuni pikas perspektiivis ning muuta riigi rahanduse jätkusuutlikumaks. Valitsemissektori eelarvepuudujäägi püsimist põhjustasid ka sotsiaalmaksete vähendused ja vabastused, kuid samas soodustasid need väikesepalgalistele, madalama kvalifikatsiooniga töötajatele ja uutele alalistele lepingutele suunatuna teataval määral sotsiaalset ühtekuuluvust. 2014. aasta lõpus vastu võetud maksureformide eesmärk on alarahastusest hoolimata muuta maksustruktuur kasvu paremini soodustavaks ning parandada maksuhaldust ja edendada võrdsust.

               (14)Positiivse külje pealt võib välja tuua Hispaania vahevalitsuse poolt 2016. aastaks võetud eelarvepuudujääki vähendavad meetmed vastuseks komisjoni 9. märtsi 2016. aasta soovitusele meetmete kohta, mida Hispaania peaks võtma, et tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi õigeaegne kõrvaldamine. Selleks et rakendada siseriiklike õigusaktide sätteid, millega kehtestada eelarvedistsipliin piirkondlikele omavalitsustele, nõudis valitsus 6. aprillil, et 12 piirkondlikku omavalitsust kiidaksid heaks eelarveassigneeringute kärped 2016. aasta eelarvepuudujäägi eesmärkidest kinni pidamise tagamiseks. Kuigi praeguseks kõnealuste omavalitsuste poolt vastu võetud kulude kärped jäävad märkimisväärselt allapoole 2016. aasta stabiilsusprogrammis esitatud eeldatavast summast, on Hispaania keskvalitsus kiitnud heaks eelarveassigneeringute kärped suuruses ligikaudu 0,2 % SKPst. 13. juulil teatas Hispaania vahevalitsus kavatsusest kehtestada täiendavaid eelarvepuudujääki vähendavaid meetmeid, mis on väga teretulnud Tulude poolel peaksid uue valitsuse ametisse astumisel kohe vastu võetavad äriühingu tulumaksuseaduse muudatused korvama 2016. aastaks oodatava tulude vähenemise suuruses ligikaudu 0,5 % SKPst äriühingu tulumaksu osamaksete (pagos fraccionados) regulatsiooni tehtavate muudatuste tagajärjel, et tagada äriühingu tulumaksust saadava tulu jõudmine 2016. aasta stabiilsusprogrammis eeldatud tasemele. Kulude poolel võib 14. juulil kokku lepitud keskvalitsuse eelarveaasta lõpetamise kuupäeva ettepoole toomine aidata ohjeldada kulude kasvu 2016. aasta teises pooles. Nende meetmega kaasnevad endiselt märkimisväärsed rakendamisega seotud riskid, eriti seoses äriühingu tulumaksuseaduse vajalike muudatuste õigeaegse vastuvõtmisega parlamendis ja nende piisavusega äriühingu tulumaksust laekuvate tulude oodatava vähenemise tasakaalustamisel. Valitsusel on kavas võtta ka täiendavaid meetmeid maksupettuse vastu.

               (15)Hispaania põhjendatud taotluses komisjonile on osutatud ka madala ja isegi negatiivse inflatsiooni negatiivsele mõjule eelarve kohandamisele ja majandusele tervikuna. Nagu nõukogu 12. juuli 2016. aasta otsuses tõdetud, oli Hispaania inflatsioon (mõõdetuna SKP deflaatoriga) ajavahemikul 2013–2015 tunduvalt väiksem kui soovituse aluseks olevas makromajanduslikus lähtestsenaariumis (2014. aastal oli see isegi negatiivne, –0,4 %). Madala või isegi negatiivse inflatsiooni negatiivset mõju Hispaania eelarvetulemustele tasakaalustas suures osas oodatust suurem SKP reaalkasv.

               (16)Hispaania tõstab esile ka metoodikaprobleeme, eriti praeguse tõhusal meetmel põhineva metoodika väidetavat sobimatust, et võtta Hispaania puhul arvesse negatiivse inflatsiooniga kaasnevaid ootamatusi või mõõta täpselt SKP potentsiaalset kasvu. Mis puutub Hispaanias toimunud eelarve struktuurse kohandamise võimalikku alahindamisse, tuleb meenutada, et potentsiaalset kasvu hinnates kasutab komisjon ühiselt kokku lepitud toodangu funktsioonil põhinevat meetodit, mille nõukogu on heaks kiitnud. Negatiivse inflatsiooni mõju puhul tunnistab komisjon oma analüütilises dokumendis, et eelarvejärelevalve tegemiseks kokku lepitud metoodika, mis põhineb nominaalse eelarvepositsiooni näitajate korrigeerimisel potentsiaalse SKP hinnangute alusel, võib negatiivse inflatsioonimõju olemasolu korral viia eelarve struktuurse kohandamise alahindamiseni. Sellele lähenemisviisile lisandub siiski eelarve kohandamise nn alt-üles meede, millega hinnatakse, kas kulutuste sihttasemed on saavutatud ja kas tulude poolel on rakendatud kavandatud vabalt valitud meetmed. Vastupidiselt struktuurse eelarvepositsiooni muutusele hinnatakse sellise alt-üles meetmega deflatsioonijärgset eelarve kohandamist üle. Hispaania puhul näitab ka alt-üles meetme kasutamine, et soovitatud kumulatiivse struktuurse kohandamise näitajat 3,0 %SKPst arvestades aastatel 2013–2015 kumulatiivset kohandamist ei saavutatud.

               (17)Arvestades Hispaania põhjendatud taotlust ja võttes arvesse eelmisi punkte, eriti Hispaania valitsuse poolt alates 2012. aastast tehtud ja praegugi tehtavaid põhjalikke struktuurireforme, nõukogu 2013. aasta otsusega hõlmatud ajavahemikul valitsenud keerulisi majandusolusid, Hispaania vahevalitsuse põhjendatud taotluses välja kuulutatud eelarvepuudujääki vähendavaid kohustusi koos konsolideeritud meetmetega, mis võeti vastuseks komisjoni 9. märtsi 2016. aasta soovitusele meetmete kohta, mida Hispaania peaks võtma, et tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi õigeaegne kõrvaldamine, peetakse põhjendatuks tühistada trahv suuruses 0,2 % SKPst,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Hispaaniale määratud trahv suuruses 0,2 % SKPst selle eest, et ta on jätnud võtmata tõhusad meetmed vastuseks nõukogu 21. juuni 2013. aasta soovitusele, tühistatakse.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud Hispaania Kuningriigile.

               Brüssel,

                  Nõukogu nimel

                  eesistuja


Tähtis õiguslik teade

|

52006SC1443

Soovitus: Nõukogu otsus, millega tehakse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 8 kohaselt kindlaks, et meetmed, mida Poola on võtnud vastuseks Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohasele nõukogu soovitusele, on osutunud ebapiisavaks  /* SEK/2006/1443 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 14.11.2006SEK(2006) 1443 lõplikSoovitus:NÕUKOGU OTSUS,millega tehakse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 8 kohaselt kindlaks, et meetmed, mida Poola on võtnud vastuseks Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohasele nõukogu soovitusele, on osutunud ebapiisavaks(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. Taust: Poola ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusÜlemäärase eelarvepuudujäägi menetlust reguleeritakse asutamislepingu artikliga 104 ja nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrusega (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kiirendamise ja selgitamise kohta[1], mis on osa stabiilsuse ja kasvu paktist.Komisjoni 2004. aasta kevadel koostatud majandusprognoosi alusel[2], milles tuvastati 2003. aasta eelarvepuudujäägiks 4,1% SKTst[3], algatas komisjon 12. mail 2004. aastal vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 3[4] Poola suhtes ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse. 2004. aasta mais esitas Poola lähenemisprogrammi ning 5. juulil 2004. aastal võttis nõukogu komisjoni soovituse alusel vastu arvamuse selle kohta[5]. Samas otsustas nõukogu komisjoni artikli 104 lõike 6 kohase soovituse alusel, et Poolal oli ülemäärane eelarvepuudujääk ning andis vastavalt artikli 104 lõikele 7 Poola ametiasutustele soovituse selle korrigeerimiseks[6]. Kõnealuses soovituses kutsus nõukogu Poola ametiasutusi „ lõpetama praegune ülemäärase eelarvepuudujäägist tingitud olukord nii kiiresti kui võimalik ” ja „ vastavalt nõukogu 2004. aasta 5. juuli arvamuses kinnitatud eelarvepuudujäägi vähendamise kavale 2004. aastal mais esitatud lähenemisprogrammi kohta, võtma keskpika tähtajaga meetmed, et saavutada eesmärk viia eelarvepuudujääk usaldusväärsel ja jätkusuutlikul viisil 2007. aastal alla 3% SKTst ”, seades järgmised eesmärgid: „ 2004. aastal 5,7% SKTst, 2005. aastal 4,2% SKTst, 2006. aastal 3,3% SKTst ja 2007. aastal 1,5% SKTst ”. Nõukogu kehtestas tõhusa tegevuse rakendamise tähtajaks „ seoses ettenähtud meetmetega, et saavutada 2005. aastaks kavandatud eelarvepuudujääk ”, 2004. aasta 5. novembri. Samuti soovitati Poolal „ suunata võimalikud lisatulud valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamisse ”. Lisaks soovitas nõukogu Poolal „ kindlustada võlasuhte kasvu peatumine ”.2. Valitsemissektori andmed ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluses ja pensionisüsteemi reformEurostati 2. märtsi 2004. aasta otsusega pensioni kogumisskeemide liigitamise kohta nähti ette, et kogumise teel rahastatavaid pensioniskeeme ei või klassifitseerida sotsiaalkindlustusena ega saa seetõttu käsitleda valitsemissektori osana. See oli raamotsus, mille rakendamiseks oli vaja kahepoolseid arutelusid liikmesriikidega.Kõnealusele otsusele järgnenud arutelude käigus tunnistas Eurostat, et „ mõned liikmesriigid võivad vajada üleminekuperioodi otsuse rakendamiseks ja enda eelarvepoliitika elluviimise häirimise ärahoidmiseks ”[7]. Eurostati kehtestatud kolmeaastane üleminekuperiood lõpeb 2007. aasta esimese eelarveteatisega, mille tähtaeg on 1. aprill 2007.Poola kasutab praegu seda üleminekuperioodi 1999. aastal rakendatud pensionireformiks. Seega on sotsiaalmaksu ja muu sissemaksetega määratud pensioniskeemiga kogutud tulu (ja seotud kulu) kirjendatud valitsemissektori tuluna (ja kuluna), mille tulemusena on eelarvepuudujäägi- ja võlanäitajad mõnevõrra väiksemad kui vastupidisel juhul. Üleminekuaja lõppemisest alates kehtib ainult määratlus, mis hõlmab pensionireformi maksumust.Umbes 20% pensioni sissemaksetest saadavast tulust on suunatud põlvkondadevahelise ümberjaotuse põhimõttel töötavast süsteemist täielikult määratud sissemaksetega rahastatavasse pensioniskeemidesse. Kõnealune reform parandab riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, kuid avaldab lühiajalises perspektiivis eelarvele negatiivset mõju: hiljutise teabe kohaselt on reformi aastane maksumus 2006. ja 2007. aastal umbes 2% SKTst.Nõukogu poolt 2004. aasta 5. juulil heakskiidetud eelarvepuudujäägi vähendamise kava ei hõlmanud Poola 1999. aastal rakendatud pensionireformi maksumust. Kui nõukogu hindas Poola esimest lähenemisprogrammi (2004. aasta 5. juulil), prognoositi pensionireformi aastaseks maksumuseks 1,6% SKTst. Vastavalt sellele sedastas nõukogu oma arvamuses programmi kohta, et „ puudujääki võib olla vaja redigeerida 1,6 protsendipunkti võrra SKTst ülespoole ”. Võttes arvesse 2007. aastaks kavandatud puudujääki tasemel 1,5% SKTst ning eelarve tugevdamise strateegiaga kaasnevaid valdavaid ohte, järeldas nõukogu oma arvamuses, et „ lähenemisprogrammi eelarvelised seisukohad ei pruugi olla piisavad, et vähendada puudujääki programmiperioodi jooksul [s.o 2007. aastaks] alla 3% taset ”.3. Suundumused 2005. aastaniPärast nõukogu 2004. aasta 5. juuli soovituses määratud tähtaja, 2004. aasta 5. novembri möödumist, järeldas komisjon oma 14. detsembri 2004. aasta teatises nõukogule, et seoses 2005. aasta kavandatud eelarvepuudujäägiga ei olnud Poola ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames vaja võtta täiendavaid meetmeid[8].2005. aasta 17. veebruaril esitas nõukogu komisjoni soovituse alusel oma arvamuse Poola 2004. aasta novembris ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta[9]. Ajakohastatud programmis oli suurendatud 2007. aastaks kavandatud eelarvepuudujääki ning selles nähti ette valitsemissektori eelarvepuudujäägi järk-järguline vähendamine 5,4%-lt SKTst 2004. aastal 2,2%-le SKTst 2007. aastal (eelmises programmis oli 2007. aastaks kavandatud puudujääk 1,5% SKTst). Puudujääki suurendati hoolimata jätkuvast tugevast majanduskasvust (programmi kohaselt prognoositi ligikaudseks majanduskasvuks üle 5% aastas), samal ajal, kui eelarvepuudujäägi tulemuste prognoose aastateks 2004–2006 vähendati. Nõukogu tõi oma arvamuses välja stabiliseerimisstrateegiaga kaasnevad ohud ja hoiatas, et „ puudujäägi taset tuleb korrigeerida 1,5 protsendipunkti võrra ülespoole. See korrigeerimine tähendab, et lähtudes ajakohastatud programmist ja täiendavate kokkuhoiumeetmete puudumisel ei ole Poola võimeline alandama eelarvepuudujääki programmi viimasel aastal alla 3% ”, kuna 2007. aastaks kavandatud puudujääk oleks koos pensionireformi maksumusega umbes 3,7% SKTst. Lisaks märkas nõukogu ohtu, seoses rahanduse stabiliseerimiskavas ettenähtud meetmete hilinemise või mittetäieliku rakendamisega. Vastavalt sellele kutsus nõukogu Poolat muu hulgas tugevdama riigi rahanduse kohandamismeetmeid ka pärast 2005. aastat ja vähendama 2007. aastaks kavandatavat puudujääki. Tegelikult rakendati ainult väheseid meetmeid. 2005. aasta eelarvetulem oli sellest hoolimata oodatust parem (2,5% SKTst).4. 2006. aasta suundumused ja väljavaated 2007. aastaksHoolimata nõukogu 17. veebruari 2005. aasta arvamuses esitatud üleskutsest seati 2006. aasta jaanuari lähenemisprogrammis eesmärgiks vaid valitsemissektori eelarvepuudujäägi aeglane vähendamine (2006.–2008. aastal keskmiselt umbes 0,3% võrra SKTst aastas), et täita lähenemiskriteeriumid praeguse parlamendi volituste – s.o 2009. aasta lõpuks. Kuigi eelarvetulemeid ja prognoose aastateks 2004–2006 korrigeeriti veelkord allapoole, kinnitati programmis 2007. aasta kavandatud puudujäägiks 2,2% SKTst (ilma pensionireformi maksumuseta). Lisaks sellele korrigeeriti programmis pensionireformi maksumust 0,4% võrra SKTst ülespoole. Koos pensionireformi maksumusega oli 2007. aastaks kavandatud puudujääk varasemast suurem (4,1% SKTst võrreldes varasema 3,7%-ga), kuna pensionireformi maksumus pidi uue hinnangu kohaselt jõudma 2007. aastal 1,9%-le SKTst.Nõukogu võttis komisjoni soovituse põhjal 14. märtsil 2006. aastal vastu arvamuse sama aasta jaanuaris ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta. Selles märgiti erinevaid stabiliseerimisstrateegiaga seotud ohtusid, näiteks suhteliselt suurt kasvuootust programmiperioodi viimaseks aastaks (2008), suhteliselt optimistlikke oletusi maksude paindlikkuse ning sotsiaalkulutuste surve tingimustes kulude kontrollimisega seonduvate võimalike raskuste kohta. Nõukogu järeldas, et „ lähenemisprogrammis nähakse ette teatavaid edusamme, kuid mitte (...) ülemäärase puudujäägi tõhusat korrigeerimist 2007. aastal ning et komisjon kavatseb esitada soovituse võtta uusi meetmeid vastavalt stabiilsuse ja kasvu paktis ettenähtud ülemäärase puudujäägi menetlusele ”. Nõukogu mainis ka, et kavandatud struktuurne tasakaal (st tsükliliselt kohandatud tasakaal, milles ei arvestata ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid, mille komisjoni talitused on programmis esitatud teavet kasutades välja arvutanud ühiselt kokkulepitud hindamismetoodika alusel) pidi programmiperioodi jooksul paranema 0,25% võrra SKTst aastas.2007. aasta eelarve eelnõus (mis võeti vastu 27. september 2006) prognoositakse 2006. aasta valitsemissektori eelarvepuudujäägiks kuni 2,1% SKTst (ilma pensionireformi maksumuseta) võrreldes 2006. aasta jaanuaris ajakohastatud lähenemisprogrammis kavandatud 2,6%-ga SKTst (ja 3,3%-ga, mille nõukogu seadis eesmärgiks oma artikli 104 lõike 7 kohases 2004. aasta juuli soovituses). Parem eelarvetulem kajastab prognoositust suuremast majanduskasvust tulenevat suuremat tulu (eriti üksikisiku tulumaks) ning väiksemat kulude kasvu, eelkõige kavandatust väiksemaid investeeringuid. 2007. aasta eelarve eelnõus esitab Poola valitsus järgmisteks aastateks järgmised kavandatavad puudujäägid: 2007. aastal 1,7%, 2008. aastal 1,2% ja 2009. aastal 0,5%.Korrigeeritud 2007. aasta puudujääk jääb tasemel 1,7% SKTst (ilma pensionireformi maksumuseta) nüüd lähemale nõukogu artikli 104 lõike 7 kohases soovituses esialgselt kavandatud puudujäägile 1,5% SKTst, kuid on siiski sellest kõrgem. Komisjoni talituste 2006. aasta sügisel koostatud prognoosi kohaselt ulatub puudujääk siiski 2%-ni SKTst (ilma pensionireformi maksumuseta). Komisjoni talituste hinnang tuluprognoosile on ettevaatlikum, eriti otseste maksude suhtes (nominaalseks eelarvetulu kasvuks prognoositakse 9,7%, hoolimata kavandatavast sissetulekuvahemike indekseerimisest ja perede toetamisele suunatud maksusoodustuste kehtestamisest, võrreldes eeldatava nominaalse SKT kasvuga (6,2%)). Lisaks säilib ebakindlus kohalike omavalitsuste 2007. aasta eelarvetulemite suhtes. Ka sotsiaalkulutused on tõenäoliselt suuremad tulenevalt vastuvõetud õigusaktidest, mis ei ole 2007. aasta eelarve eelnõuga täielikult kooskõlas.Eelarvesuundumused aastatel 2005 – 2008% SKTst, kui ei ole teisiti märgitud | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |Pensionireformi maksumus(2) | 1,9 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,1 | 2,1 |Valitsemissektori tasakaal, hõlmates Eurostati otsust | −4,4 | −4,2 | −4,1 | −4,0 | −3,7 | −3,9 | −3,3 |Esmane tasakaal | 0,1 | 0,2 | 0,3 | 0,4 | 0,8 | 0,6 | 1,3 |Struktuurne tasakaal(1) | −2,3 | −2,3 | puudub | −2,1 | puudub | −1,8 | puudub |Struktuurne esmane tasakaal(1) | 0,2 | 0,1 | puudub | 0,3 | puudub | 0,6 | puudub |Valitsemissektori koguvõlg | 42,0 | 42,4 | 42,4 | 43,1 | 43,1 | 42,7 | 42,7 |Pm SKT reaalne kasv (%) | 3,5 | 5,2 | 5,2 | 4,7 | 4,6 | 4,8 | 4,8 |Pm Tulemi lõhe | −0,3 | 0,4 | puudub | 0,3 | puudub | 0,1 | puudub |(1) Tsükliliselt kohandatud tasakaal, v.a ühekordsed ja ajutised meetmed (Poola puhul null). (2) Pensionireformi kulude suurust mõõdetakse i) lahutades ESA95 (Euroopa Rahvamajanduse arvepidamise süsteem 1995) eeskirjade ja Eurostati 2. märtsi 2004. aasta otsuse kohaselt arvutatud valitsemissektori eelarve puudujäägist, ii) valitsussektori alternatiivne eelarve puudujääk, mis hõlmab pensioniskeemi. (3) Eeldades, et poliitika jääb samaks. Allikad: Komisjoni talituste 2006. aasta sügisel koostatud prognoos (KOM) ja rahandusministeeriumi 2007. aasta eelarve |5. JäreldusedEespool toodud hinnangut arvesse võttes võib teha järgmised järeldused:-  2007. aastaks kavandatud puudujääk (1,7% SKTst ilma pensionireformi maksumuseta) on aastateks 2004−2006 kavandatust palju paremate eelarvetulemite tingimustes nõukogu poolt 2004. aasta juulis heakskiidetud puudujäägist (1,5% SKTst) suurem.-  Komisjoni talituste 2006. aasta sügisel koostatud prognoosi kohaselt on 2007. aasta puudujääk 2,0% SKTst, s.o 0,3% võrra suurem kui Poola ametiasutuste kavandatud puudujääk.-  2007. aastal lõpeb Eurostati 2. märtsi 2004. aasta pensioniskeemide liigitamist käsitleva otsuse rakendamiseks antud üleminekuperiood ning sissemaksetega määratud pensioniskeeme tuleb liigitada väljapoole valitsemissektorit. See toob kaasa Poola puudujääkide jada ülespoole korrigeerimise. 2007. aasta puhul tähendab puudujääk 1,7% SKTst (ilma pensionireformi maksumuseta) ning 3,7% SKTst (hõlmates pensionireformi maksumust). Komisjoni talituste 2006. aasta sügisel koostatud prognoosi kohaselt ulatuks valitsemissektori eelarvepuudujääk 4%-ni SKTst (hõlmates pensionireformi maksumust).-  Võttes arvesse komisjoni talituste 2006. aasta sügisel koostatud prognoosi järgi oodatavat kavandatust suuremat eelarvepuudujääki 2007. aastal, mis on märgatavalt suurem kontrollväärtusest (3% SKTst), ei saa seda käsitleda kooskõlas olevana nõukogu soovitusega likvideerida ülemäärane puudujääk 2007. aastaks.Tuginedes eespool nimetatud järeldustele leiab komisjon, et kuigi Poola eelarveseisund on paranenud, ei ole Poola ametiasutused artikli 104 lõike 7 kohastele nõukogu 2004. aasta juuli soovitustele piisavalt reageeritud, et korrigeerida ülemäärane eelarvepuudujääk 2007. aastaks ning soovitab nõukogul vastu võtta artikli 104 lõike 8 kohane otsus[10].Valitsemissektori eelarve tasakaalustamise eesmärgid ja tulemid ning pensionireformi maksumus (% SKTst)2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |2004. a mai LP | Ilma PRMita | –5,7 | –4,2 | –3,3 | –1,5 | puudub |hinnanguline PRM | 1,6 | 1,6 | 1,6 | 1,6 | puudub |Koos PRMiga* | –7,3 | –5,8 | –4,9 | –3,1 | puu-dub |2004. a novembri LP | Ilma PRMita | –5,4 | –3,9 | –3,2 | –2,2 | puudub |Hinnanguline PRM | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | puudub |Koos PRMiga* | –6,9 | –5,4 | –4,7 | –3,7 | puu-dub |2006. a jaanuari LP | Ilma PRMita | –3,8 | –2,9 | –2,6 | –2,2 | –1,9 |hinnanguline PRM | 1,8 | 1,8 | 2,0 | 1,9 | 1,8 |Koos PRMiga* | –5,6 | –4,7 | –4,6 | –4,1 | –3,7 |2006. a oktoobri eelarveteatis | Ilma PRMita | –3,9 | –2,5 | –2,1 | –1,7 | –1,2 |ja 2007. aasta eelarve eelnõu | hinnanguline PRM | 1,8 | 1,9 | 2,0 | 2,0 | 2,1 |Koos PRMiga* | –5,7 | –4,4 | –4,1 | –3,7 | –3,3 |PRM = pensionireformi maksumus; LP = lähenemisprogramm; ET = eelarveteatis * 2007. aasta kevadest kohaldatav valitsemissektori eelarve tasakaalu määratlus. |Soovitus:NÕUKOGU OTSUS,millega tehakse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 8 kohaselt kindlaks, et meetmed, mida Poola on võtnud vastuseks Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohasele nõukogu soovitusele, on osutunud ebapiisavaksEUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGUvõttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 104 lõiget 8,võttes arvesse komisjoni soovitustning arvestades järgmist:(1) Vastavalt asutamislepingu artiklile 104 hoiduvad liikmesriigid ülemäärasest eelarvepuudujäägist.(2) Stabiilsuse ja kasvu pakti põhieesmärgiks on usaldusväärne finantshaldus kui vahend hindade stabiilsust ning tugevat ja püsivat majanduskasvu soodustavate tingimuste tagamiseks, mille tulemusel luuakse uusi töökohti. Stabiilsuse ja kasvu pakt hõlmab nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta[11] valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi kiireks korrigeerimiseks.(3) Amsterdamis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu 17. juunil 1997. aasta resolutsioonis stabiilsuse ja kasvu pakti kohta[12] kutsutakse kõiki osapooli, nimelt liikmesriike, nõukogu ja komisjoni üles täpselt ja õigel ajal rakendama asutamislepingut ning stabiilsuse ja kasvu pakti.(4) Eurostati 2. märtsi 2004. aasta otsusega pensioni kogumisskeemide sektoraalse liigitamise kohta[13] kehtestati, et kogumise teel rahastatavaid pensioniskeeme ei või klassifitseerida sotsiaalkindlustusena. Seega ei saa sellist skeemi käsitada valitsemissektori osana. See oli raamotsus, mis vajas enne rakendamist kahepoolseid arutelusid liikmesriikidega. Nende arutelude käigus märkis Eurostat, et „mõned liikmesriigid võivad vajada üleminekuperioodi otsuse rakendamiseks ja enda eelarvepoliitika elluviimise häirimise ärahoidmiseks”[14]. Kõnealune Eurostati lubatud üleminekuperiood lõpeb 2007. aasta esimese eelarveteatisega, mille tähtaeg on 1. aprill 2007. Poola otsustas seda üleminekuperioodi kasutada. Seega on sotsiaalmaksu ja muud sissemaksetega määratud pensioniskeemiga kogutud tulu (ja seotud kulu) registreeritud valitsemissektori tuluna (ja kuluna), mille tulemusena on eelarvepuudujäägi- ja võlanäitajad mõnevõrra väiksemad kui vastupidisel juhul.(5) 5. juulil 2004. aastal otsustas nõukogu vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 6 (otsus 2005/183/EÜ)[15], et Poolal oli ülemäärane eelarvepuudujääk.(6) Kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 7 ja määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikega 4 võttis nõukogu 5. juulil 2004. aastal vastu soovituse Poola ametiasutustele, milles kutsus lõpetama praegune ülemäärasest eelarvepuudujäägist tingitud olukord nii kiiresti kui võimalik ja vastavalt nõukogu 2004. aasta 5. juuli arvamuses kinnitatud eelarvepuudujäägi vähendamise kavale 2004. aastal mais ametiasutuste esitatud lähenemisprogrammi kohta, võtma keskpika tähtajaga meetmed, et saavutada eesmärk viia eelarvepuudujääk usaldusväärsel ja jätkusuutlikul viisil 2007. aastal alla 3% SKTst, seades järgmised eesmärgid: „2004. aastal 5,7% SKTst, 2005. aastal 4,2% SKTst, 2006. aastal 3,3% SKTst ja 2007. aastal 1,5% SKTst”. Nõukogu seadis tõhusa tegevuse rakendamise tähtajaks „seoses ettenähtud meetmetega, et saavutada 2005. aastaks kavandatud eelarvepuudujääk” 2004. aasta 5. novembri.(7) Nõukogu (2004. aasta 5. juuli) poolt heakskiidetud eelarvepuudujäägi vähendamise kava ei hõlmanud Poola 1999. aastal rakendatud pensionireformi maksumust. Umbes 20% pensioni sissemaksetest saadavast tulust on suunatud põlvkondadevahelise ümberjaotuse põhimõttel töötavast süsteemist täielikult määratud sissemaksetega rahastatavasse pensioniskeemidesse. Artikli 104 lõike 7 kohase soovituse andmisel võttis nõukogu sõnaselgelt arvesse asjaolu, et kavandatavaid puudujääke tuleb hiljem Poola pensionireformi hinnangulise maksumuse (1,5% SKTst) võrra ülespoole korrigeerida. Seda ning eelarve tugevdamise strateegiaga kaasnevaid valdavaid ohte silmas pidades märkis nõukogu oma arvamuses 2004. aasta mai lähenemisprogrammi kohta, et „lähenemisprogrammi eelarvelised seisukohad ei pruugi olla piisavad, et vähendada puudujääki programmiperioodi jooksul [s.o 2007. aastaks] alla 3% SKTst”.(8) Pärast asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohases nõukogu soovituses seatud tähtaja, 2004. aasta 5. novembri möödumist, järeldas komisjon oma 14. detsembri 2004. aasta teatises nõukogule, et seoses 2005. aasta kavandatud eelarvepuudujäägiga ei olnud Poola ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluses vaja võtta täiendavaid meetmeid, kuna Poola valitsus oli rakendanud tõhusaid meetmeid seoses 2005. aastaks kavandatud puudujäägi saavutamise meetmetega[16].(9) 2005. aasta 17. veebruaril edastas nõukogu oma arvamuse Poola 2004. aasta novembris ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta. Ajakohastatud programmis oli 2007. aastaks kavandatud eelarvepuudujääki suurendatud 2,2%-ni (võrreldes 2004. aasta mai lähenemisprogrammiga, kus 2007. aastaks kavandatud puudujääk oli 1,5% SKTst) ehk umbes 3,7%-ni, kui võtta arvesse pensionireformi maksumus. Puudujääki suurendati hoolimata jätkuvast tugevast majanduskasvust (programmi kohaselt prognoositi ligikaudseks majanduskasvuks üle 5% aastas) samal ajal, kui eelarvepuudujäägi tulemuste prognoose aastateks 2004–2006 vähendati. Nõukogu märkas riigi rahanduse kohandamismeetmete hilinenud või mittetäieliku rakendamise ohtu. Viidates stabiliseerimisstrateegiaga seotud ohtudele, kutsus nõukogu Poolat muu hulgas tugevdama rahanduse kohandamismeetmeid ka pärast 2005. aastat ja vähendama 2007. aastaks kavandatavat puudujääki. Tegelikult rakendati ainult väheseid meetmeid. 2005. aasta eelarvetulem oli sellest hoolimata oodatust parem (2,5% SKTst).(10) Nõukogu võttis 14. märtsil 2006. aastal vastu arvamuse sama aasta jaanuaris ajakohastatud Poola lähenemisprogrammi kohta. Ajakohastatud programmis seati eesmärgiks valitsemissektori eelarvepuudujäägi aeglane vähendamine (2006.–2008. aastal keskmiselt umbes 0,3% võrra SKTst aastas), et täita lähenemiskriteeriumid praeguse parlamendi volituste, s.o 2009. aasta lõpuks. Kuigi aastateks 2004–2006 koostatud eelarvetulemeid ja prognoose korrigeeriti veelkord allapoole, kinnitati programmis 2007. aasta kavandatud puudujäägiks 2,2% SKTst (ilma pensionireformi maksumuseta). Võttes arvesse ka pensionireformi maksumuse korrigeerimist 0,4 protsendipunkti võrra SKTst ülespoole, oli selle maksumust sisaldav 2007. aastaks kavandatud puudujääk varasemast suurem (4,1% SKTst võrreldes 3,7%-ga SKTst). Nõukogu osutas erinevatele stabiliseerimisstrateegiaga seotud riskidele, näiteks suhteliselt suurele kasvuootusele programmi viimaseks aastaks (2008), suhteliselt optimistlikele oletustele maksude paindlikkuse kohta ning võimalikele raskustele kulude kontrollimisega sotsiaalkulutustega seotud surve olukorras. Nõukogu järeldas, et „lähenemisprogrammis nähakse ette teatavaid edusamme, kuid mitte (...) ülemäärase puudujäägi tõhusat korrigeerimist 2007. aastal”. Nõukogu mainis ka, et kavandatud struktuurne tasakaal (st tsükliliselt kohandatud tasakaal, milles ei arvestata ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid, mille komisjoni talitused on programmis esitatud teavet kasutades välja arvutanud ühiselt kokkulepitud hindamismetoodika alusel) pidi programmiperioodi jooksul paranema keskmiselt 0,25% võrra SKTst aastas.(11) 2007. aasta eelarve eelnõus, mis võeti vastu 27. september 2006, prognoositakse 2006. aasta valitsemissektori eelarvepuudujäägiks 2,1% SKTst (ilma pensionireformi maksumuseta) võrreldes 2006. aasta jaanuaris ajakohastatud lähenemisprogrammis kavandatud 2,6%-ga SKTst (ja 3,3%-ga SKTst, mille nõukogu seadis eesmärgiks oma artikli 104 lõike 7 kohases 2004. aasta juuli soovituses). Parem eelarvetulem kajastab prognoositust suuremast majanduskasvust tulenevat suuremat tulu (eriti üksikisiku tulumaks) ning väiksemat kulude kasvu, eelkõige kavandatust väiksemaid investeeringuid. 2007. aasta eelarve eelnõus esitatakse järgmisteks aastateks järgmised kavandatavad puudujäägid: 2007. aastal 1,7%, 2008. aastal 1,2% ja 2009. aastal 0,5%.(12) Hinnates meetmeid, mida Poola on võtnud, et korrigeerida ülemäärane eelarvepuudujääk 2007. aastaks, vastuseks artikli 104 lõike 7 kohasele nõukogu soovitusele, jõuti järgmistele järeldustele:-  Korrigeeritud kavas 2007. aastaks kavandatud puudujääk 1,7% SKTst (ilma pensionireformi maksumuseta) on suurem nõukogu 5. juuli 2004. aasta soovituses ülemäärase puudujäägi korrigeerimise kohta kinnitatud kavandatud puudujäägist (1,5% SKTst). 2007. aastaks kavandatud puudujääki korrigeeriti olukorras, kus aastate 2004–2006 puudujäägitulemid olid soovituses ettenähtutest palju väiksemad.-  Eurostati 2. märtsi 2004. aasta pensioniskeemide liigitamist käsitleva otsuse rakendamise üleminekuperiood lõpeb 2007. aasta esimese eelarveteatisega, mille tähtaeg on 1. aprill. Pensionireformi maksumuse arvessevõtmine suurendab 2007. aastaks kavandatavat puudujääki 3,7%-le SKTst.-  Komisjoni talituste 2006. aasta sügisel koostatud prognoosi kohaselt on 2007. aasta eelarvepuudujääk 0,3% võrra SKTst suurem kui see on kavandatud Poola ametiasutustel. Võrreldes ametiasutuste kavandatuga prognoositakse eelkõige väiksemaid tulusid otsestest maksudest, samas kui sotsiaalkulutused ja avaliku sektori investeeringud on tõenäoliselt suuremad.-  Sellega jõutakse järeldusele, et 2007. aasta eelarvepuudujääk ületab kontrollväärtust 3% SKTst, mis ei ole kooskõlas nõukogu soovitusega korrigeerida ülemäärane eelarvepuudujääk 2007. aastaks.Kooskõlas Amsterdami Euroopa Ülemkogu resolutsiooniga stabiilsuse ja kasvu pakti kohta nõustus Poola avalikustama nõukogu 5. juuli 2004. aasta soovituse[17].ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Poola võetud meetmed vastuseks asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohasele nõukogu 5. juuli 2004. aasta soovitusele on osutunud ebapiisavaks, et korrigeerida ülemäärane eelarvepuudujääk soovituses kinnitatud tähtajaks.Artikkel 2Käesolev otsus on adresseeritud Poola Vabariigile.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja [1] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6, määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1056/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 5).[2] Komisjoni 2004. aasta kevadel koostatud majandusprognoos võttis arvesse Poola 2004. aasta märtsis esitatud andmeid.[3] Vahepeal on 2003. aasta eelarvepuudujääk tavapäraste menetluste kohaselt üle vaadatud. Praegu moodustab see 4,7% SKTst.[4] Vaata http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/edp/edppl_en.htm.[5] ELT C 320, 24.12.2004, lk 15.[6] Vaata http://register.consilium.eu.int/pdf/en/04/st11/st11220.en04.pdf[7] Vaata Eurostati Uudiste numbreid 30/2004, 2. märts 2004 ja 117/2004, 23. september 2004 ning I peatüki punkti 1.3 – pensioni kogumisskeemide liigitamine ja mõju riigirahandusele – Eurostati juhendist valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla kohta, mida saab alla laadida aadressilt http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-BE-04-002/EN/KS-BE-04-002-EN.PDF.[8] Komisjoni teatis nõukogule: Tšehhi Vabariigi, Küprose, Malta, Poola ja Slovakkia võetud meetmed vastuseks nõukogu soovitustele ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames, SEK(2004) 1630.[9] ELT C 136, 3.6.2005, lk 23.[10] Artikli 104 lõikes 8 sätestatakse, et kui nõukogu leiab, et vastuseks tema artikli 104 lõike 7 kohasele soovitusele võetud meetmed on ebapiisavad, võib ta otsustada selle soovituse avalikustada. Poola on aga kooskõlas Euroopa Ülemkogu stabiilsuse ja kasvu pakti käsitleva resolutsiooniga (EÜT C 236, 2.8.1997, lk 1) juba 2004. aasta juulis soovituse avalikustamisega nõustunud (vaata http://register.consilium.eu.int/pdf/en/04/st11/st11220.en04.pdf).[11] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6, muudetud määrusega (EÜ) nr 1056/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 5).[12] EÜT C 236, 2.8.1997, lk 1.[13] Eurostati Uudiste numbrid 30/2004, 2. märts 2004 ja 117/2004, 23. september 2004 ning I peatüki punkt 1.3 – pensioni kogumisskeemide liigit[14]*JKLjklmuamine ja mõju riigi rahandusele – Eurostati juhendist valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla kohta, mida saab alla laadida aadressilt http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-BE-04-002/EN/KS-BE-04-002-EN.PDF.[15] Ibidem[16] ELT L 62, 9.3.2005, lk 18.[17] Komisjoni teatis nõukogule: Tšehhi Vabariigi, Küprose, Malta, Poola ja Slovakkia võetud meetmed vastuseks nõukogu soovitustele ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluses, SEK(2004) 1630.[18] Vaata http://register.consilium.eu.int/pdf/en/04/st11/st11220.en04.pdf.


title: Soovitus: Nõukogu otsus, millega tühistatakse otsus 2005/185/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Tšehhi Vabariigis

text:
   ET
ET    ET
 ---pagebreak---         EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON
                                         Brüssel 7.5.2008
                                         SEK(2008) 571 lõplik
                              Soovitus:
                        NÕUKOGU OTSUS,
               millega tühistatakse otsus 2005/185/EÜ
   ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Tšehhi Vabariigis
                         (komisjoni esitatud)
ET                                                                ET
 ---pagebreak---                                                  SELETUSKIRI
   1.        TAUST
   Asutamislepingu artiklis 104 on sätestatud, et liikmesriigid peavad hoiduma ülemäärasest
   riigieelarve puudujäägist, ning on kehtestatud selle väljaselgitamise ja kõrvaldamise menetlus.
   Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust on üksikasjalikumalt kirjeldatud nõukogu määruses
   (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja
   selgitamise kohta)1, mis on stabiilsuse ja kasvu pakti osa. Asutamislepingu artikli 104 lõike 2
   kohaselt peab komisjon kontrollima eelarvedistsipliini järgimist kahe kriteeriumi alusel: a)
   kas kavandatud või tegeliku eelarvepuudujäägi suhe SKTsse ületab kontrollväärtuse 3 %
   SKTst (välja arvatud juhul, kui eelarvepuudujäägi suhe SKTsse on oluliselt ja pidevalt
   vähenenud ning jõudnud kontrollväärtuse lähedasele tasemele või kontrollväärtuse ületamine
   on ainult erandlik ja ajutine ning suhtarv on kontrollväärtuse lähedane); ja b) kas
   valitsemissektori võla suhe ületab kontrollväärtuse 60 % SKTst (välja arvatud juhul, kui võla
   suhe SKTsse väheneb piisavalt ning läheneb kontrollväärtusele rahuldava tempoga).
   Vastavalt asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevale
   protokollile esitab komisjon andmed ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamiseks.
   Kõnealuse protokolli kohaldamise osana peavad liikmesriigid vastavalt nõukogu määruse
   (EÜ) nr 3605/93 artiklile 4 esitama kaks korda aastas (enne 1. aprilli ja 1. oktoobrit) andmed
   valitsemissektori eelarve puudujäägi ja võla kohta ning muud seotud näitajad23.
   Komisjon algatas 12. mail 2004 artikli 104 lõike 3 kohase ettekande vastuvõtmisega Tšehhi
   Vabariigi suhtes ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse, mis põhines valitsemissektori
   eelarvepuudujäägil 12,9 % SKTst 2003. aastal4 (5,9 % SKTst, kui arvata välja ühekordne suur
   tehing seoses arvestuslike riigitagatistega). Komisjoni soovituse alusel otsustas nõukogu 5.
   juulil 2004, et Tšehhi Vabariigil on vastavalt artikli 104 lõikele 6 ülemäärane
   eelarvepuudujääk5. Tuginedes samuti komisjoni soovitusele, esitas nõukogu samal ajal artikli
   104 lõike 7 kohaselt Tšehhi Vabariigile soovitused ülemäärase eelarvepuudujäägi
   kõrvaldamiseks hiljemalt 2008. aasta lõpuks.
   1
           EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1056/2005 (ELT L 174, 7.7.2005,
           lk 5).
   2
           EÜT L 332, 31.12.1993, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2103/2005 (ELT L 337,
           22.12.2005, lk 1).
   3
           Viimased andmed Tšehhi Vabariigi kohta on kättesaadavad veebilehel:
           http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal.
   4
           SEK(2004) 575. Vahepeal on 2003. aasta eelarvetulemust korrigeeritud 6,6 %-le SKTst (ei hõlma enam
           ühekordseid meetmeid).
   5
           ELT L 62, 9.3.2005, lk 20.
ET                                                        2                                                   ET
 ---pagebreak---    Silmas pidades asjaolu, et enne 2006. aasta juunit toimunud üldvalimisi esitatud
   eelarvekavade põhjal eeldatakse 2007. aastal märkimisväärseid kõrvalekaldeid eelarvest ja
   eelarvepuudujäägi püsimist ülalpool kontrollväärtust 2008. aastal, võttis nõukogu 10. juulil
   2007. aastal artikli 104 lõike 8 alusel vastu otsuse, milles märgitakse, et Tšehhi Vabariigi
   võetud meetmed ei ole piisavad ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks ettenähtud
   tähtajaks, st 2008. aastaks. 10. oktoobril 2007 andis nõukogu komisjoni soovituse alusel
   artikli 104 lõike 7 kohaselt välja soovituse, mille kohaselt peaks Tšehhi Vabariik 2007. aastal
   veelgi piirama eelarveseisundi halvenemist ja milles kinnitatakse, et ülemäärane
   eelarvepuudujääk tuleb kõrvaldada algselt ettenähtud tähtajaks, st 2008. aastaks. Tšehhi
   Vabariigi ametiasutused pidid usaldusväärsel ja jätkusuutlikul viisil viima valitsemissektori
   eelarvepuudujäägi alla kontrollväärtuse 3 % SKTst. Selleks soovitas nõukogu sel ajal
   kättesaadavate prognooside alusel Tšehhi Vabariigil parandada 2008. aastal võrreldes 2007.
   aastaga struktuurset eelarveseisundit (st tsükliliselt kohandatud eelarveseisund, välja arvatud
   ühekordsed ja muud ajutised meetmed) vähemalt 0,75 % võrra SKTst. Nõukogu määras
   Tšehhi Vabariigi ametiasutustele vajalike meetmete võtmise tähtajaks 9. aprilli 2008.
   Lisaks sellele kutsus nõukogu Tšehhi Vabariiki üles „tagama, et eelarve tugevdamine
   eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärgi suunas (puudujääk 1 % SKTst) jätkub ka pärast
   ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamist ja keskpika perioodi eesmärk saavutatakse
   hiljemalt algselt ettenähtud tähtajaks 2012. aastaks.”
   Tabel 1: Nõukogu 10. oktoobril 2007 kinnitatud kohandused
   % SKTst, kui ei ole osutatud teisiti                     2006               2007                    2008
   Valitsemissektori eelarve seisund                        -2,7           parem kui -3,3        puudujääk < 3
   struktuurse seisundi muutus                                                                     vähemalt ¾
   p.m: SKT reaalkasv (%)                                    6,0                5,0                     4,9
   Märkused: struktuurne eelarveseisund = tsükliliselt kohandatud eelarveseisund, välja arvatud ühekordsed ja
   muud ajutised meetmed.
   Allikas: artikli 104 lõike 7 kohane nõukogu soovitus, mis võeti vastu 10. oktoobril 2007, ja komisjoni talituste
   2007. aasta kevadprognoos.
   Pärast nõukogu määratud tähtaja möödumist hindab komisjon tavaliselt ametlikult
   ametiasutuste poolt nõukogu soovituse järel võetud meetmeid, võttes arvesse komisjoni
   talituste kõige hilisemaid prognoose. Tegemist on vahehindamisega, mille käigus antakse
   hinnang, kas riik püsib ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamisel graafikus. Tšehhi
   Vabariigi puhul hõlmab ja asendab käesolev dokument kõnealust vahehindamist. Selles
   võetakse arvesse Tšehhi Vabariigi valitsuse 2008. aasta aprilli märgukirja, milles käsitletakse
   ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse alusel võetud parandusmeetmeid6.
   Kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 12 tuleb nõukogu otsus ülemäärase
   eelarvepuudujäägi kohta komisjoni soovituse põhjal tühistada, kui ülemäärane
   eelarvepuudujääk asjaomases liikmesriigis on nõukogu arvates kõrvaldatud.
   6
            Tšehhi Vabariigi rahandusministri 10. aprilli 2008. aasta kiri majandus- ja rahaküsimuste volinikule.
ET                                                         3                                                        ET
 ---pagebreak---    2.        EELARVEPUUDUJÄÄGI HILJUTISED ARENGUD
   Valitsemissektori eelarve puudujääk suurenes 2003. aastal 6,6 %ni SKTst. Järgnevatel aastatel
   ei ole valitsemissektori eelarve puudujääk ületanud 3 % SKTst (välja arvatud 2005. aastal, mil
   see oli 3,5 % SKTst). Nominaalne eelarvepuudujääk on alates 2004. aastast olnud parem
   näitajatest, mis olid ette nähtud asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohases 5. juuli 2004.
   aasta soovituses esitatud eelarvepuudujäägi vähendamise kavaga. Valitsemissektori eelarve
   puudujääk on vähenenud tänu oodatust suuremale tulule, mis tulenes oodatust suuremast
   majanduskasvust (aastane kasv ületas 6 % alates 2005. aastast), ja kulutuste kärpimisele.
   Valitsemissektori kulude suhe SKTsse on järk-järgult vähenenud 45 %-lt SKTst 2004. aastal
   42,4 %-le SKTst 2007. aastal. See on osaliselt tingitud valitsemissektori tarbimise
   vähenemisest (ligikaudu 2 % SKTst) ja samuti pangandussektori konsolideerimisega seotud
   kulude vähenemisest7.
   Tšehhi Vabariigi poolt enne 2008. aasta aprilli esitatud aruannete alusel oli komisjoni
   (Eurostat) esitatud andmete kohaselt8 9o valitsemissektori eelarve puudujääk 2007. aastal 1,6
   % SKTst,10 mis on oluliselt väiksem lähenemisprogrammi 2007. aasta märtsi ajakohastatud
   versioonis sätestatud eesmärgist 4 % SKTst. Tulude suhe SKTsse oli 2007. aasta märtsi
   lähenemisprogrammis kavandatust 0,8 protsendipunkti võrra suurem ja valitsemissektori
   kulutuste suhe SKTsse 1,8 protsendipunkti võrra väiksem. Oodatust palju parem tulemus
   tuleneb peamiselt sotsiaalkulutuste piiramisest, kusjuures algselt oli kavandatud kõnealuseid
   kulutusi suurendada 1 % võrra SKTst. Samuti kärbiti valitsemissektori kulutuste muid
   elemente, sealhulgas töötajate hüvitisi ja vahetarbimist. Lisaks oli majanduskasv 6,5 %
   SKTst, mis on oluliselt suurem 2007. aasta lähenemisprogrammis kavandatud kasvust (4,9 %
   SKTst), ning ka maksuelastsus oli prognoositust parem.
   Nii tulusid kui ka kulutusi mõjutas positiivselt oodatust kiirem tööhõive kasv. Sotsiaalmaksu
   laekumine suurenes oodatust rohkem ja sotsiaaltoetuste suhe SKTsse suurenes ainult vähesel
   määral.
   Võrreldes 2006. aastaga vähenes valitsemissektori eelarvepuudujääk 1,1 % võrra SKTst,
   millest ligikaudu pool on tingitud võetud meetmetest, millele osutab ka struktuurse
   eelarveseisundi paranemine, ja ülejäänud pool kiiremast majanduskasvust. Kogukulud
   vähenesid 1,2 % võrra SKTst, samas kui kogutulud vähenesid 0,2 % võrra SKTst.
   Eelarveseisundi paranemine 2007. aastal tähendab, et ületati nõukogu soovituses esitatud
   eesmärk „täiendavalt piirata eelarveseisundi halvenemist”, mida sel ajal 2007. aastaks
   prognoositi.
   Valitsemissektori kulutuste üldine vähendamine kajastub reservfondide suurenemises 2 %-lt
   SKTst 2006. aastal 2,75 %-le SKTst 2007. aastal, millest 0,75 % SKTst ei ole seotud ELi
   7
           Pangandussektori erastamise raames kattis Tšehhi Valitsus enamiku halbade laenudega seotud kuludest,
           eelkõige Tšehhi konsolideerimisameti loomise teel. Kõnealuse vara osakaal on aja jooksul vähenenud.
   8
           Eurostati 18. aprilli 2008. aasta pressiteade nr 54/2008.
   9
           Kooskõlas määruse (EÜ) nr 3605/93 artikli 8g lõikega 1.
   10
           Eelarvepuudujäägi suhet SKTsse korrigeeritakse tavaliselt (suuremaks või väiksemaks) pärast esimeste
           tulemuste avaldamist kevadises teatises. Enamiku ELi liikmesriikide puhul korrigeeritakse kõnealust
           suhtarvu tavaliselt suhteliselt vähe ja keskmiselt on korrektsiooni suurus nullilähedane. Arvestades
           siiski hiljuti teatavaks saanud 2007. aasta eelarvepuudujäägi ja kontrollväärtuse suurt vahet on Tšehhi
           Vabariigi puhul vähe tõenäoline, et riigi raamatupidamise võimalik läbivaatamine tulevikus tõstaks
           2007. aasta eelarvepuudujäägi suhte kõrgemale kui 3% SKTst.
ET                                                           4                                                     ET
 ---pagebreak---    vahenditega ning mille puhul on tegemist edasilükatud kulutustega, mis võivad tulevikus
   suurendada eelarvepuudujääki. Ülejäänud 2 % on seotud ELi vahenditega ja kaetud tuludega.
   Struktuurse eelarvepuudujäägi vähenemine 2,9 %-lt SKTst 2006. aastal 2,3 %-le 2007. aastal
   on tingitud valitsemissektori kulutuste, sealhulgas avaliku sektori palkade, jätkuvast
   piiramisest.
   3.        PUUDUJÄÄGIPROGNOOSID 2008. AASTAKS JA EDASPIDISEKS
   Komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoosi kohaselt väheneb valitsemissektori
   eelarvepuudujääk 2008. aastal 1,4 %ni SKTst ja eeldusel, et poliitikat ei muudeta, 2009. aastal
   1,1 %ni SKTst. See on tingitud 19. septembril 2007. aastal vastu võetud
   stabiliseerimismeetmetest, mille iga-aastane mõju on hinnanguliselt ligikaudu 0,3 % SKTst
   (vt rubriik I). Sotsiaaltoetuste suhe SKTsse peaks tänu stabiliseerimismeetmetes sisalduvatele
   seadusandlikele meetmetele 2008. ja 2009. aastal vähenema. Lisaks seadusandlikele
   meetmetele toetutakse eelarve tugevdamisel palkade piiramisele avalikus sektoris ja
   vähendatakse valitsemissektori tarbimise suhet SKTsse. Tulude suhe SKTsse peaks jääma
   stabiilseks, kuigi mitmete maksumeetmete samaaegne rakendamine muudab prognoosimise
   keeruliseks. Komisjoni talituste kevadprognoosis esitatud puudujääk on kooskõlas kevadises
   teatises esitatud puudujäägiprognoosidega (1,5 % SKTst).
   Komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks struktuurne eelarveseisund
   paranema -2,25 %-lt SKTst 2007. aastal ligikaudu -2 %-le SKTst 2008. aastal. Paranemine on
   nõukogu soovitatud näitajast (vähemalt 0,75 % SKTst) väiksem, võttes arvesse palju paremat
   valitsemissektori eelarvepuudujääki 2007. aastal, millele on kaasa aidanud struktuurne
   paranemine 2007. aastal (ligikaudu 0,5 % SKTst), mida soovituse koostamise ajal ei eeldatud.
   Tšehhi Vabariigi keskpika perioodi eesmärk on struktuurne puudujääk 1 % SKTst, mis tuleb
   lähenemisprogrammi 2007. aasta novembri viimase ajakohastatud versiooni kohaselt
   saavutada 2012. aastaks. Nõukogu 4. märtsi 2008. aasta arvamuses programmi kohta11 kutsuti
   Tšehhi ametiasutusi üles „kasutama kiiremat majanduskasvu, kiirendades kohandamise
   tempot, et luua võimalikult kiiresti kindlusvaru, et vältida kontrollväärtuse ületamist, ja
   saavutada keskpika perioodi eesmärk hiljemalt 2012. aastaks”.
                 Rubriik I: 2007. aasta septembri stabiliseerimismeetmete kokkuvõte
     Stabiliseerimismeetmetega kohandati maksukoormust otsemaksustamiselt kaudsele
     maksustamisele. Alates 1. jaanuarist 2008 kehtestati üksikisiku tulumaksu ühtne määr 15 %
     (kuigi laiendatud baasil), mida kavandatakse veelgi vähendada 12,5 %ni 2009. aastal. Alates
     1. jaanuarist 2008 vähendati ettevõtte tulumaksu määra 24 %-lt 21 %-le ja see peaks
     jätkuvalt vähenema 19 %ni 2010. aastaks. 2008. aasta jaanuaris suurendati kaudseid makse
     (suurendati käibemaksu alammäära 5 %-lt 9 %-le, tõsteti aktsiisimakse ning kehtestati
     keskkonnamaks elektrienergiale, maagaasile ja tahkekütusele). Samuti kehtestati
     sotsiaalmaksu maksubaasi ülemmäär, mis vähendab tulusid.
     Stabiliseerimismeetmetega kehtestati uued õigusaktid, mille eesmärk on vähendada kulutusi
     peamiselt sotsiaaltoetuste valdkonnas, sealhulgas lastetoetusi, sotsiaalhooldustoetusi,
   11
            ELT C 74, 20.3.2008, lk 24.
ET                                                5                                                ET
 ---pagebreak---      vanematoetusi, hüvitisi raseduse ja sünnituse korral, eestkostel või perekonnas hooldamisel
     oleva lapse toetusi, koolitarvete hüvitisi ja matusetoetusi. Lisaks kindlaksmääratud
     vähendamistele lõpetati enamiku sotsiaalhooldustoetuste indekseerimine elatusmiinimumiga
     ja kõnealuste toetuste suuruse kehtestab nüüdsest valitsus vastavalt olukorrale.
     Stabiliseerimismeetmetega kehtestati ka alates 2008. aasta jaanuarist tervishoiuteenuste
     teenustasud. Need hõlmavad arsti vastuvõtu, retseptiravimite ja haiglaraviga seotud tasusid.
     Kuna kõnealuste tasudega saadakse täiendavat tulu ja piiratakse nõudluse vähendamise teel
     kulutusi, on neil hinnanguliselt väike positiivne mõju valitsemissektori tuludele.
   Valitsus esitas 23. jaanuaril 2008 ettepaneku kirikult konfiskeeritud vara hüvitamiseks (vt
   rubriik II). Pärast ettepaneku heakskiitmist Tšehhi parlamendi poolt, kirjendatakse rahaline
   hüvitis ühekordse puudujääki suurendava kuluna (2,2 % SKTst) sel aastal, mil
   valitsemissektori kohustis kajastatakse, kuigi tegelikud maksed tehakse väga pika
   ajavahemiku – 60 aasta jooksul. Komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoosis, milles
   tugineti tavapärasele eeldusele, et poliitikat ei muudeta, ei võetud kõnealust tehingut arvesse,
   kuna ei olnud selge, kas ja millal parlament kiidab valitsuse ettepaneku heaks. Kõnealust
   tehingut ei võetud arvesse ka lähenemisprogrammi prognoosides. Juhul kui ettepanek jõustub
   2008. või 2009. aastal, peaks valitsemissektori eelarve puudujääk (sealhulgas kõnealune
   tehing) praeguste prognooside kohaselt sel aastal suurenema 3 % võrra SKTst.
     Rubriik II: Tšehhi Vabariigi ettepanek kirikult konfiskeeritud vara hüvitamiseks
     Tšehhi Vabariigi valitsus esitas 23. jaanuaril 2008 parlamendile ettepaneku ajavahemikul
     1948–1990 kirikult konfiskeeritud vara hüvitamiseks. Vara on kavandatud hüvitada kahel
     viisil: mitterahaliselt ja rahaliselt, kui mitterahaline hüvitamine ei ole enam võimalik.
     Ettepaneku kohaselt maksab valitsus rahalise hüvitamise korral kirikule 60 aasta jooksul
     igal aastal 4 274,9 miljonit Tšehhi krooni (0,1 % SKTst 2008. aastal). Võttes aluseks aastase
     intressimäära 4,85 %, moodustab põhisumma 83,0 miljardit Tšehhi krooni (2,2 % SKTst
     2008. aastal) ja intressid 173,5 miljardit Tšehhi krooni12.
     Tšehhi statistikaamet on palunud Eurostatil selgitada hüvitamisettepaneku
     raamatupidamislikku mõju. Eurostat selgitas, et mitterahaline hüvitamine ei mõjuta
     valitsussektori eelarve puudujääki. Kui tagastatav vara on sama vara, mis kunagi
     konfiskeeriti, kirjendatakse tehingut ESA aruandel muude mahu muutustena, ilma et see
     otseselt mõjutaks valitsemissektori tulude ja kulude aruannet. Juhul kui tagastatav vara ei
     ole sama, kirjendatakse tehingut kapitalisiirdena, mis tasaarveldatakse negatiivse
     investeeringuga.
     Seoses rahalise hüvitamisega täpsustas Eurostat, et ESA raamatupidamiseeskirjade
     tõlgenduse kohaselt tuleks makstav põhisumma kajastada valitsemissektori kuluna pärast
     asjaomase õigusakti vastuvõtmist, mitte sularahamakse tegemisel. Intressid kirjendatakse
     valitsemissektori kulutusena järgneva 60 aasta jooksul. Samuti täpsustas Eurostat, et
     kirikule tasumata kohustised kirjendatakse kreditoorse võlgnevusena13.
   12
            Tšehhi ametiasutuste esitatud teabe kohaselt hõlmab hüvitamistehing ka kokkulepet, mille kohaselt riik
            järk-järgult lõpetab abi andmise kirikule (nt preestrite palkade maksmine). Kõnealune riigiabi on 1406
            miljonit Tšehhi krooni (0,04 % SKTst 2008. aastal).
   13
            Eurostati 14. märtsi 2008. aasta kiri, milles antakse eelnev nõuanne Tšehhi statistikaametile, on
            kättesaadav                                      järgmisel                                  veebilehel:
            http://epp.eurostat.ec.europa.eu/pls/portal/docs/PAGE/PGP_DS_GFS/PGE_DS_GFS_8/ADV%20-
            %20CZ%20-%202008.1%20-%20CONFISCATED%20PROPERTIES.PDF
ET                                                          6                                                       ET
 ---pagebreak---      Seetõttu hõlmavad Tšehhi valitsemissektori raamatupidamisaruanded sel aastal, mil Tsehhi
     parlament võtab vastu õigusakti ja kõnealune õigusakt jõustub, väga suurt ühekordset
     eelarvepuudujääki suurendavat tehingut (2,2 % SKTst). Asjaolu, et kirikule tasumata
     kohustised kirjendatakse kreditoorse võlgnevusena, tähendab, et seda ei käsitata
     valitsemissektori võlana määruse (EÜ) nr 3605/93 tähenduses. Kulude kirjendamisel
     hõlmab varude muutuse kohandamine erakordselt suurt negatiivset vahet tekkepõhise ja
     kassapõhise arvestuse vahel, kusjuures kõnealune vahe tasaarveldatakse järk-järgult 60 aasta
     jooksul.
   4.        VÕLA MUUTUMINE JA PROGNOOSID
   Vaatamata märkimisväärsele valitsemissektori eelarve puudujäägile alates 2004. aastast on
   võlataseme suurenemist suudetud hoida kontrolli all. Tänu rekordilisele majanduskasvule
   alates 2005. aastast ja valitsemissektori eelarve puudujäägi märkimisväärsele vähendamisele
   2007. aastal võrreldes 2006. aastaga, on valitsemissektori võla tase vähenenud 30,4 %-lt
   SKTst 2004. aastal 28,7 %-le SKTst 2007. aastal.
   Komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks võlatase tänu jätkuvale eelarve
   tugevdamisele ja jätkusuutlikule makromajanduslikule kasvule vähenema 2009. aastal alla 28
   % SKTst.
   5.        JÄRELDUSED
   Vaatamata prognoositud suurele eelarvekasvule 2007. aastal, paranes valitsemissektori
   eelarveseisund -2,7 %-lt SKTst 2006. aastal -1,6 %-le SKTst 2007. aastal. See oli osaliselt
   tingitud kulutuste kokkuhoiust ja samuti kiiremast majanduskasvust. Struktuurne
   eelarveseisund (s.t tsükliliselt kohandatud eelarveseisund, välja arvatud ühekordsed ja muud
   ajutised meetmed) paranes 2007. aastal 0,5 % võrra SKTst.
   Tšehhi valitsus on võtnud mitmed seadusandlikud meetmed, mis jõustusid alates 2008. aastast
   ja mille eesmärk on tugevdada riigi rahandust 2008. ja 2009. aastal, sealhulgas piiratakse
   sotsiaalkulutusi ja kehtestatakse tervishoiusektoris teenustasud, millel on positiivne mõju riigi
   rahandusele. Koos jätkuva kulutuste piiramisega ja 2008. aastal rakendatud mitmete
   maksumeetmete mõju kontrollimisega peaksid kõnealused meetmed veelgi vähendama
   valitsemissektori eelarve puudujääki. Komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoosi kohaselt
   peaks valitsemissektori eelarve puudujääk 2008. aastal vähenema 1,4 %ni SKTst ning
   eeldusel et poliitikat ei muudeta, 1,1 %ni 2009. aastal. See osutab, et eelarvepuudujääk on
   usaldusväärsel ja jätkusuutlikul viisil viidud alla ülemmäära 3 % SKTst.
   Valitsemissektori koguvõlg vähenes 29,4%-lt SKTst 2006. aastal 28,7 %-le 2007. aastal ja on
   seega tunduvalt alla kontrollväärtuse 60 % SKTst. Komisjoni talituste 2008. aasta
   kevadprognoosi kohaselt väheneb võla suhe 2009. aastaks alla 28 % SKTst (eeldusel, et
   poliitikat ei muudeta).
   Üldhinnangust järeldub, et ülemäärane eelarvepuudujääk Tšehhi Vabariigis on kõrvaldatud.
   Sellega seoses soovitab komisjon nõukogul tühistada oma otsus ülemäärase
   eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Tšehhi Vabariigis.
ET                                                  7                                                ET
 ---pagebreak---      Tabel 2: Eelarvesuundumused aastatel 2003-2009
                                                 2003 2004 2005 2006           2007           2008           2009
                                                                                (2)           (2) KOM(3
                                                                          KOM LP KOM LP                    )     LP(2)
   % SKTst, kui ei ole osutatud teisiti
   Valitsemissektori eelarve seisund             -6,6 -3,0 -3,6 -2,7 -1,6 -3,4 -1,4 -2,9                 -1,1    -2,6
   - Kogutulu                                    40,7 42,2 41,4 41,0 40,8 39,8 40,7 39,5 40,7 38,1
   - Kogukulu                                    47,3 45,2 44,9 43,6 42,4 43,3 42,2 42,4 41,8 40,7
     Millest:    - intressikulud                  1,2 1,2 1,2        1,1    1,2    1,2     1,1    1,3     1,1     1,2
                 -     kapitali     kogumahutus 4,5 4,8
                                                                                4,9     5,4
                 põhivarasse                                  4,9    5,0    4,8    5,1     4,8    5,3
   Esmane eelarveseisund                         -5,5 -1,8 -2,4 -1,5 -0,4 -2,3 -0,3 -1,7                  0,0    -1,3
   Ühekordsed ja ajutised meetmed                 0,0 -0,7 -1,1 -0,2 0,0           0,0     0,0    0,0     0,0     0,0
   Struktuurne eelarveseisund(1)                 -5,5 -1,3 -2,1 -2,9 -2,3 -4,1 -1,9 -3,4                 -1,5    -2,8
   Struktuurne esmane eelarveseisund(2)          -4,4 -0,1 -1,0 -1,7 -1,2 -2,9 -0,8 -2,2                 -0,4    -1,6
   Valitsemissektori koguvõlg                    30,1 30,4 29,7 29,4 28,7 30,4 28,1 30,3 27,2 30,2
   Nt        SKT reaalkasv (%)                    3,6 4,5 6,4        6,4    6,5    5,9     4,7    5,0     5,0     5,1
   Nt        SKT lõhe                            -3,0 -2,6 -0,8 0,8         2,0    1,8     1,4    1,4     1,1     0,7
   (1)
              Tsükliliselt kohandatud (esmane) eelarveseisund, v.a ühekordsed ja ajutised meetmed
   (2)
              Programmi raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste arvutatud tsükliliselt kohandatud ja
              struktuurne eelarveseisund ning SKT lõhed.
   (3)
              Eeldusel et poliitikat ei muudeta.
   Allikad: Komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoos (KOM) ja lähenemisprogrammi 2007. aasta novembri
   ajakohastatud versioon (LP).
ET                                                          8                                                          ET
 ---pagebreak---                                                   Soovitus:
                                           NÕUKOGU OTSUS,
                                 millega tühistatakse otsus 2005/185/EÜ
                  ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Tšehhi Vabariigis
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 104 lõiget 12,
   võttes arvesse komisjoni soovitust
   ning arvestades järgmist:
   (1)     Nõukogu otsusega 2005/185/EÜ14, millega järgiti komisjoni soovitust vastavalt
           asutamislepingu artikli 104 lõikele 6, otsustati, et Tšehhi Vabariigil on ülemäärane
           eelarvepuudujääk. Nõukogu märkis, et valitsemissektori eelarve puudujääk 2003.
           aastal oli 12,9 % SKTst (5,9 % SKTst, kui arvata välja ühekordne suur tehing seoses
           arvestuslike riigitagatistega), mis ületas asutamislepinguga ettenähtud kontrollväärtust
           3 % SKTst.
   (2)     Asutamislepingu artikli 104 lõike 7 ning nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ)
           nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja
           selgitamise kohta)15 artikli 3 lõike 4 kohaselt esitas nõukogu komisjoni soovituse
           põhjal 5. juulil 2004 Tšehhi Vabariigile soovituse, mille eesmärk oli kõrvaldada
           ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2008. aastaks. Soovitus avalikustati.
   (3)     Võttes arvesse prognoosi, mille kohaselt eeldati 2007. aastal märkimisväärseid
           kõrvalekaldeid eelarvest ja eelarvepuudujäägi püsimist ülalpool kontrollväärtust 2008.
           aastal, võttis nõukogu 10. juulil 2007. aastal artikli 104 lõike 8 alusel vastu otsuse,
           milles on märgitud, et Tšehhi Vabariigi võetud meetmed ei ole piisavad ülemäärase
           eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks ettenähtud tähtajaks, st 2008. aastaks16. Nõukogu
           andis 10. oktoobril 2007. aastal artikli 104 lõike 7 alusel ja tuginedes komisjoni
           soovitusele välja uue soovituse, mille kohaselt peab Tšehhi Vabariik 2007. aastal
           veelgi piirama eelarveseisundi halvenemist ja kõrvaldama ülemäärase
           eelarvepuudujäägi hiljemalt 2008. aastaks, kusjuures Tšehhi ametiasutused peavad
           võtma tõhusaid meetmeid hiljemalt 9. aprilliks 2008. Sel ajal kättesaadavate
           prognooside alusel kutsus nõukogu Tšehhi Vabariigi ametiasutusi üles parandama
           2008. aastal struktuurset eelarveseisundit (st tsükliliselt kohandatud eelarveseisund,
           välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed) vähemalt 0,75 % võrra SKTst
           võrreldes 2007. aastaga.
   14
           ELT L 62, 9.3.2005, lk 20.
   15
           EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1056/2005 (ELT L 174, 7.7.2005,
           lk 5).
   16
           ELT L 260, 5.10.2007, lk 13.
ET                                                    9                                                     ET
 ---pagebreak---    (4) Kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 12 tuleb nõukogu otsus ülemäärase
       eelarvepuudujäägi kohta tühistada, kui ülemäärane eelarvepuudujääk asjaomases
       liikmesriigis on nõukogu arvates kõrvaldatud.
   (5) Vastavalt ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevale protokollile, mis on
       lisatud asutamislepingule, esitab komisjon andmed menetluse rakendamiseks.
       Kõnealuse protokolli kohaldamise osana peavad liikmesriigid vastavalt nõukogu 22.
       novembri 1993. aasta määruse (EÜ) nr 3605/93 (Euroopa Ühenduse asutamislepingule
       lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise
       kohta) artiklile 4 esitama kaks korda aastas (enne 1. aprilli ja 1. oktoobrit) andmed
       valitsemissektori eelarve puudujäägi ja võla kohta ning muud seotud muutujad17.
   (6) Nende andmete alusel, mis komisjon (Eurostat) esitas vastavalt määruse (EÜ) nr
       3605/93 artikli 8g lõikele 1 pärast Tšehhi Vabariigi poolt enne 1. aprilli 2008 esitatud
       teatist, ning komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoosi alusel on võimalik teha
       järgmised järeldused:
         –      valitsemissektori eelarve puudujääk vähenes 2,7 %-lt SKTst 2006. aastal 1,6
                %-le SKTst 2007. aastal, jõudes alla kontrollväärtuse 3 % SKTst. See vastab
                2007. aasta märtsi lähenemisprogrammis seatud eesmärgile 4 % SKTst.
         –      Kuigi maksutulud osutusid kavandatust suuremaks tänu oodatust suuremale
                majanduskasvule, oli eelarvepuudujäägi vähenemine 2007. aastal tingitud ka
                kulutuste piiramisest, eelkõige seoses avaliku sektori töötajate hüvitistega ja
                vahetarbimisega. Enamik kulutuste kokkuhoiust on püsivat laadi. Struktuurne
                eelarveseisund (s.t tsükliliselt kohandatud eelarveseisund, v.a ühekordsed ja
                muud ajutised meetmed) paranes 2007. aastal 0,5 protsendipunkti võrra SKTst.
         –      2008. aasta kevadprognoosis eeldatakse, et eelarvepuudujääk väheneb 2008.
                aastal veelgi 1,4 % tasemele SKTst, kusjuures sellele aitavad kaasa täiendavad
                kulutuste kokkuhoiumeetmed, seadusandlikud meetmed sotsiaalkulude
                kärpimiseks ja omaosaluse kehtestamine tervishoius. Tänu 2008. aastal
                rakendatud eri maksumeetmetele peaks tulude suhe SKTsse jääma üldiselt
                samaks. Kevadprognoos on kooskõlas aprilli finantsteatises esitatud puudujäägi
                eesmärgiga 1,5 % SKTst. 2009. aastaks eeldatakse kevadprognoosis edasist
                puudujäägi vähenemist 1,1 %ni SKTst, seda eeldusel, et poliitikat ei muudeta.
                See osutab, et eelarvepuudujääk on usaldusväärsel ja jätkusuutlikul viisil
                viidud alla ülemmäära 3 % SKTst. Prognoositakse, et struktuurne
                eelarveseisund paraneb 2008. aastal 0,5 protsendipunkti võrra SKTst, samuti
                peaks struktuurne eelarveseisund paranema ka 2009. aastal, eeldusel et
                poliitikat ei muudeta. Seda on vaja, et liikuda eelarveseisundi keskpika
                perioodi eesmärgi suunas, mis Tšehhi Vabariigi puhul on struktuurne
                puudujääk 1,1 % SKTst, mis vastavalt lähenemisprogrammi 2007. aasta
                novembri ajakohastatud versioonile tuleb saavutada 2012. aastaks.
   17
       EÜT L 332, 31.12.1993, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2103/2005 (ELT L 337,
       22.12.2005, lk 1).
ET                                                 10                                                   ET
 ---pagebreak---             –    Valitsemissektori võlg jääb oluliselt alla kontrollväärtuse 60 % SKTst. See
                 vähenes 29,4 %-lt 2006. aastal 28,7 %-le 2007. aastal. 2008. aasta
                 kevadprognoosi kohaselt väheneb võla suhe 2009. aasta lõpuks alla 28 %
                 SKTst (eeldusel et poliitikat ei muudeta).
   (7)    Nõukogu on arvamusel, et ülemäärane eelarvepuudujääk Tšehhi Vabariigis on
          kõrvaldatud ning seega tuleks otsus 2005/185/EÜ tühistada,
   ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
                                             Artikkel 1
   Üldhinnangust järeldub, et ülemäärane eelarvepuudujääk Tšehhi Vabariigis on kõrvaldatud.
                                             Artikkel 2
   Otsus 2005/185/EÜ tühistatakse.
                                             Artikkel 3
   Käesolev otsus on adresseeritud Tšehhi Vabariigile.
   Brüssel,
                                                Nõukogu nimel
                                                eesistuja
ET                                                11                                         ET


|

52011PC0115

Soovitus: NÕUKOGU OTSUS Euroopa 2015. aasta kultuuripealinna nimetamise kohta Tšehhi Vabariigis  /* KOM/2011/0115 lõplik  */

		ETBrüssel 14.3.2011KOM(2011) 115 lõplikSoovitus:NÕUKOGU OTSUSEuroopa 2015. aasta kultuuripealinna nimetamise kohta Tšehhi VabariigisENSELETUSKIRIEuroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta otsuses 1622/2006/EÜ (millega kehtestatakse kultuurisündmusega „Euroopa kultuuripealinn” seotud ühenduse meede aastateks 2007 kuni 2019) [1] on sätestatud Euroopa kultuuripealinna nimetamise kord. Kooskõlas selle otsuse artikliga 2 nimetatakse alates 2009. aastast Euroopa kultuuripealinnaks kaks linna kahest liikmesriigist otsuse lisas esitatud kronoloogilise järjestuse alusel. Aastal 2015 korraldavad üritust Belgia ja Tšehhi Vabariik.Euroopa kultuuripealinnade nimetamisel 2015. aastaks järgitakse allpool kirjeldatud menetlust.Taotluste esitamise kutse avaldavad asjaomased liikmesriigid hiljemalt kuus aastat enne ürituse algust. Kolmeteistkümnest sõltumatust kultuurivaldkonna eksperdist koosnev valikukomisjon kutsutakse eelvaliku koosolekuks kokku hiljemalt viis aastat enne ürituse algust. Valikukomisjon hindab saadud taotlusi vastavalt otsuse nr 1622/2006/EÜ artiklis 4 sätestatud kriteeriumidele ja koostab nimekirja kandidaatlinnadest, kes pääsevad edasi ja peavad oma taotlusi täiendama.Lõppvaliku tegemiseks kutsub iga asjaomane liikmesriik üheksa kuud pärast eelvaliku koosolekut kokku valikukomisjoni. Pärast eelvaliku läbinud linnade põhjalikku hindamist asjakohaste kriteeriumide alusel teeb valikukomisjon soovituse ühe linna nimetamiseks igast asjaomasest liikmesriigist.Nende soovituste alusel seavad mõlemad liikmesriigid üles ühe linna Euroopa kultuuripealinnaks ning teavitavad sellest Euroopa Parlamenti, nõukogu, komisjoni ja Regioonide Komiteed hiljemalt neli aastat enne kõnealuse sündmuse kavandatavat algust.Euroopa Parlament võib edastada komisjonile oma arvamuse hiljemalt kolm kuud pärast nimetamistest teada saamist.Nõukogu nimetab komisjoni soovituse alusel asjaomased linnad ametlikult Euroopa kultuuripealinnadeks selleks aastaks, milleks nad on üles seatud.Tšehhi Vabariigis esitati Euroopa kultuuripealinna tiitli saamiseks 3 taotlust linnadelt Hradec Králové, Ostrava ja Plzeň.Valikuprotseduuri teise etapi lõpuks otsustati, et Plzeňi linna esitatud programm vastab kõige paremini otsuse 1622/2006/EÜ artiklis 4 sätestatud kultuuriprogrammi eesmärkidele ja kriteeriumidele.Seetõttu soovitas valikukomisjon 2010. aasta septembris esitatud aruandes 2015. aastal ürituse korraldajaks Tšehhi Vabariigis Plzeňi linna. Tšehhi Vabariik teavitas kandidaatlinnade ülesseadmisest Euroopa Parlamenti, nõukogu, komisjoni ja Regioonide Komiteed 2010. aasta lõpus.Euroopa Parlament saatis heakskiitva arvamuse Euroopa Komisjonile 2011. aasta jaanuari alguses.Belgia puhul lõpetati valikuprotseduur 2010. aasta kevadel ja 2010. aasta novembris nimetati Mons Euroopa kultuuripealinnaks.Komisjon esitab kooskõlas otsuse 1622/2006/EÜ artikli 9 lõikega 3 nõukogule soovituse Plzeňi linna ametliku nimetamise kohta 2015. aasta Euroopa kultuuripealinnaks Tšehhi Vabariigis.Soovitus:NÕUKOGU OTSUSEuroopa 2015. aasta kultuuripealinna nimetamise kohta Tšehhi VabariigisEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta otsust nr 1622/2006/EÜ, millega kehtestatakse kultuurisündmusega „Euroopa kultuuripealinn” seotud ühenduse meede aastateks 2007 kuni 2019, [2] eelkõige selle artikli 9 lõiget 3,võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,võttes arvesse 2010. aasta veebruaris esitatud valikukomisjoni aruandeid Euroopa kultuuripealinnade valimise kohta Tšehhi Vabariigisning arvestades järgmist:arvestades, et otsuse nr 1622/2006/EÜ artiklis 4 osutatud tingimused on täielikult täidetud,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Tšehhi Vabariigi linn Plzeň nimetatakse 2015. aasta Euroopa kultuuripealinnaks.Artikkel 2Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.…[koht]Nõukogu nimeleesistuja[1] ELT L 304, 3.11.2006, lk 1.[2] ELT L 304, 3.11.2006, lk 1.--------------------------------------------------