               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,23.5.2022
            COM(2022) 615 final

            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Iirimaa 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Iirimaa 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta
            {SWD(2022) 615 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Iirimaa 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Iirimaa 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 5 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta,
                  2
                eriti selle artikli 6 lõiget 1,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241,
                  3
                millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu, jõustus 19. veebruaril 2021. aastal. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ja teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse kestlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. [XX.] juunil 2022 ajakohastati kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

               (2)24. novembril 2021 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2022) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse 2021. aasta mais Portos toimunud sotsiaaltippkohtumisel veelkord kinnitatud ühist kohustust rakendada edasi Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid välja 17. novembril 2017. Euroopa Ülemkogu kiitis 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid heaks 25. märtsil 2022. 24. novembril 2021 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande,
                  4
                milles nimetati Iirimaad ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta, mille nõukogu võttis vastu 5. aprillil 2022, ning ettepaneku 2022. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist ning mille nõukogu võttis vastu 14. märtsil 2022.

               (3)Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub näiteks kõrgemates energia- ja toiduhindades ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus. EL seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 esimest korda ajutise kaitse direktiiv,
                  5
                millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult ELis viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele.

               (4)Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne muudetud kava esitamise kuupäeva.

               (5)Alates 2020. aasta märtsist on kohaldatud üldist vabastusklauslit
                  6
               . Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises
                  7
                esitas komisjon oma seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema ELi või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Võttes arvesse suurenenud ebakindlust ja majandusväljavaateid ohustavaid suuri langusriske Euroopas toimuva sõja kontekstis, enneolematut energiahindade tõusu ja jätkuvaid häireid tarneahelates, on põhjendatud stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamisaja pikendamine 2023. aasta lõpuni.

               (6)2021. aasta stabiilsusprogrammi käsitlevas nõukogu 18. juuni 2021. aasta arvamuses esitatud lähenemisviisi kohaselt on eelarvepoliitikat praegu kõige parem mõõta esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu tagastamatute toetuste ja muude ELi vahenditega rahastatavaid kulusid
                  8
               . Selleks et hinnata, kas riigi eelarvepoliitika on konservatiivne ja kas eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, tuleks üldisest eelarvepoliitikast kaugemale minnes pöörata tähelepanu ka riiklikult rahastatavate
                  9
                esmaste jooksvate kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) ja investeeringute arengule.

               (7)2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised, et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist
                  10
               . Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajandusliku prognoosi kohaselt näib üleminek 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale 2023. aastal asjakohane, kuid samal ajal tuleb olla valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriigiti diferentseeritud ja nendes tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles kajastama suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis.

               (8)Seoses 2. märtsil 2022 esitatud eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning võrreldes talveprognoosiga kiiremat inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, et leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete abil; eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega, ning see peab olema riigiti diferentseeritud sõltuvalt nende eelarve- ja majandusolukorrast, sealhulgas võttes arvesse kriisi mõju ja Ukrainast põgenenud inimeste sisserännet.

               (9)28. mail 2021 esitas Iirimaa vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon on määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt hinnanud taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega. 8. septembril 2021 võttis nõukogu vastu otsuse Iirimaa taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta
                  11
               . Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsusest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Iirimaa on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjakohased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud.

               (10)4. mail 2022 esitas Iirimaa kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artiklis 4 sätestatud tähtajaga oma 2022. aasta riikliku reformikava ja 29. aprillil 2022 oma 2022. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2022. aasta riiklik reformikava ka Iirimaa kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava täitmisel tehtud edusammude kohta.

               (11)23. mail 2022 avaldas komisjon Iirimaa kohta 2022. aasta riigiaruande
                  12
               . Selles hinnati Iirimaa edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti taaste ja vastupidavuse tulemustabeli põhjal kokkuvõte sellest, kuidas Iirimaa on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Selle analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega, sealhulgas nendega, mis tekivad seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse. Samuti hinnati Iirimaa edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning ELi peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

               (12)Komisjon tegi määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Iirimaa kohta põhjaliku analüüsi ja avaldas selle tulemused 23. mail 2022
                  13
               . Komisjon järeldas, et Iirimaal ei esine enam tasakaalustamatust, mis on seotud suure era-, valitsemissektori ja välisvõlaga. Nii enne kui ka pärast pandeemiat on tehtud olulisi edusamme valitsemissektori ja erasektori võlakoormuse ning netoväliskohustuste vähendamisel.

               (13)20. juulil 2020 soovitas nõukogu Iirimaal võtta 2020. ja 2021. aastal kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida pandeemiale ning toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitati Iirimaal juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla kestlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Eurostati kinnitatud andmete põhjal vähenes Iirimaa valitsemissektori eelarvepuudujääk 2021. aastal 5,1 %-lt SKPst 2020. aastal 1,9 %-le SKPst 2021. aastal. Iirimaa eelarvepoliitilised meetmed toetasid majanduse taastumist 2021. aastal, samal ajal kui ajutised erakorralised toetusmeetmed vähenesid 3,3 %-lt SKPst 2020. aastal 2,7 %-le SKPst 2021. aastal. Iirimaa 2021. aasta meetmed on kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. 2020. ja 2021. aastal valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel võetud eelarvemeetmed olid enamasti ajutised või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. Eurostati kinnitatud andmete kohaselt oli valitsemissektori võlg 2021. aastal 56,0 % SKPst.

               (14)2022. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik.Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2022. aastal 6,4 % ja 2023. aastal 4,4 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv väiksem: 2022. aastal 5,4 % ja 2023. aastal sarnane SKP kasv 4,4 %, mis tuleneb peamiselt väiksemast isiklikust tarbimisest ja väiksemast ekspordiprognoosist 2022. aastal. Valitsus prognoosib oma 2022. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk väheneb 2022. aastal 0,4 %-le SKPst ja muutub 2023. aastal 0,2 % suuruseks ülejäägiks. Vähenemine 2022. aastal kajastab peamiselt tugevat majandustegevuse kasvu ja enamiku erakorraliste meetmete tühistamist. Programmi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 2022. aastal 50,1 %ni ja seejärel 2023. aastal 46,3 %ni. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2022. aastal 0,5 % SKPst ja 2023. aastal on ülejääk 0,4 % SKPst. See on kooskõlas 2022. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud valitsemissektori eelarvepositsiooniga. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse sarnane: 2022. aastal 50,3 % ja 2023. aastal 45,5 %.

               Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümme aastat) keskmine potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt 6,6 %. See hinnang ei hõlma aga selliste reformide mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ning võivad hoogustada Iirimaa potentsiaalset majanduskasvu.

               (15)2022. aastal kaotab valitsus järk-järgult enamiku COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmetest, nii et ajutised erakorralised toetusmeetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 2,7 %-lt SKPst 2021. aastal 0,6 %-le SKPst 2022. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmed, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,2 % SKPst ja 2023. aastal 0,0 % SKPst
                  14
               . Need meetmed hõlmavad peamiselt sotsiaalsiirdeid vaesematele leibkondadele ja energiatarbimise kaudsete maksude alandamist. Need meetmed on kavandatud enamasti ajutistena. Kui aga energiahinnad jäävad kõrgeks ka 2023. aastal, võidakse mõned neist meetmetest säilitada. Mõned neist meetmetest ei ole suunatud, eelkõige tasumine kõigi kodumajapidamiste elektriarvete eest ja üldine aktsiisimaksude alandamine. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulud, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,1 % SKPst ja 2023. aastal 0,1 % SKPst
                  15
               .

               (16)18. juunil 2021 soovitas nõukogu Iirimaal
                  16
                järgida 2022. aastal toetavat eelarvepoliitikat, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud. Samuti soovitati Iirimaal juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada riigi rahanduse kestlikkus keskpikas perspektiivis ning samal ajal suurendada investeeringuid, et hoogustada võimalikku majanduskasvu.

               (17)Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi ja selle 2022. aasta stabiilsusprogrammis esitatud teabe põhjal prognoositakse, et eelarvepoliitika on 2022. aastal toetav (–0,3 % SKPst), nagu soovitas nõukogu
                  17
               . Iirimaa kavatseb jätkuvalt toetada majanduse taastamist, kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut täiendavate investeeringute rahastamiseks, nagu on soovitanud nõukogu. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest ELi vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks jääma 2021. aastaga võrreldes stabiilseks. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2022. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,3 protsendipunkti
                  18
               . Seepärast kavatseb Iirimaa säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu on soovitanud nõukogu. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2022. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse üldjoontes neutraalse panuse 0,0 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõjuga tegelemise meetmete täiendavat mõju (0,2 % SKPst).

               (18)Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika seisund, eeldusel et poliitikat ei muudeta, 2023. aastal 1,8 % SKPst
                  19
               . Prognooside kohaselt jätkab Iirimaa 2023. aastal taaste- ja vastupidavusrahastust antavate toetuste kasutamist, et rahastada täiendavaid investeeringuid majanduse taastamise toetuseks. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest ELi vahenditest rahastatavate kulude positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2022. aastaga jääma stabiilseks. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2023. aastal andma eelarvepoliitikasse neutraalse panuse 0,0 protsendipunkti
                  20
               . Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2023. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 1,8 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu leevendamiseks võetud meetmete järkjärgulise kaotamise mõju (0,2 % SKPst).

               (19)2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepositsioon jõudma 2024. aastal ülejäägini 1,2 % SKPst ja 2025. aastaks ülejäägini 1,4 %. Seega peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk jääma programmiperioodi jooksul alla 3 % SKPst. Nendes prognoosides eeldatakse, et põhikulude kasvu ülempiir on 5 % aastas. Programmi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse hakkama kahanema 2025. aastal – täpsemalt väheneb see 2024. aastal 43,8 %ni ja 2025. aastal 40,7 %ni. Komisjoni analüüsi põhjal näivad võla kestlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis väikesed.

               (20)Pensionisüsteemi üldine puudujääk peaks pikas perspektiivis suurenema, kuna pensionikulud suurenevad 4,6 %-lt SKPst 2019. aastal 7,6 %-le SKPst 2070. aastal. Sõltumatu pensionikomisjon esitas mitu soovitust riikliku pensionisüsteemi eelarvelise jätkusuutlikkuse tagamiseks.

               (21)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks. Need aitavad lahendada kõiki majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme või olulist osa majanduslikest ja sotsiaalsetest probleemidest, millele on osutatud riigipõhistes soovitustes, mille nõukogu esitas Iirimaale Euroopa poolaasta raames 2019. ja 2020. aastal, nagu ka riigipõhistes soovitustes, mis esitati enne kava vastuvõtmise kuupäeva. Eelkõige keskendutakse kavas reformidele ja investeeringutele, mis hõlbustavad rohe- ja digipööret, samuti aktiivsele tööturule integreerimise toetamisele ja oskuste täiendamisele. Samuti aitavad investeeringud kiirendada küpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist, edendada erainvesteeringuid ning kasutada teadusuuringute ja innovatsiooni stimuleerimiseks rohkem otseseid rahastamisvahendeid. Lisaks on kavas võetud kohustus reformida sotsiaal- ja taskukohaseid eluasemeid, pensione, tervishoidu ja ettevõtlust takistavaid regulatiivseid tõkkeid, kehtestades samal ajal meetmed, mis peaksid osaliselt aitama lahendada rahapesuvastase tegevuse ja agressiivse maksuplaneerimisega seotud probleeme.

               (22)Iirimaa taaste- ja vastupidavuskava rakendamine aitab eeldatavasti teha täiendavaid edusamme rohe- ja digipöörde valdkonnas. Iirimaa kliimaeesmärkide saavutamist toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 42 %, samas kui digieesmärke toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 32 %. Taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine kooskõlas asjakohaste eesmärkide ja sihtidega aitab Iirimaal COVID-19 kriisist kiiresti taastuda, tugevdades samal ajal tema vastupanuvõimet. Sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest.

               (23)Iirimaa ei ole veel esitanud partnerluslepingut ega muid ühtekuuluvuspoliitika programmidokumente
                  21
               . Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrusega (EL) 2021/1060 peab Iirimaa arvesse võtma asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ühtekuuluvuspoliitika 2021.–2027. aasta fondide programmitöös. See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondidest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suurendamiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal nende fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust. Taaste- ja vastupidavusrahastu ning ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakendamine sõltub ka selliste kitsaskohtade kõrvaldamisest, mis pärsivad investeeringuid, mis toetavad rohe- ja digipööret ning tasakaalustatud territoriaalset arengut.

               (24)Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Iirimaa silmitsi mitme muu probleemiga, mis on seotud ringmajanduse ja reoveega. Iirimaal on jäätmeteke peaaegu 25 % suurem kui ELi keskmine, mis teeb sellest ELis suuruselt viienda olmejäätmete tekitaja elaniku kohta. Ringlussevõtu määrade suurendamisel tehtud edusammud on viimastel aastatel aeglustunud, samal ajal kui põletamine on märkimisväärselt suurenenud. Materjalide ringkasutus Iirimaal oli 2020. aastal 1,8 %, mis on tublisti alla ELi keskmise (12,8 %). Iirimaal on vaja rohkem stiimuleid ja investeeringuid, et rakendada ambitsioonikamat jäätme- ja ringmajanduse strateegiat, vältides samal ajal liigse põletamisvõimsuse loomist. Vaja on suuremaid jõupingutusi, et toetada ringmajanduse ärimudeleid, mis hõlmavad materjalide kogu olelusringi, et vähendada jäätmeid ja vähendada ressursside tarbimist. Kuigi reoveekäitlusse tehtavate investeeringute hõlbustamisel on tehtud mõningaid edusamme, puhastatakse Iirimaal vähem kui 50 % reoveest kooskõlas ELi õigusega. Kõige märkimisväärsem takistus pinnavee kvaliteedile Iirimaal tuleneb nii puhastamata reoveest kui ka põllumajandusest pärit liigsetest toitainetest. Taristut on vaja märkimisväärselt ajakohastada, samuti on vaja jõulisemat lähenemisviisi põllumajandustegevusest tuleneva veereostuse ohjeldamiseks. Asjakohane reoveetaristu on oluline ka üldsuse elukvaliteedi ja tervisetingimuste parandamiseks. Lisaks aitab piisav reoveetaristu parandada regionaalarengut, loob kestliku majanduskasvu ja töökohti ning on kasulik turismile.

               (25)Versailles’ deklaratsioonis ELi riigipeade ja valitsusjuhtidelt saadud volituste kohaselt soovitakse kavaga „REPowerEU“ kaotada võimalikult kiiresti Euroopa Liidu sõltuvus Venemaalt imporditavast fossiilkütusest. Selleks määratakse dialoogis liikmesriikidega kindlaks kõige sobivamad projektid, investeeringud ja reformid riiklikul, piirkondlikul ja ELi tasandil. Nende meetmete eesmärk on vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja suunata fossiilkütuste import Venemaalt eemale.

               (26)2020. aasta andmete kohaselt ei impordi Iirimaa Venemaalt toornaftat ega gaasi. Iirimaa sõltuvus Venemaa söest (22 % söeimpordist) on väiksem kui ELi keskmine olukorras, kus ka tahkete fossiilkütuste osakaal energiaallikate jaotuses (7,6 %) on väiksem kui ELi keskmine. Kuigi kokkupuude Venemaa nafta ja gaasiga on ELi keskmisest piiratum, suurendavad praegune geopoliitiline olukord ja kõrged energiahinnad Iirimaa jaoks pakilist vajadust suurendada jõupingutusi riiklikus energia- ja kliimakavas sätestatud taastuvenergia eesmärkide saavutamiseks. Iirimaa kliima tegevuskava sisaldab ambitsioonikat eesmärki muuta riigi energiasüsteemi 2030. aastaks. See võimaldab Iirimaal aastatel 2018–2030 vähendada kasvuhoonegaaside koguheidet 51 %. Vajalikud reformid ja nende muutuste ulatus on märkimisväärsed, alates vajalike avaliku ja erasektori investeeringute tagamisest kuni kohustuste õigeaegse täitmiseni. Selleks et täielikult ära kasutada taastuvaid energiaallikaid ja saavutada Iirimaa kliimaeesmärgid, on vaja Iirimaa energiataristut põhjalikult uuendada. Fossiilkütustest sõltuvuse vähendamisel on keskse tähtsusega investeerimisraamistiku loomine, mis soodustab ja stimuleerib investeerimist üleminekusse rohelisele energiale. Taastuvate energiaallikate puhul esineb planeerimis- ja loasüsteemis endiselt probleeme, eelkõige seoses planeerimislubade andmise menetluste pika kestusega ning pikkade ja kulukate kaebemenetlustega. Planeerimis- ja loasüsteemi tõhususe parandamine, tagades asjakohaste ressursside kättesaadavuse planeerimisprotsessi kõigis etappides, ning üldise raamistiku ratsionaliseerimine võib kiirendada suuremahulisi arendusi, kiirendades seeläbi rohepööret. Lisaks on ülekoormuse vähendamisel otsustava tähtsusega elektrivõrgu laiendamine ja tugevdamine ning taristu toetamine peamistes asukohtades. Eelkõige toetavad energiavarustuse suuremat kindlust uued elektriülekande võrkudevahelised ühendused naaberriikidega. Vaja on ka suuremat salvestamise võimsust ja elektrisõidukite laadimispunktide massilist kasutuselevõttu. Lisaks aitaks taastuvallikatest toodetud vesiniku riikliku strateegia väljatöötamine mitmekesistada energiaallikate jaotust.

               (27)Energiatõhususe meetmetel on oluline roll energiakasutuse vähendamisel. Suur energiasääst on vajalik mitte ainult Iirimaa kliimaeesmärkide saavutamiseks, vaid ka kogu ELi hõlmava eesmärgi saavutamiseks vähendada heite netokogust 55 %. Kuigi kliima tegevuskava on õigel teel, on Iirimaa kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise osas seni maha jäänud. Kohaldades energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet ja taotledes hoonetes suurt energiasäästu, võiks Iirimaa vähendada oma sõltuvust energiaimpordist. Suurem hulk elektrisõidukeid võiks kasutada ära kodumaist elektritootmist, selle asemel et toetuda kütuse impordile. Kuna kliima tegevuskava sisaldab eesmärki, et 2030. aastaks peab Iirimaa teedel olema miljon elektriautot, on vaja elektrisõidukite laadimispunkte märkimisväärselt arendada. Selleks et Iirimaa oleks kooskõlas paketi „Eesmärk 55“ eesmärkidega, tuleb veelgi vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning suurendada taastuvate energiaallikate tootmist ja energiatõhusust.

               (28)Kuigi kliimaneutraalsusele ülemineku ja fossiilkütustest loobumise kiirendamine tekitab mitmes sektoris märkimisväärseid ümberkorralduskulusid, saab Iirimaa ühtekuuluvuspoliitika raames kasutada õiglase ülemineku mehhanismi, et leevendada ülemineku sotsiaal-majanduslikku mõju kõige enam mõjutatud piirkondades. Lisaks saab Iirimaa kasutada Euroopa Sotsiaalfond+, et parandada tööhõivevõimalusi ja tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust.

               (29)Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2022. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus
                  22
                kajastub allpool esitatud soovituses 1.

               (30)Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et rakendada soovitust euroala majanduspoliitika kohta. Iirimaa puhul kajastub see eelkõige allpool soovitustes 1 ja 2.

               SOOVITAB Iirimaal võtta 2022. ja 2023. aastal järgmisi meetmeid.

               1.Tagada 2023. aastal, et riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasv oleks kooskõlas üldiselt neutraalse eelarvepoliitikaga, võttes arvesse jätkuvat ajutist ja suunatud toetust kodumajapidamistele ja ettevõtetele, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Olla valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, sealhulgas kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut, kava „RePowerEU“ ja muid ELi vahendeid. Järgida pärast 2023. aastat eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne keskpika perioodi eelarvepositsioon. Tegeleda elanikkonna vananemisega seotud pensionikulude eeldatava suurenemisega, tagades riikliku pensionisüsteemi eelarvelise jätkusuutlikkuse.

               2.Jätkata oma taaste- ja vastupidavuskava rakendamist kooskõlas nõukogu 8. septembri 2021. aasta rakendusotsuses esitatud eesmärkide ja sihtidega. Esitada 2021.–2027. aasta ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid, et viia lõpule läbirääkimised komisjoniga ja seejärel alustada nende dokumentide rakendamist.

               3.Keskendada jõupingutused ringmajanduse edendamisele. Eelkõige arendada nii taristut kui ka poliitikat, et vältida jäätmeid ning suurendada korduskasutatud ja ringlussevõetud materjalide sisaldust, ning töötada välja tõhusam süsteem ringlussevõetavate jäätmete, sealhulgas biolagunevate jäätmete liigiti kogumiseks. Edendada ohutumaid ja puhtamaid reoveeringluseid.

               4.Vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest. Kiirendada taastuvenergia, eelkõige avamere tuuleenergia kasutuselevõttu, sealhulgas viies läbi reforme, et parandada planeerimis- ja loasüsteemi tõhusust, eelkõige vähendades menetluste kestust. Ajakohastada energiataristu, sealhulgas salvestamiseks. Tagada hoonete põhjaliku moderniseerimise kiire rakendamine. Kiirendada transpordi elektrifitseerimist, sealhulgas laadimisseadmete paigaldamise teel.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)

                        ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

                     (3)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

                     (4)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 25).

                     (5)

                        Nõukogu 4. märtsi 2022. aasta rakendusotsus (EL) 2022/382, millega määratakse kindlaks Ukrainast lähtuva põgenike massilise sissevoolu olemasolu direktiivi 2001/55/EÜ artikli 5 tähenduses ning nähakse selle tulemusena ette ajutine kaitse (ELT L 71, 4.3.2022, lk 1).

                     (6)

                        Komisjoni teatis nõukogule stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta, Brüssel, 20.3.2020 (COM(2020) 123 final).

                     (7)

                        Komisjoni teatis nõukogule „Üks aasta pärast COVID-19 puhangu algust: eelarvepoliitika meetmed“, Brüssel, 3.3.2021 (COM(2021) 105 final).

                     (8)

                        Käesolevas soovituses esitatud hinnangud eelarvepoliitika ja selle komponentide kohta on komisjoni hinnangud, mis põhinevad komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi aluseks olevatel eeldustel. Komisjoni hinnangud keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu kohta ei hõlma selliste reformide positiivset mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada potentsiaalset majanduskasvu.

                     (9)

                        Ei rahastata taaste- ja vastupidavusrahastust ega muudest ELi vahenditest antavate toetustega.

                     (10)

                        Komisjoni teatis nõukogule: eelarvepoliitika suunised 2023. aastaks, Brüssel, 2.3.2022 (COM(2022) 85 final).

                     (11)

                        Nõukogu 8. septembri 2021. aasta rakendusotsus Iirimaa taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta (ST 11046/21 + ADD 1).

                     (12)

                        SWD(2022)615 final.

                     (13)

                        SWD(2022)634 final.

                     (14)

                        Näitajad kajastavad alates 2021. aasta sügisest võetud meetmete aastaste eelarvekulude taset, sealhulgas jooksvaid tulusid ja kulusid ning asjakohasel juhul kapitalikulumeetmeid.

                     (15)

                        Eeldatakse, et Ukrainast ELi põgenenud isikute koguarv jõuab 2022. aasta lõpuks järk-järgult 6 miljonini ning nende geograafiline jaotus põhineb olemasoleva diasporaa suurusel, vastuvõtva liikmesriigi elanikkonna suhtelisel suurusel ja Ukrainast põgenenud isikute tegelikul jaotusel üle kogu ELi 2022. aasta märtsi seisuga. Inimese kohta arvutatud eelarvekulude puhul põhinevad hinnangud komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse Euromodi mikrosimulatsiooni mudelil, võttes arvesse nii võimalikke rahaülekandeid inimestele kui ka mitterahalisi hüvitisi, näiteks hariduse ja tervishoiu vallas.

                     (16)

                        Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitus, millega esitatakse nõukogu arvamus Iirimaa 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 304, 29.7.2021, lk 28).

                     (17)

                        Näitaja miinusmärk (plussmärk) vastab esmaste kulude kasvu liigsele (vähesele) kasvule võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga, osutades ekspansiivsele (pärssivale) eelarvepoliitikale.

                     (18)

                        Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma neutraalse panuse 0,0 protsendipunkti SKPst.

                     (19)

                        Näitaja miinusmärk (plussmärk) vastab esmaste kulude kasvu liigsele (vähesele) kasvule võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga, osutades ekspansiivsele (pärssivale) eelarvepoliitikale.

                     (20)

                        Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma neutraalse panuse 0,0 protsendipunkti SKPst.

                     (21)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid. (ELT L 231, 30.6.2021, lk 159).

                     (22)

                        Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,23.8.2017
            COM(2017) 448 final

            Soovitus:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega antakse luba alustada läbirääkimisi liikurseadmetega seotud rahvusvaheliste tagatiste konventsiooni juurde kuuluva põllumajandus-, ehitus- ja kaevandusseadmetele eriomaseid küsimusi käsitleva protokolli („MAC-protokoll“) sõlmimise üle

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                  Valitsustevahelisse organisatsiooni UNIDROIT (Rahvusvaheline Eraõiguse Ühtlustamise Instituut) kuuluvad kõik liikmesriigid ning selle organisatsiooni egiidi all võeti novembris 2001 Kaplinnas Lõuna-Aafrika Vabariigis diplomaatilisel konverentsil vastu liikurseadmetega seotud rahvusvaheliste tagatiste konventsioon (edaspidi „Kaplinna konventsioon“) ja protokoll õhusõidukite seadmetele eriomaste küsimuste kohta.

                  Kaplinna süsteemil on paindlik struktuur: selle moodustab raamkonventsioon, milles on sätestatud õigusnormid, mis kehtivad kõikide liikurseadmekategooriate suhtes, ning seda täiendavad eriprotokollid, mis sisaldavad konkreetsete seadmeliikide suhtes kehtivaid erinorme.

                  Konventsioonis on ette nähtud normid rahvusvaheliste tagatiste (pandileping, omandireservatsiooni kokkulepe või liisinguleping) andmise ja tagajärgede kohta teatavate liikurseadmekategooriate puhul, mis on kindlaks määratud protokollides, mis käsitlevad järgmisi kategooriaid: õhusõidukid (õhusõidukite plaanerid ja mootorid ning helikopterid), raudteeveerem ja kosmoseseadmed.

                  Nende protokollidega võidakse konventsiooni muuta, kui seda on vaja vastava sektori eriomaduste tõttu. Järelikult ei ole konkreetse liikurseadmekategooria puhul ülimuslik mitte konventsioon, vaid protokoll. Riikide konventsioonikohased kohustused võivad erineda sõltuvalt protokollist, millega nad ühinevad. Konventsioon saab teatava liikurseadmekategooria suhtes kehtida ainult siis, kui asjaomane protokoll jõustub, ja ainult selle protokolli osalisriikide vahel. Ent seejuures tuleb konventsiooni ja protokolli lugeda üheskoos kui ühtset instrumenti.

                  Mäetööstuse, põllumajanduse ja ehituse kategooriad on üleüldise tähtsusega ettevõtlusvaldkonnad, eriti arengumaades. Seetõttu ongi UNIDROITi tööprogrammi alates 2006. aastast kuulunud ka liikurseadmetega seotud rahvusvaheliste tagatiste konventsiooni juurde kuuluva põllumajandus-, ehitus- ja kaevandusseadmetele eriomaseid küsimusi käsitleva protokolli (edaspidi „MAC-protokoll“) ettevalmistamine. Põhjused, miks UNIDROIT tegi ettepaneku koostada neljas protokoll põllumajandus-, ehitus- ja kaevandusseadmete kohta, on kahesugused. Esiteks annab see põllumajanduse, ehituse ja mäetööstuse alal tegutsevatele ettevõtetele võimaluse soetada seadmeid, mida neil muidu poleks võimalik soetada, ja seega võimaldab neil oma tegevust optimeerida. Teiseks annab see nende seadmete tootjatele võimaluse eksportida neid turgudele, mis ilma sellise protokollita jääksid nende jaoks suletuks.

                  Pärast ettevalmistustöid, sh mitut uurimisrühma koosolekut ja konsultatsioone erasektoriga leidis UNIDROITi nõukogu oma 95. istungjärgul (18.–20. mail 2016), et uurimisgrupi esitatud teksti eelnõu on piisavalt küps, et kutsuda kokku valitsustevaheline ekspertkomitee. Valitsustevahelise ekspertkomitee esimene istungjärk toimus Roomas 20.–24. märtsil 2017.

                  Komisjon, kes esindas Euroopa Liitu, millel on UNIDROITis vaatleja staatus, osales kohtumisel kooskõlastatud seisukoha põhjal, mille võttis vastu nõukogu tsiviilõiguse töörühm (üldküsimused) ja mis on sätestatud nõukogu dokumendis 7083/17 EU RESTRICTED.

                  Valitsustevahelise ekspertkomitee teine ja tõenäoliselt viimane istungjärk toimub Roomas 2.–6. oktoobril 2017. Diplomaatiline konverents MAC-protokolli vastuvõtmiseks peaks toimuma 2018. aasta teises pooles. Seetõttu on soovitatav, et nõukogu töörühmas kokku lepitud kooskõlastatud seisukoht kinnitataks ametlike läbirääkimisjuhistega, mis võimaldaksid komisjonil esindada ELi huve ka eelseisval diplomaatilisel konverentsil.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  EL on juba võtnud meetmeid Kaplinna konventsiooni suhtes: ta ühines konventsiooni ja selle juurde kuuluva õhusõidukite protokolliga aastal 2009,
                     1
                   kirjutas alla raudteeprotokollile aastal 2009
                     2
                   ja kiitis selle heaks aastal 2014
                     3
                  .

                  Seoses kosmoseprotokolliga jälgis komisjon nõukogu poolt 10. veebruaril 2004 vastu võetud läbirääkimisjuhiste
                     4
                   põhjal ELi esindades tähelepanelikult ka UNIDROITi valitsustevahelise ekspertkomitee viit istungjärku, millel arutati liikurseadmetega seotud rahvusvaheliste tagatiste konventsiooni juurde kuuluva kosmoseseadmetele eriomaste küsimuste protokolli eelnõu vastuvõtmist, ja osales 2012. aasta diplomaatilisel konverentsil, kus kosmoseprotokoll vastu võeti.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  Käesolev soovitus läbirääkimisjuhiste kohta on kooskõlas ELi üldise poliitikaga astuda samme selleks, et rahvusvahelises raamistikus austataks ELi ainuvälispädevust, ühinedes rahvusvaheliste konventsioonidega, mis sisaldavad sätteid, mis on puutumuses ELi ainuvälispädevusega, kui seda võimaldab piirkondlikke majandusintegratsiooni organisatsioone käsitleva klausli olemasolu, mis lubab (nagu ka käesoleval juhul) piirkondlikel majandusintegratsiooni organisatsioonidel rahvusvahelisi instrumente allkirjastada või ratifitseerida, või andes ELi liikmesriikidele loa teha seda liidu nimel.

                  Kuna tsiviilasjades tehtavat õiguskoostööd käsitlev acquis on hästi välja arendatud, on sellest tulenevalt laienenud ka ELi ainupädevus rahvusvahelises plaanis. Mõningatel juhtudel hõlmab niisugune ainupädevus tervet instrumenti (nt kohtualluvuse kokkuleppeid käsitlev 30. juuni 2005. aasta Haagi konventsioon või laste ja teiste pereliikmete elatise rahvusvahelise sissenõudmise 23. novembri 2007. aasta Haagi konventsioon); teistel juhtudel piirdub ELi ainupädevus instrumendi mõningate sätetega ja see toob kaasa nn segalepingud, kui EL ei otsusta samuti teostada jagatud pädevust.

                  Kaplinna konventsioon ja selle protokollid kujutavad endast segalepinguid: mõned küsimused kuuluvad ELi ainupädevusse, teised aga liikmesriikide pädevusse, kuivõrd EL ei ole otsustanud selle konventsiooni ja tema protokollide suhtes teostada jagatud pädevust. ELi ainupädevust reguleerivate üldnormide kohaselt võivad liikmesriigid ainupädevusse kuuluvates küsimustes tegutseda ainult juhul, kui EL on selleks loa andnud, ja võivad seega protokollid allkirjastada või ratifitseerida alles pärast seda, kui EL on need allkirjastanud või ratifitseerinud, nendega ühinenud või need heaks kiitnud.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Soovitus läbirääkimisjuhiseid käsitleva nõukogu otsuse kohta põhineb ELi toimimise lepingu artiklil 81 ja artikli 218 lõigetel 3 ja 4, kuna MAC-protokoll on rahvusvaheline instrument. Tsiviil- ja kaubandusasjades tehtavat õiguskoostööd reguleerib ELi toimimise lepingu artikkel 81, mis on seega õiguslikuks aluseks ELi pädevusele selles valdkonnas.

                  Kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 3 lõikega 2 ja Euroopa Liidu Kohtu praktikaga, eriti 7. veebruari 2006. aasta arvamusega 1/03, mis käsitleb liidu pädevust sõlmida uus Lugano konventsioon tsiviil- ja kaubandusasjade kohtualluvuse ning neid käsitlevate kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise kohta, aga ka 14. oktoobri 2014. aasta arvamusega 1/13, mis käsitleb liidu ainupädevust anda nõusolek kolmanda riigi ühinemiseks lapseröövi suhtes tsiviilõiguse kohaldamise rahvusvahelise konventsiooniga, kuulub UNIDROITi MAC-protokolli eelnõu mõningate sätete üle läbirääkimiste pidamine ja nende sätete sõlmimine ELi ainuvälispädevusse, sest nad võivad „mõjutada ühiseeskirju või muuta nende kohaldamisala“.

                  Selle küsimusega on põhjalikult tegeldud varasemates nõukogule antud soovitustes seoses läbirääkimisjuhistega, mis on vastu võetud Kaplinna konventsiooni ja selle kolme protokolli kohta, ning sellel teemal pole vaja pikemalt peatuda. Allpool on siiski esitatud ELi ainupädevusega puutumuses olevate sätete üksikasjalik selgitus.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

                  Ei kohaldata.

               •Proportsionaalsus

                  Soovitatud läbirääkimisjuhised on samasugused nagu need, mis võeti vastu kolme eelmise protokolli jaoks, ega lähe kaugemale eesmärgist tagada, et MAC-protokolli teatavate sätete puhul järgitakse ELi ainuvälispädevust ja et liikmesriikidel lubatakse kohaldada omavahel ELi õigust.

                  Pealegi ei mõjuta ELi osalemine MAC-protokolli ettevalmistamises nende läbirääkimisjuhiste põhjal küsimust, kas EL ühineb tulevase instrumendiga või mitte. Vastupidi, ELil on tulevikus selles küsimuses täielik otsustusvabadus, nagu see oli ka kosmoseprotokolli puhul, mille allkirjastamise või ratifitseerimise kohta ei ole EL veel teinud mingit otsust.

               •Vahendi valik

                  Ei kohaldata.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Sestsaadik, kui UNIDROIT kutsus septembris 2016 kokku valitsustevahelise ekspertkomitee esimese nõupidamise, on liikmesriike korrapäraselt teavitatud ja nendega on nõukogu tsiviilõiguse töörühmas (üldküsimused) konsulteeritud, et kooskõlastada arvamusi ELi seisukoha jaoks. Valitsustevahelise ekspertkomitee esimeseks nõupidamiseks võetud ELi kooskõlastatud seisukoha võib leida eespool nimetatud nõukogu dokumendist 7083/17 EU RESTRICTED. Lisaks informeeriti liikmesriikide delegaate kohapeal Roomas ELi erakorralisel koordinatsioonikoosolekul. Komisjon andis esimese istungjärgu tulemustest aru nõukogu tsiviilõiguse töörühmas (üldküsimused) 29. mail 2017.

                  •
                        Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

                  Komisjon on tuginenud kogemustele, mis ta on saanud Kaplinna konventsiooni ja selle protokollide üle peetavateks läbirääkimisteks antud läbirääkimisjuhiste ettevalmistamisel. Võiks siiski mainida, et ettevalmistustööde käigus, mis tehti enne märtsis 2017 toimunud valitsustevahelise ekspertkomitee esimest nõupidamist, korraldasid Saksamaa ja Ameerika Ühendriigid konsultatsioonid erasektoriga (2010–2012), millest ilmnes üleüldine huvi MAC-protokolli vastu ja toetus sellele.

                  UNIDROITi nõukogu 93. istungjärgul aastal 2014 lepiti kokku, et kutsutakse kokku uurimisrühm, kellele tehakse ülesandeks valmistada enne nõukogu 95. istungjärku ette MAC-protokolli esimene eelnõu. Uurimisrühm koosneb mitmetest rahvusvahelistest tagatud tehingute õiguse valdkonna ekspertidest ja on 2014. aastast saadik käinud koos neljal korral. Enne valitsustevahelise ekspertkomitee esimest nõupidamist kutsus UNIDROIT oma liikmesriike ja Kaplinna konventsiooni osalisriike osalema 2. detsembril 2016 poolepäevasel sümpoosionil, et arutada projekti olulisemaid aspekte.

               •Mõjuhinnang

               Nagu ka kolme eelmise soovituse puhul läbirääkimisjuhiste kohta, mille nõukogu on võtnud vastu seoses Kaplinna konventsiooni ning selle juurde kuuluva õhusõidukite protokolli, raudteeprotokolli ja kosmoseprotokolliga, ei ole käesolevale soovitusele mõjuhinnangut lisatud. Ainus asi, mille nõukogu peab praeguses etapis otsustama, on see, kas EL osaleb läbirääkimiste lõppetapis, ning see ei mõjuta küsimust, kas EL protokolli allkirjastab ja sõlmib või mitte.

               Allpool kirjeldatud vähesed sätted, mis on puutumuses ELi ainupädevusega, ei ole vaidlusi tekitavad – tegemist on samade rahvusvahelise eraõiguse normidega, mis sisalduvad ka konventsioonis ja selle varasemates protokollides ning mis loetakse mõjutavat ELi acquis'd (ajutised meetmed, maksejõuetussätted, kollisiooninormid). Nagu eelmistegi instrumentide puhul, on tegemist kohaldamises osalemise klausliga, mis tähendab, et kui kunagi hiljem otsustatakse protokoll ratifitseerida, võib EL otsustada neid norme mitte kohaldada, et säilitada ELi liikmesriikide vahel ELi acquis kohaldamine. Selline otsus tehti Kaplinna konventsiooni ja selle juurde kuuluva õhusõidukite protokolliga ühinemise ajal, samuti raudteeprotokolli heakskiitmise ajal. Nagu eespool märgitud, ei ole kosmoseprotokolli allkirjastamise või ratifitseerimise asjus veel midagi ette võetud.

               ELi ainupädevus piirdub rahvusvahelise eraõiguse sätetega, protokolli materiaalõigusnormid kuuluvad aga liikmesriikide pädevusse, kuivõrd EL ei teosta nendes küsimustes jagatud pädevust. Seepärast ei oleks ELi ainupädevusega puutumuses olevate õigusnormide mõju hindamisel mõtet, sest ELil ei ole siin mingit valikut.

               Ent nagu eelmises lõigus märgitud, toimusid UNIDROITi raames intensiivsed konsultatsioonid/eeluuringud, enne kui protokolli eelnõu kallal tehtav töö leiti olevat piisavalt kaugele jõudnud, et kutsuda kokku valitsustevahelise ekspertkomitee esimene nõupidamine.

               Selle töö hulka kuulus ka õigusküsimuste majandusliku analüüsi keskuse (CEAL) teadusdirektori koostatud ülevaade MAC-protokolli võimalikust majanduslikust kasust, mis esitati nõukogule selle 92. istungjärgul aastal 2013. CEALi ülevaates märgiti, et MAC-protokoll võib hõlbustada ligikaudu 2 triljoni USA dollari väärtuses põllumajandus-, ehitus- ja kaevandusseadmete kasutamist ja suurendaks nende seadmete müüki viie kuni seitsme aasta jooksul 600 miljardi USA dollari võrra
                  5
               .

               •Põhiõigused

                  Ei kohaldata.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Ei kohaldata.

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

                  Nagu komisjonil tavaks, teavitab ta liikmesriike läbirääkimiste käigust korrapäraselt nõukogu tsiviilõiguse töörühmas (üldküsimused).

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

                  Nõukogule soovitatud läbirääkimisjuhised on samased kooskõlastatud seisukohaga, mis võeti vastu enne valitsustevahelise ekspertkomitee esimest nõupidamist. Samuti on nad praktiliselt samased läbirääkimisjuhistega, mis võeti vastu teiste protokollide jaoks, võttes arvesse asjaolu, et MAC-protokolli tekst on juba stabiilne ja järgmisel nõupidamisel selles suuremaid muudatusi eeldatavasti ei tehta. Igal juhul ei ole oodata muudatusi ELi ainupädevusega puutumuses olevates ega ELile üldist huvi pakkuvates sätetes (piirkondlikke majandusintegratsiooni organisatsioone käsitlev klausel, deklaratsioonid).

                  I. ELi ainupädevusega puutumuses olevad sätted

                  a) Ajutised meetmed ja maksejõuetus

                  ELi ainupädevusega puutumuses olevad küsimused ei tekita vaidlusi. Nad on väga sarnased või lausa samased vastavate sätetega õhusõidukite, raudtee- ja kosmoseprotokollis.

                  Eelmiste protokollide jaoks antud läbirääkimisjuhistes võeti kohtualluvust, tunnustamist, täitmist, ajutisi ja kaitsemeetmeid konkreetselt arvesse niivõrd, kui nad võisid mõjutada nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 44/2001 (kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades) kohaldamist.

                  Peale selle oli läbirääkimisjuhistes märgitud, et tuleks tagada protokollis sisalduvate maksejõuetuse korral rakendatavaid abinõusid ja maksejõuetuse korral antavat abi käsitlevate sätete kooskõla määrusega (EÜ) nr 1346/2000 maksejõuetusmenetluse kohta.

                  Samuti lisati läbirääkimisjuhis Euroopa Ühenduse (nüüdne Euroopa Liit) ühinemise kohta piirkondlikke majandusintegratsiooni organisatsioone käsitleva klausli kaudu.

                  Komisjon leiab, et ajutiste meetmete (protokolli eelnõu IX artikkel „Enne nõude lõplikku kindlaksmääramist rakendatavaid abinõusid käsitlevate sätete muutmine“) ja maksejõuetussätete (X artikkel „Abinõud maksejõuetuse korral“ ja XI artikkel „Maksejõuetuse korral antav abi“) osas vastab MAC-protokolli praegune eelnõu täielikult ELi acquis'le.

                  Kaplinna konventsiooni artikkel 55 käsitleb deklaratsiooni enne nõude lõplikku kindlaksmääramist rakendatavate abinõude kohta (võimalus mitte kohaldada artiklit 13 „Abinõud enne nõude lõplikku kindlaksmääramist“ ja artiklit 43 „Artikli 13 lõike 1 kohane kohtualluvus“). Mõlemad sätted oleksid tõepoolest võinud mõjutada nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 44/2001 („Brüsseli I määrus“) artikli 31 „Ajutised meetmed, sealhulgas kaitsemeetmed“ kohaldamist.

                  Novembris 2001 toimunud Kaplinna konventsiooni teemalisel diplomaatilisel konverentsil võttis Euroopa Ühendus Brüsseli I määruse artikli 31 kohaldamise kaitseks seisukoha, et konventsiooni artiklite 13 ja 43 täielik või osaline kohaldamine sõltub deklaratsioonist.

                  Kaplinna konventsiooniga ühinedes esitaski Euroopa Ühendus deklaratsiooni, milles kinnitati: „Kui võlgniku alaline asukoht on ühenduse liikmesriigi territooriumil, kohaldab [...] liikmesriik, kelle suhtes on siduv nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades, ajutiste abinõude korral Kaplinna konventsiooni artikleid 13 ja 43 ainult kooskõlas määruse (EÜ) nr 44/2001 artikliga 31, nagu seda on tõlgendanud Euroopa Ühenduste Kohus 27. septembri 1968. aasta Brüsseli konventsiooni (kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades) artikli 24 kontekstis.“

                  Õhusõidukite, raudtee- ja kosmoseprotokolli jaoks antud läbirääkimisjuhistes nimetati selgesõnaliselt, et Kaplinna konventsiooni artiklit 55 tuleks protokollide suhtes jätkuvalt kohaldada.

                  MAC-protokolli eelnõu IX artiklis „Enne nõude lõplikku kindlaksmääramist rakendatavaid abinõusid käsitlevate sätete muutmine“ on see võimalus ette nähtud ja see on praktiliselt samane õhusõidukite, raudtee- ja kosmoseprotokolli vastavasisulise artikliga (vastavalt X, VIII ja XX artikkel).

                  Tuleb märkida, et pärast Brüsseli I määruse uuestisõnastamist
                     6
                   on artiklist 31 saanud artikkel 35, aga selle sõnastus on sama.

                  Maksejõuetuse korral avaldati vastu võetud protokollide jaoks antud läbirääkimisjuhistes soovi, et asjaomased sätted peaksid jääma vabatahtlikuks, sest need mõjutasid maksejõuetusmenetlust käsitleva määruse (EÜ) nr 1346/2000 kohaldamist.

                  MAC-protokolli eelnõu X artiklis „Abinõud maksejõuetuse korral“ ongi sätestatud võimalus osaleda selle kohaldamises ja see on praktiliselt samane vastavasisuliste artiklitega õhusõidukite protokollis (XI artikkel), raudteeprotokollis (IX artikkel) ja kosmoseprotokollis (XXI artikkel). Ka MAC-protokolli eelnõu XI artikkel „Maksejõuetuse korral antav abi“ annab võimaluse kohaldamises osaleda ja see on praktiliselt samane vastavasisuliste artiklitega õhusõidukite protokollis (XII artikkel), raudteeprotokollis (IX artikkel) ja kosmoseprotokollis (XXII artikkel).

                  Ka sel juhul ei ole maksejõuetusmääruse hiljutine uuestisõnastamine
                     7
                   muutnud MAC-protokolli maksejõuetussätete mõju ELi õigusele.

                  b) Õiguse valik

                  MAC-protokolli eelnõu praeguse versiooni VI artikkel sisaldab sätteid, mille kohaselt pooled valivad õiguse, mis reguleerib nende lepingulisi õigusi ja kohustusi täielikult või osaliselt.

                  Varasemate läbirääkimisjuhiste vastuvõtmise ajal ei olnud lepinguliste kohustuste suhtes kehtiva õiguse küsimustes jõus ühtegi Euroopa Liidu õigusakti ning seepärast ei andnud nõukogu komisjonile selles küsimuses ühtki konkreetset läbirääkimisjuhist.

                  Vahepeal aga võeti 17. juunil 2008 vastu määrus (EÜ) nr 593/2008 lepinguliste võlasuhete suhtes kohaldatava õiguse kohta („Rooma I määrus“) ja seda hakati kohaldama 17. detsembril 2009
                     8
                  .

                  VI artikli lõikes 2 ette nähtud ulatuslikud õiguse valiku võimalused ei ole kooskõlas määruses (EÜ) nr 593/2008 kehtestatud süsteemiga; seepärast ei peaks seda artiklit ELi liikmesriikide suhtes kohaldama.

                  Samasuguse lahenduse valis EL ka teiste protokollide puhul.

                  Nõukogu 6. aprilli 2009. aasta otsus Euroopa Ühenduse ühinemise kohta liikurseadmetega seotud rahvusvaheliste tagatiste konventsiooniga ja selle protokolliga (õhusõidukite seadmetele eriomaste küsimuste kohta) sisaldab konkreetset viidet ühenduse ainupädevusele teatavates õhusõidukite protokolliga reguleeritud küsimustes ning eeskätt viidet Rooma I määrusele. Seepärast esitas ühendus õhusõidukite protokolli õiguse valikut käsitleva artikli kohta erideklaratsiooni.

                  Ka raudteeprotokolli puhul vaadeldi õiguse valiku küsimust konkreetselt deklaratsioonis, mis esitati artikli XXII lõike 2 alusel ja milles käsitleti Euroopa Ühenduse pädevust raudteeprotokolliga reguleeritavates küsimustes. Deklaratsiooni punktis 5 on öeldud, et Euroopa Ühenduse liikmesriigid on (muu hulgas) Rooma I määrust puudutavates küsimustes andnud oma pädevuse üle ühendusele.

                  Kosmoseprotokolli VIII artikkel kujutab endast aga sätet kohaldamisest loobumise kohta, mis tähendab, et seda kohaldatakse, kui osalisriik ei ole seda vastavasisulises deklaratsioonis selgesõnaliselt välistanud. Seega peaks EL kosmoseprotokolli võimaliku allkirjastamise/ratifitseerimise/heakskiitmise ajal tegema sellesisulise deklaratsiooni.

                  MAC-protokolli eelnõu VI artikli praegune versioon annab võimaluse kohaldamises osaleda ja nii peaks see jääma ka lõpptekstis.

                  II. ELile huvi pakkuvad lõppsätted

                  Eelnõu lõppsätted (XXII artikkel „Piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioon“) sisaldavad piirkondlikke majandusintegratsiooni organisatsioone käsitlevat klauslit, mis on praktiliselt samane Kaplinna konventsiooni artikli 48, õhusõidukite protokolli XXVII artikli, raudteeprotokolli XXII artikli ja kosmoseprotokolli XXXVII artikliga.

                  See artikkel võimaldab piirkondlikel majandusintegratsiooni organisatsioonidel, mille on moodustanud suveräänsed riigid, kellel on pädevus protokolli kohaldamisalasse kuuluvates küsimustes (s.t Euroopa Liit), seda protokolli allkirjastada, heaks kiita või sellega ühineda, nagu oleks tegemist osalisriigiga.

                  Ühtlasi peaks EL pöörama tähelepanu eelnõu lõppsätetes (XXVI artikkel „Deklaratsioonid teatavate sätete kohta“) ELile huvi pakkuvate küsimuste puhul kohaldamises osalemise võimaluse lisamisele. Selle artikli sätete koostamisel on järgitud õhusõidukite, raudtee- ja kosmoseprotokolli vastavasisuliste sätete eeskuju.

                  Kokkuvõttes ei ole MAC-protokolli eelnõu sätetega, mis on puutumuses ELi ainupädevusega  või pakuvad ELile huvi, nende praeguses sõnastuses mingeid probleeme. Seepärast teeb komisjon ettepaneku, mis on vastavuses märtsis 2017 toimunud valitsusvahelise ekspertkomitee esimeseks nõupidamiseks vastu võetud kooskõlastatud seisukohaga, et need sätted säilitataks nende praegusel kujul.

               Soovitus:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega antakse luba alustada läbirääkimisi liikurseadmetega seotud rahvusvaheliste tagatiste konventsiooni juurde kuuluva põllumajandus-, ehitus- ja kaevandusseadmetele eriomaseid küsimusi käsitleva protokolli („MAC-protokoll“) sõlmimise üle

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 218 lõikeid 3 ja 4,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

               ning arvestades järgmist:

               (1)
                     Euroopa Ühendus ühines liikurseadmetega seotud rahvusvaheliste tagatiste konventsiooni ja selle protokolliga õhusõidukite seadmetele eriomaste küsimuste kohta 29. aprillil 2009.

               (2)
                     Euroopa Ühendus allkirjastas liikurseadmetega seotud rahvusvaheliste tagatiste konventsiooni protokolli raudteeveeremile eriomaste küsimuste kohta 10. detsembril 2009.

               (3)
                     Euroopa Liit kiitis liikurseadmetega seotud rahvusvaheliste tagatiste konventsiooni protokolli raudteeveeremile eriomaste küsimuste kohta heaks 18. detsembril 2014.

               (4)
                     Liikurseadmetega seotud rahvusvaheliste tagatiste konventsiooni protokolli (põllumajandus-, ehitus- ja kaevandusseadmetele eriomaste küsimuste kohta) („MAC-protokoll“) ettevalmistustööd on Rahvusvahelise Eraõiguse Ühtlustamise Instituudi (UNIDROIT) raames käimas.

               (5)
                     Euroopa Liidul on mõningates MAC-protokolli eelnõuga reguleeritavates küsimustes ainupädevus.

               (6)
                     Euroopa Liit peaks osalema läbirääkimistes selliste instrumentide üle, mis reguleerivad liidu ainupädevusse kuuluvaid küsimusi,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Komisjon on käesolevaga volitatud pidama liidu nimel läbirääkimisi liikurseadmetega seotud rahvusvaheliste tagatiste konventsiooni protokolli (põllumajandus-, ehitus- ja kaevandusseadmetele eriomaste küsimuste kohta) („MAC-protokoll“) üle küsimustes, mis kuuluvad liidu ainupädevusse.

               Artikkel 2

               Läbirääkimisjuhised on sätestatud lisas.

               Artikkel 3

               Läbirääkimisi peetakse, konsulteerides erikomiteega, mis moodustatakse käesolevaga aluslepingu artikli 218 lõike 4 kohaselt.

               Artikkel 4

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        2009/370/EÜ: Nõukogu 6. aprilli 2009. aasta otsus Euroopa Ühenduse ühinemise kohta liikurseadmetega seotud rahvusvaheliste tagatiste konventsiooniga ja selle protokolliga (õhusõidukite seadmetele eriomaste küsimuste kohta), mis võeti ühiselt vastu 16. novembril 2001 Kaplinnas (ELT L 121, 15.5.2009, lk 3–7).

                     (2)

                        2009/940/EÜ: Nõukogu 30. novembri 2009. aasta otsus, mis käsitleb liikurseadmetega seotud rahvusvaheliste tagatiste konventsiooni 23. veebruaril 2007 Luxembourgis vastuvõetud protokollile (raudteeveeremile eriomaste küsimuste kohta) allakirjutamist Euroopa Ühenduse poolt (ELT L 331, 16.12.2009, lk 1–16).

                     (3)

                        2014/888/EL: Nõukogu 4. detsembri 2014. aasta otsus liikurseadmetega seotud rahvusvaheliste tagatiste konventsiooni 23. veebruaril 2007 Luxembourgis vastuvõetud protokolli (raudteeveeremile eriomaste küsimuste kohta) Euroopa Liidu nimel heakskiitmise kohta (ELT L 353, 10.12.2014, lk 9–12).

                     (4)

                        5609/04 JUSTCIV 9 TRANS 35 OC 46 RESTREINT UE

                     (5)

                        Lisateavet MAC-protokolli väljatöötamisel tehtud ettevalmistustööde kohta saab veebilehelt
                  http://www.unidroit.org/work-in-progress-studies/current-studies/mac-protocol.

                     (6)

                        Määrus (EL) nr 1215/2012 kohtualluvuse ning kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (ELT L 351, 20.12.2012, lk 1–32).

                     (7)

                        Määrus (EL) 2015/848 maksejõuetusmenetluse kohta (ELT L 141, 5.6.2015, lk 19–72).

                     (8)

                        Määrus (EÜ) nr 593/2008 lepinguliste võlasuhete suhtes kohaldatava õiguse kohta („Rooma I“) (ELT L 177, 4.7.2008, lk 6–16).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,23.8.2017
            COM(2017) 448 final

            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Soovitus: nõukogu otsus,
            millega antakse luba alustada läbirääkimisi liikurseadmetega seotud rahvusvaheliste tagatiste konventsiooni juurde kuuluva põllumajandus-, ehitus- ja kaevandusseadmetele eriomaseid küsimusi käsitleva protokolli („MAC-protokoll“) sõlmimise üle

               LISA […]

               Juhised läbirääkimiste pidamiseks liikurseadmetega seotud rahvusvaheliste tagatiste konventsiooni juurde kuuluva põllumajandus-, ehitus- ja kaevandusseadmetele eriomaseid küsimusi käsitleva protokolli („MAC-protokoll“) üle

               1. Komisjon peaks kuni läbirääkimiste lõpuni tagama, et MAC-protokoll oleks kooskõlas Euroopa Liidu õigusnormidega, mis reguleerivad kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist. Kui see ei õnnestu, peaks komisjon tagama, et MAC-protokoll sisaldaks üht või mitut klauslit, mis võimaldaks liikmesriikidel omavahelistes suhetes Kaplinna konventsiooni ja selle juurde kuuluva MAC-protokolli asemel kohaldada eelistatult määrust (EL) nr 1215/2012.

               Tuleb tagada, et Kaplinna konventsiooni artiklit 55 kohaldataks liikurseadmete suhtes kohaldatava põllumajandus-, ehitus- ja kaevandusseadmetele eriomaseid küsimusi käsitleva protokolli suhtes.

               Selleks tuleb tagada, et MAC-protokolli eelnõu IX artikli „Enne nõude lõplikku kindlaksmääramist rakendatavaid abinõusid käsitlevate sätete muutmine“ praegune säte jääks protokolli alles, nõnda et selle artikli kohaldamine oleks vabatahtlik ja seda kohaldataks ainult siis, kui osalisriik esitab vastavasisulise deklaratsiooni.

               2. Tuleb tagada, et protokolli artiklid, mis käsitlevad maksejõuetusmenetlusi, oleksid kooskõlas määrusega (EL) 2015/848.

               Selleks tuleb tagada, et MAC-protokolli eelnõu X artikli „Abinõud maksejõuetuse korral“ ja XI artikli „Maksejõuetuse korral antav abi“ praegused sätted jääksid protokolli alles, nõnda et nende artiklite kohaldamine oleks vabatahtlik ja neid kohaldataks ainult siis, kui osalisriik esitab vastavasisulise deklaratsiooni.

               3. Tuleb tagada, et MAC-protokolli eelnõu VI artikli „Õiguse valik“ praegune säte jääks protokolli alles, nõnda et selle artikli kohaldamine oleks vabatahtlik ja seda kohaldataks ainult siis, kui osalisriik esitab vastavasisulise deklaratsiooni.

               4. Tuleb tagada, et XXII artikli „Piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioon“ praegune säte jääks protokolli alles, nõnda et piirkondlikul majandusintegratsiooni organisatsioonil, mille on moodustanud suveräänsed riigid, kellel on pädevus protokolli kohaldamisalasse kuuluvates küsimustes, oleks võimalik seda protokolli allkirjastada, heaks kiita või sellega ühineda, nagu oleks tegemist osalisriigiga.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,24.11.2021
            COM(2021) 742 final

            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS
            euroala majanduspoliitika kohta
            {SWD(2021) 362 final}

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS

               euroala majanduspoliitika kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 136 koostoimes artikli 121 lõikega 2,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 5 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta,
                  2
                eriti selle artikli 6 lõiget 1,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)Pärast 2020. aasta väga sügavat majanduslangust on euroala majandus kindlalt ja kiiresti taastumas. SKP kasv ületas 2021. aasta teises kvartalis ootusi ja 2021. aasta sügise majandusprognoosi kohaselt peaks euroala SKP kasvama 2021. aastal 5,0 %. 2021. aasta viimases kvartalis peaks euroala majandus jõudma kriisieelsele SKP tasemele. 2021. aasta teiseks kvartaliks oli kriisieelsele tasemele jõudnud juba seitsme euroala riigi SKP. Prognooside kohaselt peaks euroala SKP 2022. aastal kasvama 4,3 %. SKP kasvu peamine tõukejõud on sisenõudlus, mis on seotud piirangute leevendamisega pärast vaktsiinide kasutuselevõttu, tööturgude olukorra järkjärgulise paranemisega, liikumispiirangute ajal kogunenud säästude kasutuselevõtuga ning investeeringute tugeva kasvuga, mida soodustavad soodsad rahastamistingimused ja taasterahastu „NextGenerationEU“ poliitiline toetus. Nagu soovitatud, on euroala liikmesriigid võtnud nii eraldi kui ka eurorühmas ühiselt meetmeid, et tagada COVID-19 kriisist taastumist toetav poliitiline hoiak. Tulevikku vaadates on ebakindlus ja riskid endiselt suured, sealhulgas seoses pandeemia arenguga nii ELis kui ka mujal.

               (2)Viimasel aastal põrkas sisenõudluse kiire kasv kokku kitsaskohtadega (nii sisendite nappus kui ka logistikahäired) pakkumise poolel. Lisaks on mõnes sektoris ja liikmesriigis üha põletavamaks muutunud tööjõu ja oskuste nappus. Pärast mitme aasta väga madalaid intressimäärasid on inflatsioon euroalal alates 2021. aasta algusest kiirenenud, eelkõige energiahindade tõusu ja tarneprobleemide tõttu, mis osutab ajutisele nähtusele, mis on seotud liikumispiirangutejärgse kohanemisprotsessiga. 2021. aasta septembris jõudis euroala inflatsioon kümne aasta haripunkti – 3,4 %ni.

               (3)2021. aastal keskenduti Euroopa majanduse elavdamise strateegias taasterahastu „NextGenerationEU“ ning selle suurima instrumendi, taaste- ja vastupidavusrahastu
                  3
                rakendamisele. 2021. aasta novembri keskpaigaks oli nõukogu pärast komisjoni positiivset hinnangut vastu võtnud 22 liikmesriigi, sealhulgas 18 euroala riigi taaste- ja vastupidavuskavad. Järgmistel aastatel avaldavad taaste- ja vastupidavusrahastu raames tehtud reformid ja investeeringud euroala riikide majanduse toimimisele tugevat positiivset mõju. Võttes arvesse vahendite jaotamisel kasutatavat valemit, edendab rahastu euroala liikmesriikides ülespoole suunatud majanduslikku ja sotsiaalset lähenemist. Samuti on see suurendanud usaldust ning aidanud säilitada majanduskasvu ja makromajanduslikku finantsstabiilsust, tasakaalustades seega eri poliitikameetmeid ja täiendades Euroopa Keskpanga (EKP) tegevust. Lisaks majanduse taastumise toetamisele on taaste- ja vastupidavusrahastu eesmärk muuta liikmesriikide majandust struktuurselt, nimelt viia ellu rohe- ja digipööre. Taaste- ja vastupidavusrahastu kohaste sidusate investeeringute ja reformide rakendamisega ning ühtekuuluvusfondide kasutamisega tahetakse suurendada euroala tulevastele vapustustele vastupanu võimet ning püsivalt suurendada potentsiaalset majanduskasvu, toetada tööhõivet ja lahendada sotsiaalseid probleeme. Lisaks suurendab liidu eurodes nomineeritud võlakohustuste emiteerimine taaste- ja vastupidavusrahastu rahastamiseks Euroopa kapitaliturgude sügavust ja likviidsust ning aitab tugevdada eurot rahvusvahelise vääringuna.

               (4)Taaste- ja vastupidavuskavades sisalduvate reformide ja investeeringute rakendamine võimaldab teha taaste- ja vastupidavusrahastust väljamakseid ning aitab tulemuslikult kaasa euroala prioriteetsete poliitikaeesmärkide saavutamisele, sealhulgas euroala majanduspoliitikat käsitlevate nõukogu soovituste
                  4
                täitmisele. See hõlmab muu hulgas riiklike institutsiooniliste raamistike tugevdamist, kvaliteetsete avaliku sektori investeeringute toetamist ning poliitikameetmeid sotsiaalse ühtekuuluvuse ja õiglase rohe- ja digipöörde toetamiseks. See peaks aitama tagada kestliku ja kaasava taastumise, säilitada kasvupotentsiaali ja suurendada vastupanuvõimet. See on kooskõlas iga-aastase majanduskasvu analüüsiga ja konkurentsivõimelise kestlikkuse nelja mõõtmega, milleks on keskkonnasäästlikkus, tootlikkus, õiglus ja makromajanduslik stabiilsus
                  5
               .

               (5)Sobivalt toetav ja vastastikku tugevdav majanduspoliitika on taganud tulemusliku makromajandusliku stabiliseerimise ning vähendanud mõju tööturu võimalustele, leevendanud nn armistumise ohtu ja toetanud majanduse kiiret taastumist. Euroala heaks toimimiseks on jätkuvalt oluline järjepidevalt kombineerida raha- ja eelarvepoliitikat ning struktuurireforme ja finantsstabiilsuse säilitamise meetmeid, järgides täielikult liikmesriikide ja institutsioonide vastavaid rolle, mis tulenevad aluslepingust.

               (6)EKP rahapoliitika meetmete eesmärk on tagada finantsturu eri segmentide sujuv toimimine ja hoida rahaülekandekanalid puutumatuna ning kokkuvõttes kindlustada keskpikas perspektiivis hinnastabiilsus. 2021. aasta juulis avaldas EKP oma uue rahapoliitika strateegia. Uues strateegias võetakse vastu keskpika perspektiivi sümmeetrilise 2 % inflatsiooni eesmärk. EKP nõukogu kinnitas samuti, et EKP intressimäärad jäävad peamiseks rahapoliitika instrumendiks. 2021. aasta oktoobris käivitas EKP digieurot käsitleva kaheaastase uurimisetapi. Digieuro loomine nõuaks liidu seadusandja sekkumist ELi toimimise lepingu artikli 133 alusel. Sellise keskpanga digiraha väljastamine võiks muu hulgas tagada avaliku sektori raha jätkuva kättesaadavuse digitaalsel kujul, toetada Euroopa majanduse digiteerimist ja aktiivselt julgustada innovatsiooni jaemaksete valdkonnas
                  6
               . Lisaks aitaks see tugevdada euro rahvusvahelist rolli ja Euroopa avatud strateegilist autonoomiat.

               (7)19. oktoobril 2021 käivitas Euroopa Komisjon uuesti arutelu majanduse juhtimise paketi läbivaatamise üle, et saavutada laiapõhjaline konsensus selles, kuidas suurendada raamistiku tulemuslikkust ja läbipaistvust, tegeleda makromajandusliku tasakaalustamatusega ning käsitleda eelarveprobleeme ülemineku- ja majanduskasvusõbralikul viisil, võttes arvesse COVID-19 kriisist saadud õppetunde.

               (8)Prognoositakse, et kogu euroala valitsemissektori eelarvepuudujääk jõuab 2021. aastal 7,1 %ni SKPst, kuid väheneb 2022. aastal 3,9 %ni SKPst. Euroala eelarvepoliitika, mis põhineb liikmesriikide ja ELi eelarvetel, jääb prognooside kohaselt 2021. ja 2022. aastal toetavaks (vastavalt 1¾ % ja 1 % SKPst). 2022. aastal tuleneb toetav poliitika nii riiklikest kui ka ELi rahastatavatest avaliku sektori investeeringutest. Alates 2021. aasta novembrist antakse nõukogu poolt seni heaks kiidetud 18 euroala riigi taaste- ja vastupidavuskavaga kuni 2026. aastani euroala liikmesriikidele ulatuslikku rahalist toetust kuni 262 miljardi euro ulatuses toetustena ja 139 miljardi euro ulatuses laenudena. Riikide eelarvepoliitika koordineerimine, järgides täielikult stabiilsuse ja kasvu pakti, on COVID-19 šokile tulemuslikuks reageerimiseks, kestlikuks taastumiseks ning majandus- ja rahaliidu nõuetekohaseks toimimiseks äärmiselt oluline. Üldine vabastusklausel jääb jõusse ka 2022. aastal, kuid see peaks deaktiveeritama 2023. aastal. Kuna majanduse taastumine on peatunud, suunatakse eelarvepoliitika ajutistelt erakorralistelt meetmetelt sihipärastele majanduse taastumise toetusmeetmetele. Toodangu vähenemise ja laiaulatuslikule COVID-19 šokile reageerimiseks vajaliku poliitilise reageeringu koosmõju tõttu on valitsemissektori võla suhe suurenenud (85,5 %-lt SKPst 2019. aastal 100 %-le SKPst 2021. aastal). Kuna aga võlasuhe oli mõnes euroala liikmesriigis kõrge juba enne šokki, on võla järkjärguline, pidev ja majanduskasvu soodustav vähendamine peaaegu kogu euroala poliitiline eesmärk.

               (9)Selles kontekstis näib eriti asjakohane parandada riikide rahanduse struktuuri, sealhulgas edendada investeeringuid, parandada eelarvemeetmete kvaliteeti ja tagada pikemas perspektiivis riikide rahanduse kestlikkus, pidades muu hulgas silmas kliimamuutusi ning rohe- ja digipööret. Roheline eelarvestamine, kulude läbivaatamine, hästi toimivad avaliku sektori investeeringute haldamise kavad ja tulemuslikud riigihankeraamistikud võivad anda eelarvepoliitilist manööverdamisruumi täiendavate avaliku sektori investeeringute jaoks. COVID-19 kriisi järel on reformid tulemuslikuma ja õiglasema tulupoliitika nimel muutunud üha olulisemaks. Euroala maksusüsteeme tuleks muuta majanduskasvu- ja keskkonnasõbralikumaks, eelkõige tuleks vähendada tööjõu maksukiilu, mis on enamikus euroala liikmesriikides endiselt suur. Agressiivse maksuplaneerimise, maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidumise vastased meetmed võivad muuta maksusüsteemid tõhusamaks ja õiglasemaks, toetades samal ajal majanduse taastumist ja tulude suurendamist. Üleilmastumise tõttu on vaja maksuraamistikku kohandada, et see sobiks üha enam digitaliseeritud majandusega. OECD/G20 maksubaasi kahanemist ja kasumi ümberpaigutamist käsitleva kaasava raamistiku raames on saavutatud kokkulepe ülemaailmse maksustamise reformimiseks, et piirata kahjulikku maksukonkurentsi.

               (10)Kiire ja jõuline poliitiline reageerimine riiklikul ja liidu tasandil, sealhulgas taasterahastu „NextGenerationEU“ kaudu, on aidanud tulemuslikult leevendada kriisi mõju kodumajapidamistele ja ettevõtetele. Tänu sellisele koordineeritud tegevusele on lõhed suurenenud oodatust vähem ning leevendatud on pikaajalist armistavat mõju. Poliitiline toetus, sealhulgas lühendatud tööaja kavade ja muude töökohtade säilitamise meetmete kujul, on aidanud hoida ettevõtteid kogu kriisi vältel tegevuses ning on piiranud töötuse määra tõusu ja netotulu vähenemist. Kuigi maksejõuetuse määr on kasvanud, on selle kasv olnud 2021. aastal siiski piiritletud, hoolimata toetusmeetmete järkjärgulisest lõpetamisest. Ka tööturu olukord on järk-järgult paranenud: 2021. aasta teiseks kvartaliks jõudis tööhõive tagasi 72,2 % tasemele (2019. aasta neljandas kvartalis oli see 72,9 %, mis oli COVIDi-eelne haripunkt). Kriisiaegne digitehnoloogia kiirem kasutuselevõtt võib avaldada tootlikkusele positiivset mõju, kui see jääb kestma pikemaks ajaks. COVID-19 kriisil on siiski olnud oluline territoriaalne, valdkondlik ja jaotuslik mõju, mis nõuab ümberjaotamist nii riikide sees kui ka riikide ja sektorite vahel, ning sellega kaasnevad märkimisväärsed üleminekukulud töötajatele ja ettevõtetele.

               (11)Kuigi pankrotid ei ole seni oluliselt sagenenud, on pandeemia nõrgestanud paljude ettevõtete bilansse, mis võib lähitulevikus piirata nende võimet investeerimisprojekte rahastada ja see võib seada ohtu nende tagasimaksevõime. Majanduse taastudes tuleks toetus järk-järgult kaotada ja suunata seda täpsemalt. Võlainstrumentide väiksem kasutamine piiraks tingimuslikke kohustusi ja aitaks säilitada ettevõtete investeerimissuutlikkust. Poliitiliste toetusmeetmete õigeaegne lõpetamine on tasakaalustav samm ühelt poolt investeeringute ja tööhõive toetamise ning teiselt poolt elujõuliste ettevõtete maksejõuetuse vältimise vahel, takistamata keskpikas perspektiivis elujõuetute ettevõtete korrakohast turult lahkumist. Sellega seoses on väga oluline parandada äriühingute juurdepääsu rahastamisele, tugevdada äriühingute bilansse ning suurendada maksejõuetusraamistike suutlikkust ja tulemuslikkust. Euroala liikmesriikide maksejõuetuskorrad on väga erinevad ning tõhusa haldus- ja kohtusüsteemi hõlbustamiseks on vaja meetmeid, mis suurendaksid suutlikkust. Maksejõuetusraamistike parandamine võib aidata tugevdada bilansse ka pangandussektoris, sellel aga on positiivne mõju laenupakkumisele. Saneerimise ja maksejõuetuse direktiiv
                  7
               , mille eesmärk on kehtestada liikmesriikides ettevõtjate ennetava saneerimise ja võlgadest vabastamise miinimumnõuded, tuleb siseriiklikku õigusesse üle võtta 17. juuliks 2022. Lisaks on ELi kapitaliturgude integratsioon ülioluline selleks, et pakkuda ettevõtjatele alternatiivseid rahastamisallikaid, mis täiendaksid pangalaene. Kapitaliturgude liidu edusammud
                  8
                võivad parandada euroala ettevõtete juurdepääsu rahastamisele, kaasata pikaajalisi investeeringuid uude rohetehnoloogiasse ja -taristusse, edendada omakapitaliinvesteeringuid ja kõrvaldada piiriülesed investeerimistõkked, sealhulgas maksejõuetusmenetlusi käsitleva materiaalõiguse teatavate aspektide ühtlustamise kaudu.

               (12)Kuigi tööhõive taastub kiiresti, jäävad mõned sektorid, teatavad töötajate kategooriad ja piirkonnad kriisist ja majanduse keskkonnahoidlikumaks muutmise tugevast survest tõenäoliselt püsivalt mõjutatuks. Loodavad uued töökohad võivad erineda kriisi tõttu kadunud töökohtadest. Tarneahela kitsaskohad võivad teatavates sektorites aeglustada tööhõive taastumist. Poliitikameetmed, mis hõlbustavad töökohavahetust ja tööturule naasmist, on seega keskse tähtsusega, et toetada kohanemist ja leevendada sotsiaalset mõju, pidades eelkõige silmas ökoloogilist ja digitaalset kaksiküleminekut. Komisjon esitas soovituse toimivate tööhõive aktiivse toetamise meetmete (EASE) kohta pärast COVID-19 kriisi
                  9
               , milles kutsutakse liikmesriike üles töötama välja sidusad poliitikapaketid, mis sisaldavad meetmeid, mille eesmärk on ületada oskuste nappus ja aidata üksikisikutel edukalt rohe- ja digipööret juhtida. Need paketid koosneksid kolmest osast: i) tähtajalised ja hästi kavandatud värbamise ja tööturustaatuste vahelise liikumise stiimulid ning ettevõtluse toetamine; ii) tööturu vajadustele vastavad täiendus- ja ümberõppe võimalused ning iii) tööturuasutuste suurem tugi. Samal ajal on sotsiaalkaitse euroala ühtsuse seisukohast jätkuvalt väga oluline nii tervishoiu- ja majanduskriisi järellainetuses kui ka selleks, et tagada õiglane ökoloogiline ja digitaalne kaksiküleminek. Euroopa sotsiaalõiguste sammas
                  10
                on jätkuvalt suunanäitaja tööhõive, oskuste ja sotsiaalpoliitika meetmete puhul, millega edendatakse liikmesriikides ülespoole suunatud majanduslikku ja sotsiaalset lähenemist ning paremaid töö- ja elutingimusi. 2021. aasta märtsis vastu võetud Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskavas määrati kindlaks ELi kolm peamist eesmärki: i) tööhõive, ii) täiskasvanuharidus ja iii) vaesuse vähendamine 2030. aastaks
                  11
               , millele aitavad kaasa allpool soovitatud poliitikameetmed. Need eesmärgid kiideti heaks ELi juhtide 8. mai 2021. aasta sotsiaaltippkohtumisel Portos ja Euroopa Ülemkogu 24.–25. juuni 2021. aasta kohtumisel.

               (13)Liikmesriigid on koostanud ambitsioonikad reformi- ja investeerimiskavad, mida toetatakse rahaliselt ja poliitiliselt taaste- ja vastupidavusrahastust. Institutsioonide kvaliteedi parandamine, eelkõige haldussuutlikkuse suurendamise kaudu, on väga oluline, selleks et tagada asjaomaste vahendite kiire kasutamine, vältides samas dubleerimist ja sekkumist muudesse ELi instrumentidesse. Liikmesriigid saavad parandada erainvesteeringute raamtingimusi, parandades ettevõtluskeskkonda. Ühtse turu sujuva toimimise tagamiseks on lisaks avatud turgudele oluline säilitada ja tugevdada ühtsel turul tarneahela vastupanuvõimet, avastades ja kõrvaldades tarnepuudujäägid ja kitsaskohad, lähendades standardeid ning suurendades mitmekesisust, ringlust ja ressursitõhusust. Jätkuvalt on asjakohane nõukogu 13. juuli 2021. aasta soovitus euroala majanduspoliitika kohta, milles kutsutakse üles veelgi rohkem integreerima kaupade ja teenuste ühtset turgu, sealhulgas digitaalset ühtset turgu, kõrvaldades tarbetud piirangud, tõhustades turujärelevalvet ja tagades piisava haldussuutlikkuse.

               (14)Tänu varasematele reformidele on pangandussektor näidanud oma üldist vastupanuvõimet tõsise majandusstressi korral. Ulatuslik poliitiline toetus kriisi haripunktis ja 2021. aastal täheldatud tugev taastumine on seni leevendanud muret ettevõtete nõrgemate bilansside pärast. Euroala pankade varade kvaliteet võib siiski mõnevõrra halveneda. Et säilitada nende suutlikkus rahastada majanduse taastumist, on oluline riske õigeaegselt jälgida, võlgnikke ennetavalt kaasata ja viivislaene aktiivselt hallata.

               (15)Euroala majanduslik suurus ja integratsioon ning kriisile reageerimiseks võetud meetmed on kogu COVID-19 kriisi vältel olnud kogu maailmas stabiliseerivad tegurid. Arvestades riikide omavahelist seotust, peavad euroala liikmesriigid lähiaastatel tegema kokkulepitud investeeringuid ja reforme, et väljuda kriisist tugevamana, süvendades samal ajal veelgi euroala institutsioonilist ülesehitust, et suurendada selle tulevastele šokkidele vastupanu võimet ja olla rahvusvahelisel areenil tugevam. Arenenud ja tärkava turumajandusega riikide majandus- ja finantsarengul on euroalale otsene mõju mitme kanali kaudu (sealhulgas tervishoiu- ja vaktsineerimispoliitika, rahapoliitika, rahavood, üleilmsed väärtusahelad ja kaubandus). Üleilmsete tarneahelate kitsaskohad, mis tekkisid koos majanduse taastumisega, annavad tunnistust üha suurenevast ülemaailmsest majanduslikust seotusest. Samal ajal on euroala jooksevkonto ülejääk järk-järgult vähenenud ja jõudnud peaaegu samale tasemele, nagu ennustasid põhinäitajad. Viimastel aastatel üldjoontes stabiilsena püsinud euro rahvusvahelise rolli tugevdamine, sealhulgas digieuro arendamise teel, võib suurendada euroala ja liidu majanduslikku ja finantsautonoomiat ning parandada ülemaailmset finantsstabiilsust.

               (16)Endiselt on väga oluline süvendada majandus- ja rahaliitu. Pangandusliit ja kapitaliturgude liit on üksteist vastastikku tugevdavad projektid, mille eesmärk on edendada majanduskasvu, kaitsta finantsstabiilsust ning toetada tõelist majandus- ja rahaliitu. Seniste lünkade täitmine suurendaks veelgi euroala stabiilsust ja vastupanuvõimet, aitaks euroala riikidel jõudsalt areneda ja tugevdaks euro rahvusvahelist rolli. Endiselt on väga oluline pangandusliidu väljakujundamine koos Euroopa stabiilsusmehhanismi asutamislepingu muutmislepingu õigeaegse ratifitseerimise ja kapitaliturgude liidu loomisega. See toetab ka rohe- ja digipööret, mis nõuab olulisi investeeringuid. 25. juuni 2021. aasta euroala tippkohtumisel kinnitati pühendumust pangandusliidu väljakujundamisele ning kutsuti eurorühma (laiendatud koosseisus) üles leppima viivitamata ja konsensuse alusel kokku kõigi lahendamata küsimuste etapiviisilises ja ajaliselt piiritletud töökavas. Samuti kutsuti üles kiiresti rakendama kapitaliturgude liidu tegevuskava, lähtudes nõukogu 3. detsembri 2020. aasta järeldustes nimetatud prioriteetidest. Nõukogu 13. juuli 2021. aasta soovitus euroala majanduspoliitika kohta, milles kutsutakse üles viima lõpule majandus- ja rahaliidu loomine ning tugevdama euro rahvusvahelist rolli, on endiselt asjakohane,

               SOOVITAB euroala liikmesriikidel võtta aastatel 2022–2023 individuaalselt, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade rakendamise kaudu, ja eurorühmas ühiselt järgmisi meetmeid.

               1.Jätkata liikmesriikide eelarvepoliitika rakendamist ja koordineerimist, et toetada tõhusalt majanduse kestlikku ja kaasavat taastumist. Säilitada 2022. aastal euroalal mõõdukalt toetav eelarvepoliitika, võttes arvesse riikide eelarveid ning taaste- ja vastupidavusrahastust saadavaid vahendeid. Suunata fiskaalmeetmed järk-järgult investeeringutele, mis edendavad kestlikku ja kaasavat majanduse taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, pöörates erilist tähelepanu eelarvemeetmete kvaliteedile. Hoida eelarvepoliitikat ärksana, et suuta reageerida pandeemiaohu taastekkele. Mitmekesistada eelarvepoliitikat, võttes arvesse taastumise seisu, riigi rahanduse kestlikkust ning vajadust vähendada majanduslikke, sotsiaalseid ja territoriaalseid erinevusi. Kui majandustingimused ükskord võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla kestlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid.

               2.Edendada poliitikat, millega võideldakse agressiivse maksuplaneerimise, maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vastu, et tagada õiglased ja tõhusad maksusüsteemid. Töötada kahjuliku maksukonkurentsi piiramise suunas, sealhulgas rakendades selleks ülemaailmset konsensusel põhinevat lahendust, et tegeleda majanduse digitaliseerimisest ja üleilmastumisest tulenevate maksuprobleemidega. Vähendada tööjõu maksukiilu ja edendada üleminekut tööjõu maksustamiselt vähem moonutavatele maksudele. Minna tööturul üle erakorralistelt meetmetelt majanduse taastumise meetmetele, tagades tõhusa aktiivse tööturupoliitika: i) toetades töökohavahetust, eelkõige seoses rohe- ja digimajandusega, ii) kombineerides oskuste nappuse vähendamise meetmeid, tugevdades täiendus- ja ümberõpet, pakkudes sihitud värbamisstiimuleid, ning iii) suurendades riiklike tööturuasutuste suutlikkust tegeleda ebakõladega tööturul. Tugevdada kvaliteetseid kaasava hariduse ja koolituse süsteeme. Edendada haavatavate elanikkonnarühmade, eelkõige noorte ja naiste integreerimist tööturule, tagada sobivad töötingimused ja tegeleda tööturu killustatusega, arendada ja vajaduse korral kohandada sotsiaalkaitsesüsteeme, et lahendada COVID-19 kriisi järel tekkivaid probleeme. Tagada sotsiaalpartnerite tulemuslik kaasamine poliitika kujundamisse, tugevdada sotsiaaldialoogi ja kollektiivläbirääkimisi. Tagada tööturu ja sotsiaalpoliitika selliste heade tavade jagamine ja lähendamine, mis suurendavad majanduslikku ja sotsiaalset kerksust.

               3.Jälgida ettevõtetele suunatud poliitiliste toetuspakettide tulemuslikkust, keskenduda pandeemia ajal surve alla sattunud elujõuliste ettevõtete maksevõime sihipärasemale toetamisele ning kasutada rohkem omakapitalipõhiseid instrumente. Võtta meetmeid, et suurendada maksejõuetusraamistike suutlikkust tegeleda tõhusalt ja õigeaegselt pankroti ja võlgade restruktureerimisega, maksimeerida väärtuse säilitamist ning edendada kapitali ja piiriüleste investeeringute tõhusat jaotamist. Teha edusamme kapitaliturgude liidu süvendamisel, sealhulgas leppides kiiresti kokku komisjoni seadusandlikes ettepanekutes, et toetada majanduse rahastamist ja suurendada ettevõtete ja üksikisikute investeerimisvõimalusi ning kõrvaldada ühtsel turul investeerimist takistavad piiriülesed tõkked.

               4.Jätkata riiklike institutsiooniliste raamistike tugevdamist ja reformide läbiviimist, et kõrvaldada investeeringute ja kapitali ümberjaotamise kitsaskohad ning tagada liidu vahendite tõhus ja õigeaegne kasutamine. Vähendada ettevõtete halduskoormust ja parandada ettevõtluskeskkonda. Tugevdada avaliku halduse tõhusust ja digiteerimist. Parandada avaliku sektori finantsjuhtimist, sealhulgas rohelise eelarvestamise ja tulemuslike avaliku sektori investeeringute haldamise raamistike kaudu, ning kasutada kulude läbivaatamist, et parandada riigi rahanduse struktuuri, eelkõige avaliku sektori investeeringute kvaliteeti, investeeringuid inimestesse ja oskustesse, ning suunata avaliku sektori kulutused paremini taastumis- ja vastupidavusvajadustele.

               5.Tagada makromajanduslik finantsstabiilsus ja säilitada krediidikanalid majanduses, jätkates viivislaenude käsitlemist muu hulgas varade kvaliteedi jälgimise, raskustes olevate (eelkõige elujõuliste) võlgnike õigeaegse ja ennetava kaasamise ning viivislaenude järelturgude edasise arendamise kaudu. Jätkata tööd euro rahvusvahelise rolli tugevdamiseks ning pangandusliidu väljakujundamiseks etapiviisilise ja ajaliselt piiratud töökava alusel. Toetada jätkuvalt digieuro võimalikku kasutuselevõttu käsitlevat uurimistööd.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ELT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)

                        ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

                     (3)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

                     (4)

                        Nõukogu 13. juuli 2021. aasta soovitus euroala majanduspoliitika kohta (ELT C 283, 15.7.2021, lk 1).

                     (5)

                        Iga-aastane majanduskasvu analüüs 2022 (COM(2021)740).

                     (6)

                        Vt EKP 2020. aasta oktoobri aruanne digieuro kohta, mis on kättesaadav aadressil
                  https://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/other/Report_on_a_digital_euro~4d7268b458.en.pdf
                  .

                     (7)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/1023, mis käsitleb ennetava saneerimise raamistikke, võlgadest vabastamist ja äritegevuse keeldu ning saneerimis-, maksejõuetus- ja võlgadest vabastamise menetluste tõhususe suurendamise meetmeid ning muudetakse direktiivi (EL) 2017/1132 (saneerimise ja maksejõuetuse direktiiv) (ELT L 172, 26.6.2019, lk 18).

                     (8)

                        25. juunil 2021 toimunud euroala tippkohtumisel rõhutasid ELi juhid oma poliitilist toetust kapitaliturgude liidule ja kutsusid üles kapitaliturgude liidu tegevuskava kiiresti rakendama.

                     (9)

                        Komisjoni 4. märtsi 2021. aasta soovitus (EL) 2021/402 toimivate tööhõive aktiivse toetamise meetmete (EASE) kohta pärast COVID-19 kriisi (ELT L 80, 8.3.2021, lk 1).

                     (10)

                        Institutsioonide ühine teadaanne Euroopa sotsiaalõiguste samba kohta (ELT C 428, 13.12.2017, lk 10).

                     (11)

                        EL on võtnud kohustuse saavutada 2030. aastaks järgmised põhieesmärgid: vähemalt 78 % 20–64-aastastest peaks olema tööga hõivatud; vähemalt 60 % 25–64 aastastest peaks osalema igal aastal õppetegevuses ning vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus elavate inimeste arv peaks võrreldes 2019. aastaga vähenema vähemalt 15 miljoni võrra.