               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,23.5.2022
            COM(2022) 620 final

            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Malta 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Malta 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta
            {SWD(2022) 620 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Malta 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Malta 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 5 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241,
                  2
                millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ja teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse kestlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. [XX.] juunil 2022 ajakohastati kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

               (2)24. novembril 2021 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2022) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse 2021. aasta mais Portos toimunud sotsiaaltippkohtumisel veelkord kinnitatud ühist kohustust rakendada edasi Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid välja 17. novembril 2017. Euroopa Ülemkogu kiitis 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid heaks 25. märtsil 2022. 24. novembril 2021 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande,
                  3
                milles ei nimetatud Maltat ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta, mille nõukogu võttis vastu 5. aprillil 2022, ning ettepaneku 2022. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist ning mille nõukogu võttis vastu 14. märtsil 2022.

               (3)Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub näiteks kõrgemates energia- ja toiduhindades ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus. EL seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 esimest korda ajutise kaitse direktiiv,
                  4
                millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult ELis viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele.

               (4)Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne muudetud kava esitamise kuupäeva.

               (5)Alates 2020. aasta märtsist on kohaldatud üldist vabastusklauslit
                  5
               . Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises
                  6
                esitas komisjon oma seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema ELi või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Võttes arvesse suurenenud ebakindlust ja majandusväljavaateid ohustavaid suuri langusriske Euroopas toimuva sõja kontekstis, enneolematut energiahindade tõusu ja jätkuvaid häireid tarneahelates, on põhjendatud stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamisaja pikendamine 2023. aastani.

               (6)2021. aasta stabiilsus-/lähenemisprogrammi käsitlevas nõukogu 18. juuni 2021. aasta arvamuses esitatud lähenemisviisi kohaselt on eelarvepoliitikat praegu kõige parem mõõta esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu tagastamatute toetuste ja muude ELi vahenditega rahastavaid kulusid
                  7
               . Selleks et hinnata, kas riigi eelarvepoliitika on konservatiivne ja kas eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, tuleks üldisest eelarvepoliitikast kaugemale minnes pöörata tähelepanu ka riiklikult rahastatavate
                  8
                esmaste jooksvate kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) ja investeeringute arengule.

               (7)2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised, et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist
                  9
               . Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajandusliku prognoosi kohaselt näib üleminek 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale 2023. aastal asjakohane, kuid samal ajal tuleb olla valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriigiti diferentseeritud ja nendes tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles kajastama suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis.

               (8)Seoses 2. märtsil 2022 esitatud eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning võrreldes talveprognoosiga kiiremat inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, et leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete abil; eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega, ning see peab olema riigiti diferentseeritud sõltuvalt nende eelarve- ja majandusolukorrast, sealhulgas võttes arvesse kriisi mõju ja Ukrainast põgenenud inimeste sisserännet.

               (9)13. juulil 2021 esitas Malta vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon on määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt hinnanud taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega. 5. oktoobril 2021 võttis nõukogu vastu otsuse Malta taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta
                  10
               . Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsusest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Malta on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjakohased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud.

               (10)15. aprillil 2022 esitas Malta kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artikliga 4 oma 2022. aasta riikliku reformikava ja 2. mail 2022 oma 2022. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2022. aasta riiklik reformikava ka Malta kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava täitmisel tehtud edusammude kohta.

               (11)23. mail 2022 avaldas komisjon Malta kohta 2022. aasta riigiaruande
                  11
               . Selles hinnati Malta edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti taaste ja vastupidavuse tulemustabeli põhjal kokkuvõte sellest, kuidas Malta on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Selle analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega, sealhulgas nendega, mis tekivad seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse. Samuti hinnati Malta edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning ELi peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

               (12)23. mail 2022 esitas komisjon ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Kõnealuses aruandes arutati Malta eelarveseisundit, kuna riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk ületas 2021. aastal aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst. Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägikriteerium ei ole täidetud. Kooskõlas 2. märtsi 2022. aasta teatisega ei teinud komisjon 2022. aasta kevadel ettepanekut algatada uusi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusi ning hindab 2022. aasta sügisel uuesti, kas on asjakohane teha ettepanek algatada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused.

               (13)20. juulil 2020 soovitas nõukogu Maltal võtta 2020. ja 2021. aastal kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida pandeemiale ning toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitati Maltal juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla kestlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Eurostati kinnitatud andmete põhjal vähenes Malta valitsemissektori eelarvepuudujääk 9,5 %-lt SKPst 2020. aastal 8,0 %-le SKPst 2021. aastal. Malta eelarvepoliitilised meetmed toetasid majanduse taastumist 2021. aastal, samal ajal kui ajutised erakorralised toetusmeetmed vähenesid 6,3 %-lt SKPst 2020. aastal 4,7 %-le SKPst 2021. aastal. Malta 2021. aasta meetmed on kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. 2020. ja 2021. aastal valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel võetud eelarvemeetmed olid ajutised või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. Eurostati kinnitatud andmete kohaselt oli valitsemissektori võlg 2021. aastal 57,0 % SKPst.

               (14)2022. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2022. aastal 4,4 % ja 2023. aastal 3,9 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv 2022. aastal väiksem, s.o 4,2 %, ja 2023. aastal suurem, s.o 4,0 %. Valitsus prognoosib oma 2022. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk väheneb 2022. aastal 5,4 %-le SKPst ja 2023. aastal 4,6 %-le SKPst. Vähenemine 2022. aastal kajastab peamiselt majandustegevuse kasvu ja erakorraliste toetusmeetmete osalise tühistamise netomõju, samas kui kõrgete energiahindade tõttu kehtestati uued meetmed. Programmi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse kasvama 2022. aastal 58,6 %ni ja seejärel 2023. aastal veelgi 59,4 %ni. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2022. ja 2023. aastal vastavalt 5,6 % SKPst ja 4,6 % SKPst. See on kooskõlas 2022. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarvepuudujäägiga. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2022. aastal 58,5 % ja 2023. aastal 59,5 %.

               Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümme aastat) keskmine potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt 4,5 %. See hinnang ei hõlma aga selliste reformide mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada Malta potentsiaalset majanduskasvu.

               (15)2022. aastal kaotab valitsus järk-järgult enamiku COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmetest, nii et ajutised erakorralised toetusmeetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 4,7 %-lt SKPst 2021. aastal 1,3 %-le SKPst 2022. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmed, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 1,0 % SKPst ja 2023. aastal 0,6 % SKPst
                  12
               . Need meetmed hõlmavad peamiselt energiatarbimise kaudsete maksude vähendamist ja energiatootmise toetusi, et kompenseerida imporditud elektri kõrgemat hinda ja CO2 heiteid. Need meetmed on kavandatud ajutistena. Kui aga energiahinnad jäävad kõrgeks ka 2023. aastal, võidakse mõned neist meetmetest säilitada. Mõned neist meetmetest ei ole suunatud, eelkõige energiatootmise toetused ja kütuseaktsiisi vähendused. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulud, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,1 % SKPst ja 2023. aastal 0,1 % SKPst
                  13
               .

               (16)18. juunil 2021 soovitas nõukogu Maltal
                  14
                säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud. Samuti soovitati Maltal juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada riigi rahanduse kestlikkus keskpikas perspektiivis ning samal ajal suurendada investeeringuid.

               (17)Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi ja Malta 2022. aasta stabiilsusprogrammis esitatud teabe põhjal prognoositakse, et eelarvepoliitika on 2022. aastal toetav (–1,5 % SKPst), nagu soovitas nõukogu
                  15
               . Malta kavatseb jätkuvalt toetada majanduse taastamist, kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut täiendavate investeeringute rahastamiseks, nagu on soovitanud nõukogu. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest ELi vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2021. aastaga suurenema 0,2 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2022. aastal andma eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,3 protsendipunkti
                  16
               . Seepärast ei kavatse Malta riiklikult rahastatavaid investeeringuid. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2022. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 1,6 protsendipunkti. See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmab energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetavate meetmete (0,5 % SKPst) ning Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse andmise kulude (0,1 % SKPst) täiendavat mõju. Lisaks sellele andis valitsus rahalist toetust kodumajapidamistele (0,3 % SKPst), suurendas sissemaksetest sõltuvaid ja riiklikke pensionihüvitisi elukallidusega kohandamisest suuremal määral (0,2 % SKPst), samas kui vahetarbimine (meetmeid arvesse võtmata) kasvas jõudsalt (0,4 % SKPst).

               (18)Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika seisund, eeldusel et poliitikat ei muudeta, 2023. aastal 1,1 % SKPst
                  17
               . Prognooside kohaselt jätkab Malta 2023. aastal taaste- ja vastupidavusrahastust antavate toetuste kasutamist, et rahastada täiendavaid investeeringuid majanduse taastamise toetuseks. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest ELi vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2022. aastaga suurenema 0,2 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2023. aastal andma eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,1 protsendipunkti
                  18
               . Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2023. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 1,3 protsendipunkti. See hõlmab suuremate energiahindade mõju leevendamiseks võetud meetmete (0,4 % SKPst), kodumajapidamistele antava ajutise rahalise toetuse (0,3 % SKPst) ning elukallidusega kohandamisest suuremate sissemaksetest sõltuvate ja riiklike pensionihüvitiste järkjärgulise kasutusest kõrvaldamise mõju (0,2 % SKPst). Lisaks sellele kasvab vahetarbimine (meetmeid arvesse võtmata) eeldatavasti nominaalsest SKPst vähem (0,4 % SKPst).

               (19)2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk järk-järgult vähenema 4,6 %-le SKPst 2023. aastal, 2,8 %-le SKPst 2024. aastal ja 2,4 %-le SKPst 2025. aastal. Seega peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk jääma 2024. aastal alla 3 % SKPst. Programmi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse 2025. aastani vähenema – 2024. aastal 58,6 %-le ja 2025. aastal 57,2 %-le. Komisjoni analüüsi põhjal näivad võla kestlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis keskmised.

               (20)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks. Need aitavad lahendada kõiki majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme või olulist osa majanduslikest ja sotsiaalsetest probleemidest, millele on osutatud riigipõhistes soovitustes, mille nõukogu esitas Maltale Euroopa poolaasta raames 2019. ja 2020. aastal, nagu ka riigipõhistes soovitustes, mis esitati enne kava vastuvõtmise kuupäeva. Eelkõige on kava ambitsioonikas ning sellega nähakse ette reformid ja investeeringud, et lahendada tervishoiu, tööhõive, hariduse ja oskuste, kliima ja digipöörde, õigusküsimuste ning korruptsiooni ja rahapesu tõkestamise valdkonnas kindlaks tehtud probleeme. Head valitsemistavad on üks valitsuse pikaajalise majandusliku visiooni alustaladest ja kavas tehakse märkimisväärseid jõupingutusi selles valdkonnas esinevate probleemide lahendamiseks. Kavas pööratakse suurt tähelepanu ka haridusse investeerimisele ning haridussüsteemi kitsaskohtade kõrvaldamiseks pakutakse välja asjakohased meetmed. Suur osa kavandatud investeeringutest keskendub rohe- ja digipöördele, täites seeläbi nendesse valdkondadesse investeerimist käsitlevaid riigipõhiseid soovitusi. Agressiivse maksuplaneerimise, teadusuuringute ja innovatsiooni ning pensionisüsteemi kestlikkuse valdkonnas kindlaks tehtud probleemid on osaliselt lahendatud.

               (21)Malta taaste- ja vastupidavuskava rakendamine aitab eeldatavasti teha täiendavaid edusamme rohe- ja digipöörde valdkonnas. Malta kliimaeesmärkide saavutamist toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 53,8 %, samas kui digieesmärke toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 25,5 %. Taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine kooskõlas asjakohaste eesmärkide ja sihtidega aitab Maltal COVID-19 kriisist kiiresti taastuda, tugevdades samal ajal tema vastupanuvõimet. Sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest.

               (22)Malta ei ole veel esitanud partnerluslepingut ega muid ühtekuuluvuspoliitika programmidokumente
                  19
               . Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrusega (EL) 2021/1060 peab Malta arvesse võtma asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ühtekuuluvuspoliitika 2021.–2027. aasta fondide programmitöös. See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondidest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suurendamiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal nende fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust. Taaste- ja vastupidavusrahastu ning ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakendamine sõltub ka selliste kitsaskohtade kõrvaldamisest, mis pärisvad investeeringuid, mis toetavad rohe- ja digipööret ning tasakaalustatud territoriaalset arengut.

               (23)Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Malta silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on seotud agressiivset maksuplaneerimist soodustava maksusüsteemiga. Agressiivse maksuplaneerimise tõkestamine on endiselt vajalik, et parandada maksusüsteemide tõhusust ja õiglust, nagu on kinnitatud euroala käsitlevas 2022. aasta soovituses. Agressiivse maksuplaneerimise strateegiate ülekanduv mõju liikmesriikide vahel nõuab lisaks liidu õigusele riikide poliitika kooskõlastamist. Malta on võtnud meetmeid agressiivse maksuplaneerimise vastu, rakendades varem kokku lepitud rahvusvahelisi ja Euroopa algatusi ning võttes oma taaste- ja vastupidavuskavas kohustuse viia ellu sõltumatu uuring liidust ja liitu (s.o liidu elanike ja kolmandate riikide elanike vahel) tehtavate maksete kohta ning võtta seejärel uuringu tulemuste alusel vastu õigusakte. Siiski võivad Maltas tegutsevate ettevõtete intressi, litsentsitasude ja dividendide maksed nullmaksumäära ja madala maksumääraga jurisdiktsioonidesse (mida käsitatakse siinkohal mis tahes jurisdiktsioonina, mille kohustuslik äriühingute tulumaksu määr on väiksem ELi kõige väiksemast kohustuslikust äriühingute tulumaksu määrast, mis on 9 %) põhjustada olukorra, kus nende maksete puhul välditakse täielikult maksude maksmist, kuni Malta peab maksud kinni või võtab võrdväärseid kaitsemeetmeid, et tagada nende maksete nõuetekohane maksustamine. Lisaks sellele tekitavad residentidest välismaistele äriühingutele kehtestatud tingimused jätkuvalt nii äriühingute kui ka üksikisikute topeltmaksuvabastuse riski.

               (24)Versailles’ deklaratsioonis ELi riigipeade ja valitsusjuhtidelt saadud volituste kohaselt soovitakse kavaga „REPowerEU“ kaotada võimalikult kiiresti Euroopa Liidu sõltuvus Venemaalt imporditavast fossiilkütusest. Selleks määratakse dialoogis liikmesriikidega kindlaks kõige sobivamad projektid, investeeringud ja reformid riiklikul, piirkondlikul ja ELi tasandil. Nende meetmete eesmärk on vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja suunata fossiilkütuste import Venemaalt eemale.

               (25)Malta ei ole graafikus, et saavutada oma 2030. aasta eesmärk, milleks on vähendada ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga (HKS) hõlmamata kasvuhoonegaaside heiteid 2005. aasta tasemega võrreldes 19 %, mis on hõlmatud jõupingutuste jagamise määrusega. Malta kohustus muutuda 2050. aastaks kliimaneutraalseks nõuab nii kodumajapidamiste, äriühingute kui ka valitsuse püsivaid investeeringuid. Võttes arvesse ELi ambitsioonikamaid kliimaeesmärke, mis keskenduvad taskukohasemale, turvalisemale ja kestlikumale energiale, on vaja teha rohkem, et kasutada Malta päikse- ja tuuleenergia (sh avamere ujuvplatvormidel energiatootmise) potentsiaali, kuna taastuvenergia moodustab ainult 8 % energiaallikate jaotusest. Malta sõltub suurel määral naftast (48 %) ja maagaasist (44 %). 2020. aastal toodeti maagaasi abil 86 % Malta elektrist. Kuigi Malta ei impordi gaasi ega naftat Venemaalt,
                  20
                on energiahindade kiire tõus hakanud teda mõjutama. Malta kavatseb tagada parema energiavarustuskindluse, rajades teise elektrivõrkudevahelise ühenduse. Fossiilkütustest sõltuvuse vähendamiseks tuleks samuti täiustada Malta elektriülekande- ja jaotusvõrke ning investeerida elektrienergia salvestamisse, et tagada kindel, paindlik ja kiire energiavarustus. Energianõudlust aitaks vähendada keskendumine hoonete, eelkõige elamute energiatõhususele, sh võttes kasutusele soojuspumbad ja muud keskkonnahoidlikud lahendused. Paketi „Eesmärk 55“ eesmärkide saavutamiseks peab Malta veelgi vähendama kasvuhoonegaaside heidet ning suurendama taastuvenergia tootmist ja energiatõhusust. Lisaks sellele kasvavad pidevalt maanteetranspordi heited ja neist on saanud suurim HKSi mittekuuluvatest allikatest pärit kasvuhoonegaaside heite allikas. Liiklusummikute vähendamiseks tuleks täiustada ühistransporti, võtta kasutusele intelligentsed transpordisüsteemid ja investeerida kergliikluse taristusse (nt kõnniteed ja jalgrattateed), et tagada ohutu alternatiiv sõiduautode kasutamisele.

               (26)Kuigi kliimaneutraalsusele ülemineku ja fossiilkütustest loobumise kiirendamine tekitab mitmes sektoris märkimisväärseid ümberkorralduskulusid, saab Malta ühtekuuluvuspoliitika raames kasutada õiglase ülemineku mehhanismi, et leevendada ülemineku sotsiaal-majanduslikku mõju. Lisaks saab Malta kasutada Euroopa Sotsiaalfond+-i, et parandada tööhõivevõimalusi ja tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust.

               (27)Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2022. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus kajastub allpool esitatud soovituses 1.

               (28)Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et rakendada soovitust euroala majanduspoliitika kohta. Malta puhul kajastub see eelkõige allpool soovitustes 1, 2 ja 3,

               SOOVITAB Maltal võtta 2022. ja 2023. aastal järgmisi meetmeid.

               1.Tagada 2023. aastal, et riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasv oleks kooskõlas üldiselt neutraalse eelarvepoliitikaga, võttes arvesse jätkuvat ajutist ja suunatud toetust kodumajapidamistele ja ettevõtetele, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Olla valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, sealhulgas kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut, kava „RePowerEU“ ja muid ELi vahendeid. Järgida pärast 2023. aastat eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne keskpika perioodi eelarvepositsioon.

               2.Jätkata oma taaste- ja vastupidavuskava rakendamist kooskõlas nõukogu 5. oktoobri 2021. aasta rakendusotsuses esitatud eesmärkide ja sihtidega. Esitada 2021.–2027. aasta ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid, et viia lõpule läbirääkimised komisjoniga ja seejärel alustada nende dokumentide rakendamist.

               3.Võtta meetmeid, et tulemuslikult tegeleda maksusüsteemi omadustega, mis võivad soodustada üksikisikute ja hargmaiste ettevõtete agressiivset maksuplaneerimist, sh tagades EList välja suunduvate intressi, litsentsitasude ja dividendide maksete piisav maksustamine ning muutes välismaistele äriühingutele kehtestatud nõudeid.

               4.Vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest, kiirendades taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, edendades ja võimaldades investeeringuid tuule- ja päikseenergiasse, sh avamere ujuvplatvormidel toodetavasse energiasse, täiustades veelgi Malta elektriülekande- ja -jaotusvõrke ning luues stiimulid elektrienergia salvestamiseks, et tagada kindel, paindlik ja kiire energiavarustus. Vähendada energianõudlust suurema energiatõhususe teel, eelkõige elamute puhul. Vähendada maanteetranspordi heiteid, vähendades liiklusummikuid ühistranspordi parema teenuskvaliteedi, intelligentsete transpordisüsteemide ja kergliikluse taristusse investeerimise teel.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

                     (3)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 25).

                     (4)

                        Nõukogu 4. märtsi 2022. aasta rakendusotsus (EL) 2022/382, millega määratakse kindlaks Ukrainast lähtuva põgenike massilise sissevoolu olemasolu direktiivi 2001/55/EÜ artikli 5 tähenduses ning nähakse selle tulemusena ette ajutine kaitse (ELT L 71, 4.3.2022, lk 1).

                     (5)

                        Komisjoni teatis nõukogule stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta, Brüssel, 20.3.2020 (COM(2020) 123 final).

                     (6)

                        Komisjoni teatis nõukogule „Üks aasta pärast COVID-19 puhangu algust: eelarvepoliitika meetmed“, Brüssel, 3.3.2021 (COM(2021) 105 final).

                     (7)

                        Käesolevas soovituses esitatud hinnangud eelarvepoliitika ja selle komponentide kohta on komisjoni hinnangud, mis põhinevad komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi aluseks olevatel eeldustel. Komisjoni hinnangud keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu kohta ei hõlma selliste reformide positiivset mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada potentsiaalset majanduskasvu.

                     (8)

                        Ei rahastata taaste- ja vastupidavusrahastust ega muudest ELi vahenditest antavate toetustega.

                     (9)

                        Komisjoni teatis nõukogule: eelarvepoliitika suunised 2023. aastaks, Brüssel, 2.3.2022 (COM(2022) 85 final).

                     (10)

                        Nõukogu 5. oktoobri 2021. aasta rakendusotsus Malta taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta (ST 11941/2021 INIT; ST 11941/2021 ADD 1).

                     (11)

                        SWD(2022) 620 final.

                     (12)

                        Näitajad kajastavad alates 2021. aasta sügisest võetud meetmete aastaste eelarvekulude taset, sealhulgas jooksvaid tulusid ja kulusid ning asjakohasel juhul kapitalikulumeetmeid.

                     (13)

                        Eeldatakse, et Ukrainast ELi põgenenud isikute koguarv jõuab 2022. aasta lõpuks järk-järgult 6 miljonini ning nende geograafiline jaotus põhineb olemasoleva diasporaa suurusel, vastuvõtva liikmesriigi elanikkonna suhtelisel suurusel ja Ukrainast põgenenud isikute tegelikul jaotusel üle kogu ELi 2022. aasta märtsi seisuga. Inimese kohta arvutatud eelarvekulude puhul põhinevad hinnangud komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse Euromodi mikrosimulatsiooni mudelil, võttes arvesse nii rahaülekandeid kui ka mitterahalisi hüvitisi, nagu haridus ja tervishoid.

                     (14)

                        Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitus, milles esitatakse nõukogu arvamus Malta 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 304, 29.7.2021, lk 83).

                     (15)

                        Näitaja miinusmärk (plussmärk) vastab esmaste kulude kasvu liigsele (vähesele) kasvule võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga, osutades ekspansiivsele (pärssivale) eelarvepoliitikale.

                     (16)

                        Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma neutraalse panuse 0,0 protsendipunkti SKPst.

                     (17)

                        Näitaja miinusmärk (plussmärk) vastab esmaste kulude kasvu liigsele (vähesele) kasvule võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga, osutades ekspansiivsele (pärssivale) eelarvepoliitikale.

                     (18)

                        Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma ekspansiivse panuse 0,1 protsendipunkti SKPst.

                     (19)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (ELT L 231, 30.6.2021, lk 159).

                     (20)

                        Eurostat (2020), Venemaa impordi osakaal vastavalt maagaasi, toornafta ja kivisöe koguimpordis. ELi 27 liikmesriigi keskmine koguimport põhineb ELi 27 liikmesriigi välisel impordil. Malta puhul hõlmab koguimport liidusisest kaubavahetust. Toornafta ei hõlma rafineeritud naftatooteid.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,23.5.2022
            COM(2022) 622 final

            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Poola 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Poola 2022. aasta lähenemisprogrammi kohta
            {SWD(2022) 622 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Poola 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Poola 2022. aasta lähenemisprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arves nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 9 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241,5 millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ja teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse jätkusuutlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. [XX.] juunil 2022 ajakohastati kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat lõplikku maksimaalset toetust.

               (2)24. novembril 2021 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2022) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse 2021. aasta mais Portos toimunud sotsiaaltippkohtumisel veelkord kinnitatud ühist kohustust rakendada edasi Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid välja 17. novembril 2017. Euroopa Ülemkogu kiitis 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid heaks 25. märtsil 2022. 24. novembril 2021 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande,
                  2
                milles nimetati Poolat ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka ettepaneku 2022. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist ning mille nõukogu võttis vastu 14. märtsil 2022.

               (3)Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub näiteks kõrgemates energia- ja toiduhindades ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad, mida täheldati juba 2021. aastal, mõjutavad eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus. EL seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 esimest korda ajutise kaitse direktiiv, millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult ELis viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele. Poolale on algatuse „Ühtekuuluvusmeetmed pagulaste toetamiseks Euroopas“ (CARE) ning programmi „Ühtekuuluvust ja Euroopa territooriume toetav taasteabi“ (REACT-EU) täiendavate eelmaksete kaudu tehtud kättesaadavaks erakorraline toetus, et kiiresti reageerida Ukrainast põgenevate inimeste vastuvõtu ja integreerimise vajadustele.

               (4)Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne muudetud kava esitamise kuupäeva.

               (5)Alates 2020. aasta märtsist on kohaldatud üldist vabastusklauslit
                  3
               . Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises
                  4
                esitas komisjon seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema ELi või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Euroopas toimuva sõja kontekstis kasvanud ebakindlus ja majandusväljavaateid ohustavad suured langusriskid, enneolematu energiahindade tõus ja jätkuvad häired tarneahelates õigustavad stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamise pikendamist 2023. aasta lõpuni.

               (6)Sarnaselt 2021. aasta lähenemisprogrammi käsitlevas nõukogu 18. juuni 2021. aasta arvamuses esitatud lähenemisviisile on eelarvepoliitika seisundit praegu kõige parem mõõta esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastust saadud tagastamatute toetuste ja muude ELi vahenditega rahastatavaid kulusid
                  5
               . Selleks et hinnata, kas riigi eelarvepoliitika on konservatiivne ja kas eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, pööratakse üldisest eelarvepoliitika seisundist kaugemale minnes tähelepanu ka riiklikult rahastatavate
                  6
                esmaste jooksvate kulude (millest on arvatud maha kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja jäetud välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) ja investeeringute arengule.

               (7)2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised, et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist
                  7
               . Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosis kirjeldatud makromajanduslike väljavaadete põhjal näib olevat asjakohane minna 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt 2023. aastal üle üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale, olles samal ajal valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriigiti erinevad ja neis tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles võtma neid suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides arvesse. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandussuundumusi ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis.

               (8)Seoses 2. märtsil 2022 esitatud eelarvesuunistega võetakse 2023. aastaks antavates eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja edasisi langusriske ning talveprognoosiga võrreldes kiiremat inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvepoliitika kaudu suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ja energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, rakendades sihipäraseid ajutisi meetmeid selleks, et leevendada energiahindade tõusu mõju ja aidata piirata sellest tulenevat inflatsioonisurvet; eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks ja kiiresti muutuvate oludega kohandatavaks ning see peab olema riigiti erinev, sõltudes iga riigi eelarve- ja majandusolukorrast, sealhulgas kriisi mõjust ja Ukraina põgenike sissevoolust.

               (9)Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artiklis 4 sätestatud tähtajaga esitas Poola 28. aprillil 2022 oma 2022. aasta lähenemisprogrammi ja 29. aprillil 2022 oma 2022. aasta riikliku reformikava. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2022. aasta riiklik reformikava ka Poola kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava täitmisel tehtud edusammude kohta.

               (10)23. mail 2022 avaldas komisjon Poola kohta 2022. aasta riigiaruande
                  8
               . Selles hinnati Poola edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjakohaste riigipõhiste soovituste järgimisel. Samuti hinnati Poola edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning ELi peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

               (11)23. mail 2022 esitas komisjon ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Kõnealuses aruandes käsitletakse Poola eelarveseisundit, kuna riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2022. aastal kavandatud ületama aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst. Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägikriteerium ei ole täidetud. Kooskõlas 2. märtsi 2022. aasta teatisega ei teinud komisjon 2022. aasta kevadel ettepanekut algatada uusi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusi ning ta hindab ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluste algatamise ettepaneku asjakohasust 2022. aasta sügisel uuesti.

               (12)20. juulil 2020 soovitas nõukogu Poolal võtta 2020. ja 2021. aastal kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida pandeemiale ning toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitati Poolal juhul, kui majandustingimused seda võimaldavad, rakendada eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Eurostati kinnitatud andmete põhjal vähenes Poola valitsemissektori eelarvepuudujääk 2020. aasta 6,9 %-lt SKPst 2021. aastal 1,9 %-le SKPst. Poola eelarvepoliitilised meetmed toetasid majanduse taastumist 2021. aastal, samal ajal kui ajutiste erakorraliste toetusmeetmete maht vähenes 2020. aasta 4,5 %-lt SKPst 2021. aastal 2,7 %-le SKPst. Poolas 2021. aastal võetud meetmed on nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega kooskõlas. 2020. ja 2021. aastal valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel võetud eelarvemeetmed olid kas ajutised või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. Eurostati kinnitatud andmete kohaselt moodustas valitsemissektori koguvõlg 2021. aastal 53,8 % SKPst.

               (13)2022. aasta lähenemisprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2022. aastal 3,8 % ja 2023. aastal 3,2 %. Seevastu komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv väiksem – 2022. aastal 3,7 % ja 2023. aastal 3,0 %. Erinevus on peamiselt tingitud suuremast prognoositud inflatsioonist, mis eeldatavasti mõjutab eratarbimist ja investeeringuid, ning netoekspordi väiksemast panusest. Valitsus eeldab oma 2022. aasta lähenemisprogrammis, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk kasvab 2022. aastal 4,3 %ni SKPst ja väheneb 2023. aastal 3,7 %-le SKPst. 2022. aastaks prognoositud kasv tuleneb peamiselt Ukraina põgenikele antava abi suurtest kuludest, kõrgete energiahindadega seotud meetmetest ja ulatuslikust maksureformist („Poola kokkulepe“). Programmi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 2022. aastal 52,1 %-le ja 2023. aastal 51,5 %-le. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk moodustab 2022. ja 2023. aastal vastavalt 4,0 % ja 4,4 % SKPst. 2022. aastal on see 2022. aasta lähenemisprogrammis prognoositust väiksem peamiselt eeldatavalt suurema nominaalse SKP tõttu. 2023. aastal on hinnanguline eelarvepuudujääk lähenemisprogrammis prognoositust suurem peamiselt tulude vähenemise ja Ukraina põgenikele antava abi kulude eeldatava suurenemise tõttu. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse väiksem: 2022. aastal 50,8 % ja 2023. aastal 49,8 %. Erinevus tuleneb suuremast prognoositud inflatsioonist ja teistsugustest eeldustest võlakoormuse muutuse ja eelarvepositsiooni vahelise erinevuse kohta 2023. aastal.

               Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümne aasta keskmine) potentsiaalne majanduskasv hinnanguliselt 3,4 %. See hinnang ei hõlma aga nende reformide mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ning mis võivad hoogustada Poola potentsiaalset majanduskasvu.

               (14)Valitsus kaotab COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmed järkjärgult 2022. aasta jooksul, nii et ajutiste erakorraliste toetusmeetmete maht peaks prognooside kohaselt vähenema 2021. aasta 2,7 %-lt SKPst 2022. aastal 0,0 %-le SKPst. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetavad meetmed, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 1,0 % SKPst ja mis eeldatavasti 2023. aasta jooksul järkjärgult kaotatakse
                  9
               . Need meetmed hõlmavad peamiselt energiatarbimise kaudsete maksude alandamist ja sotsiaalsiirdeid vaesematele leibkondadele. Need meetmed on kavandatud ajutistena. Kui energiahinnad jäävad kõrgeks ka 2023. aastal, võidakse mõned neist meetmetest siiski säilitada. Mõned meetmed, eelkõige käibemaksu/aktsiisi üldine vähendamine, ei ole täpselt suunatud. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukraina põgenikele ajutise kaitse pakkumise kulud, mis komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt moodustavad 2022. aastal 0,6 % SKPst ja 2023. aastal 0,8 % SKPst
                  10
               .

               (15)18. juunil 2021 soovitas nõukogu Poolal
                  11
                2022. aastal rakendada toetavat eelarvepoliitikat, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastu impulsi toel, ning jätkuvalt teha riiklikult rahastatavaid investeeringuid. Samuti soovitati Poolal juhul, kui majandustingimused seda võimaldavad, viia ellu eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada riigi rahanduse jätkusuutlikkus keskpikas perspektiivis, ning samal ajal suurendada investeeringuid kasvupotentsiaali suurendamiseks.

               (16)Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi ja Poola 2022. aasta lähenemisprogrammis sisalduva teabe põhjal peaks eelarvepoliitika 2022. aastal olema toetav (–3,4 % SKPst), mis vastab nõukogu soovitusele
                  12
               . Poola kavatseb toetada majanduse taastumist, kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut täiendavate investeeringute rahastamiseks, nagu on soovitanud nõukogu. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest ELi vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2021. aastaga suurenema 0,1 protsendipunkti võrra SKPst
                  13
               . Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2022. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,3 protsendipunkti ulatuses
                  14
               . Seepärast kavatseb Poola nõukogu soovituse kohaselt jätkata riiklikult rahastatavaid investeeringuid. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2022. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 2,7 protsendipunkti ulatuses. See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmab energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju vähendamiseks võetavate meetmete (1,0 % SKPst) ning Ukraina põgenikele ajutise kaitse pakkumise kulude (0,6 % SKPst) täiendavat mõju; prognooside kohaselt hoogustab jooksvate netokulude kasvu ka uus väikelaste hooldustoetus (perehoolduskapital) (0,1 % SKPst). Tulude poolel peaks eelarvepoliitika ekspansiivset mõju suurendama ka Poola kokkuleppe kohane üksikisiku tulumaksu määra vähendamine (0,7 % SKPst) ja äriühingu tulumaksu määrade vähenemine (0,1 % SKPst). Prognooside kohaselt mõjutab tarbijahindade suurem kasv võrreldes SKP deflaatoriga 2022. aastal riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude ekspansiivset panust, suurendades kulutusi valitsemissektori poolt kaupade ja teenuste tarbimisele.

               (17)Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika seisund, kui poliitikat ei muudeta, 2023. aastal +1,7 % SKPst
                  15
               . Prognooside kohaselt jätkab Poola 2023. aastal taaste- ja vastupidavusrahastust saadavate toetuste kasutamist selleks, et rahastada majanduse taastumise toetamiseks tehtavaid lisainvesteeringuid. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest ELi vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2022. aastaga suurenema 0,1 protsendipunkti võrra. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2023. aastal andma eelarvepoliitikasse piirava panuse 0,3 protsendipunkti ulatuses
                  16
               . Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2023. aastal andma üldisse eelarvepoliitikasse piirava panuse 1,4 protsendipunkti ulatuses. See hõlmab energiahindade tõusu leevendamiseks võetud meetmete järkjärgulise kaotamise (0,9 % SKPst) ja Ukraina põgenikele ajutise kaitse andmisega seotud täiendavate kulude (0,2 % SKPst) mõju.

               (18)2022. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk järkjärgult vähenema 3,1 %-le SKPst 2024. aastal ja 2,5 %-le SKPst 2025. aastal. Seega peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk jõudma tasemele alla 3 % SKPst 2025. aastaks. Selleks vajalike kavandatud konsolideerimismeetmete kohta ei ole siiski teavet esitatud. Programmi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse 2025. aastaks vähenema, langedes 2024. aastal 51,0 %-le ja 2025. aastal 49,7 %-le. Komisjoni analüüsi põhjal näivad võla jätkusuutlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis keskmised.

               (19)Käimasolev eelarvesüsteemi reform peaks pärast täielikku elluviimist suurendama kulutuste tegemise tõhusust, kõrvaldades eelarvemenetluse pikaajalised puudused, nagu keerukad ja aegunud eelarveklassifikaatorid; teabe mitteoptimaalne registreerimine; tegeliku keskpika perioodi planeerimise puudumine ja asjaolu, et kulude läbivaatamisel puudub otsene mõju eelarvemenetlusele. Poola rahandusele hakkab pikas perspektiivis eeldatavasti survet avaldama vajadus teha suuremaid kulutusi, eelkõige elanikkonna vananemise tõttu. See võimendab vajadust võtta kulutuste haldamise tõhustamiseks kasutusele uusi vahendeid, sealhulgas hinnata korrapäraselt mõjusust ja tõhusust. Kuid COVID-19 pandeemia ajal tehti suurem osa pandeemiaga seotud meetmete jaoks ette nähtud kulutustest spetsiaalse fondi kaudu, mida haldas arengupank, ja eelarvevälise rahastamismehhanismi kaudu. Kuigi see tagas ametiasutustele suurema paindlikkuse kriisiga seotud kulutuste haldamisel ja võimaldas vältida valitsemissektori võlakoormuse põhiseadusjärgse ülempiiri ületamist, piiras see ka kulutuste parlamentaarset kontrolli ja üldsuse juurdepääsu ajakohasele teabele avaliku sektori kulutuste kohta.

               (20)Poola on üks kiiremini vananevaid ELi riike, mille pensionisüsteemi mõjutavad pikas perspektiivis demograafilised suundumused. Praegune kindlaksmääratud sissemaksetega pensionisüsteem on rahaliselt tasakaalus, kuid ei võta arvesse tulevaste hüvitiste piisavust. Madala tegeliku pensioniea, oodatava eluea pikenemise ja süsteemi teatavate muude omaduste tõttu on tulevased pensionihüvitised viimasest palgast paratamatult oluliselt väiksemad. Selle olukorra jätkudes oleks suur osa pensionäridest seega vaesuse ohus. Komisjoni analüüs näitab, et ainuüksi selleks, et säilitada hüvitised praegusel tasemel, peaks Poola 2070. aastaks kulutama veel 6,7 % oma SKPst. Poola pensionisüsteemi peamised probleemid on seotud madala tegeliku pensionieaga ja eripensioniskeemidega (nt põllumajandustootjatele, vormikandjatele), mis on kulukad ja mille liikmed on üldise süsteemiga võrreldes eelisolukorras.

               (21)Poola esitas ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid
                  17
                15. detsembril 2021. Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrusele (EL) 2021/1060 peab Poola 2021.–2027. aasta ühtekuuluvuspoliitika vahendite kavandamisel võtma arvesse asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi. See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondidest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suurendamiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal nende fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust. Ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakendamine sõltub ka selliste kitsaskohtade kõrvaldamisest, mis pärsivad investeeringuid, mis toetavad rohe- ja digipööret ning tasakaalustatud territoriaalset arengut.

               (22)Töötuse määr on Poolas jõudmas kõigi aegade madalaimale tasemele, kuid mõnede rühmade osalemine tööturul on endiselt piiratud. Alla kolmeaastaste laste ametlikus lastehoius osalemise määr on ELi riikide seas jätkuvalt üks madalamaid ning lapsehoiuteenuste piiratud kättesaadavus takistab naiste sisenemist tööturule. Lisaks toob pikaajalise hoolduse toetuse puudumine ja madalam pensioniiga kaasa tööjõu väljavoolu turult. Tööturul valitsev ebavõrdsus mõjutab ka puudega inimesi, eakaid ja madala kvalifikatsiooniga inimesi, kelle tööhõive määrad on vastavatest ELi keskmistest määradest madalamad. Kui ebatüüpiliste töölepingute kasutamine on viimastel aastatel pidevalt vähenenud, siis ajutiste lepingute alusel töötamine ja füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemine, millega kaasnevad väikesed sotsiaalkindlustusmaksed, mõjutavad jätkuvalt noori ja madala kvalifikatsiooniga töötajaid, suurendades nende tulevaste pensionide ebapiisavuse ohtu.

               (23)Poola haridus- ja koolitussüsteemi mõjutavad endiselt kvaliteedi ja kaasatusega seotud probleemid. Neid probleeme on süvendanud pandeemia, millega kaasnesid pikad distantsõppe perioodid. Õpetajatel, õpilastel ja kogu elanikkonnal napib digioskusi. Samal ajal on IKT-seadmed ja ühenduvus koolidele ja lastega leibkondadele endiselt ebapiisavalt kättesaadavad. Õpetajate algkoolituse kvaliteet jätab soovida. Lisaks on õpetajate palgad OECD standardite järgi suhteliselt madalad. See mõjutab õpetajaameti rahalist atraktiivsust, mis koos kutsealase arengu võimaluste puudumisega põhjustab märkimisväärset personalinappust. Ukraina põgenike suur sissevool nõuab hariduse ja koolituse valdkonnas asjakohaste meetmete rakendamiseks suuri jõupingutusi. Märkimisväärne mittevastavus oskuste ja tööturu vajaduste vahel põhjustab tööjõupuudust; selle kinnituseks on tööandjate raskused vabade ametikohtade täitmisel.

               (24)Tervishoiule tehtavate kogukulutuste osakaal SKPs on endiselt väike; 2019. aastal oli see vaid 6,5 %, samas kui ELi keskmine oli 9,9 %. Poola tervishoiusüsteem tugineb liigselt haiglatele, mida mõjutavad halvenev finantsolukord, kvaliteedihindamise puudumine ja puudulik juhtimine. Esmatasandi tervishoiuteenused ja ambulatoorne arstiabi on alakasutatud. Meditsiiniala elukutsete vähene atraktiivsus põhjustab personalinappust. Arstide ja õdede arv 1000 elaniku kohta (vastavalt 2,4 ja 5,1) on ELi liikmesriikide seas üks väiksemaid. Esmatasandi tervishoiu süsteemis on liiga vähe töötajaid ja selle teenused on ülekoormatud. Esmatasandi tervishoiu potentsiaali ei ole täielikult ära kasutatud, mis koormab liigselt kõrgemaid tervishoiutasandeid. E-tervise teenused küll aitavad lahendada mõningaid tervishoiusüsteemi ees seisvaid probleeme, kuid nende areng on seni olnud piiratud.

               (25)Märkimisväärse osa sotsiaalkulutuste puhul ei võeta arvesse sissetulekutasemete erinevusi, mis tähendab, et neid oleks võimalik paremini suunata. Mõned sotsiaalkulutused ei ole täpselt sihitud ega majanduslikust olukorrast sõltuvad, näiteks pensionäridele igal aastal makstav ühekordne lisahüvitis. Samal ajal on tsiviilõiguslike lepingute alusel töötavate inimeste sotsiaalkindlustuskaitse piiratud, mis muudab selle rühma haavatavamaks. Kuigi vaesuse ohus elavate inimeste osakaal on 2016. aasta 21 %-lt 2020. aastaks vähenenud 17 %-le, esineb selles vallas endiselt probleeme. Nimelt seisab teatav hulk inimesi vanaduspõlves silmitsi suureneva vaesusohuga. See puudutab eelkõige naisi, kes lühema karjääri tõttu hakkavad saama väiksemaid pensionihüvitisi. Toetuste parem suunamine, näiteks majanduslikust olukorrast sõltuva lähenemisviisi ühtsem kohaldamine, võimaldaks tõhusamalt kasutada avaliku sektori vahendeid vaesuse vastu võitlemiseks ja kõige enam abi vajavate inimeste toetamiseks.

               (26)Pikaajalise kestliku majanduskasvu ja konkurentsivõime tagamisel sõltub Poola üha enam teadusest ja innovatsioonist. Vaatamata mõningatele edusammudele on Poola siiski innovaatiliste saavutuste osas maha jäänud. Kulutused teadus- ja arendustegevusele on väikesed, moodustades 1,39 % SKPst. ELi innovatsiooniuuringu kohaselt jäid ettevõtete kulutused teadus- ja arendustegevusele 2020. aastal tublisti alla ELi keskmise (0,87 %) ning uuenduslike ettevõtete osakaal oli jätkuvalt väike. 2021. aasta Euroopa innovatsiooni tulemustabelis oli Poola tagantpoolt neljandal kohal ja kuulus viimasesse, „arenevate uuendajate“ kategooriasse. Teadusuuringute toetamiseks kasutatavate vahendite kasvav killustatus kahjustab koostööd teadusringkondade ja ettevõtjate vahel, kujutades endast peamist takistust innovatsiooni tugevdamisel. Lisaks põhjustavad napid juhtimisoskused ja tehnoloogia vähene kasutuselevõtt ettevõtetes märkimisväärseid tootlikkuse erinevusi VKEde ja suurettevõtete vahel, mis piirab innovatsiooni ja tootlikkuse kasvu.

               (27)Digiteerimine on Poolas maha jäänud. Digioskuste madal tase pärsib ettevõtete võimet investeerida kõrgetasemelistesse digilahendustesse ja liikuda väärtusahelas ülespoole ning on ka üks tööjõu ja oskuste nappuse põhjuseid. Mis puudutab digitaristut, siis lairiba püsiühenduse kasutuselevõtt on küll suurenemas, kuid 5G arendamisega seotud probleemid on endiselt märkimisväärsed. 2021. aastal oli 5G-tehnoloogiaga hõlmatud vaid 34 % leibkondadest, mis on alla ELi keskmise (65 %), ning 5G-valmiduse saavutamine ei edene, sest 5G kasutuselevõtuks vajalikku ühtlustatud raadiospektrit ei ole veel eraldatud. Digitehnoloogia ulatuslikum kasutamine avalikus halduses võiks parandada avalike teenuste osutamist ning aidata vähendada tarbetut regulatiivset ja halduskoormust.

               (28)Stabiilne ja prognoositav ettevõtluskeskkond ning soodne investeerimiskliima mängivad olulist rolli nii majanduse pandeemiajärgses taastumises kui ka kestliku majanduskasvu tagamisel keskpikas ja pikas perspektiivis. Kohtusüsteemi sõltumatus, tõhusus ja kvaliteet on sellise keskkonna hädavajalikud elemendid. Poolas on õigusriigi olukord halvenenud ja kohtute sõltumatus on endiselt tõsine probleem, nagu nähtub mitmest Euroopa Liidu Kohtu ja Euroopa Inimõiguste Kohtu otsusest. Lisaks algatas komisjon 2021. aastal Poola suhtes rikkumismenetluse pärast Poola konstitutsioonikohtu teatavaid otsuseid, milles muu hulgas vaidlustati ELi õiguse ülimuslikkus, seades ohtu Poola ja liidu õiguskorra toimimise.

               (29)Usaldusväärne ja stabiilne regulatiivne keskkond on majanduskasvu ja erainvesteeringute kestlikkuse aluseks. Investeerimiskliimat kahjustab aga endiselt ettearvamatu ja koormav regulatiivne keskkond. Oluliste õigusaktide sage muutmine suurendab ettevõtjate jaoks ebakindlust ja nõuete täitmisega seotud kulusid ning on peamiselt tingitud puudulikust sidusrühmadega konsulteerimisest õigusloomeprotsessi käigus. Erainvesteeringute osakaal SKPst, mis on alates 2016. aastast vähenenud, oli 2020. aastal vaid 18,5 %, mis on tublisti alla ELi keskmise ja piirkonna teiste riikide taseme. See suundumus võib piirata tootlikkuse edasist kasvu ja pärssida Poola suutlikkust säilitada pikas perspektiivis majanduskasv, eriti kuna tööjõu ühikukulude kasv vähendab kulupõhist konkurentsivõimet.

               (30)Versailles’ deklaratsioonis ELi riigipeade ja valitsusjuhtidelt saadud volituste kohaselt soovitakse kavaga „REPowerEU“ kaotada võimalikult kiiresti Euroopa Liidu sõltuvus Venemaalt imporditavast fossiilkütusest. Selleks määratakse dialoogis liikmesriikidega kindlaks kõige sobivamad projektid, investeeringud ja reformid riiklikul, piirkondlikul ja ELi tasandil. Nende meetmete eesmärk on vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja loobuda fossiilkütuste impordist Venemaalt.

               (31)Poola energiaallikate kogum sõltub endiselt suurel määral fossiilkütustest, mille arvele langes 2020. aastal 86 % riigi energiavarustusest, seejuures 40 % ainuüksi kivisöe arvele. Maagaasi osakaal energiaallikate kogumis on 17 %, nafta osakaal aga 28,9 %, kusjuures see osakaal on viimastel aastatel kasvanud. CO2-heite vähendamine on Poolas edenenud aeglaselt. 2020. aastaks vähenes Poola majanduse koguheide 2005. aastaga võrreldes vaid 8 %
                  18
               . Majanduse kasvuhoonegaaside heitemahukus on 54 % üle ELi keskmise. Selleks et vähendada heitkoguseid kogu majanduses, on vaja energiapoliitika läbi vaadata ja tõsta selle ambitsioonitaset ning rakendada sihipäraseid meetmeid heitkogustega kauplemise süsteemi mittekuuluvates sektorites. Poola toodab umbes 80 % riigis tarbitavast kivisöest, kuid tema sõltuvus Venemaa kivisöest – arvutatuna Venemaalt pärit impordi osakaaluna kivisöe koguimpordis – on suurenenud ja moodustas 2020. aastal 74 %, võrreldes ELi keskmisega, mis on 54 %. Nafta puhul sõltub Poola peaaegu täielikult välismaistest tarnijatest ning Venemaalt pärit import moodustab 72 % kõigist välistarnetest, kusjuures ELi keskmine on 26 %. Maagaasi osas on Poola sõltuvus Venemaast 55 %, samas kui ELi keskmine näitaja on 44 %
                  19
               . Käimasolevad ja kavandatavad taristuprojektid Poolas ning Poola ja naaberriikide vahel (sealhulgas alates 1. maist 2022 toimiv võrkudevaheline ühendus Leeduga) koos vastavate tarnelepingutega peaksid oluliselt vähendama Poola sõltuvust Venemaa gaasist. Gaasiga seotud uued taristu- ja võrguinvesteeringud peaksid võimaluse korral olema tulevikukindlad, et vältida sõltuvust CO2-mahukast tootmisest ja kasutuskõlbmatuks osutuvaid varasid ning et edaspidiseks säästvate kütuste kasutamiseks valmiduse kaudu tagada pikaajaline kestlikkus. Poola pikaajaline gaasitarneleping Venemaa Gazpromiga lõpeb 2022. aasta lõpus ja Poolal ei ole kavas seda pikendada. Gazpromi poolt alates 2022. aasta aprillist gaasitarnete peatamise otsest mõju Poola energiajulgeolekule leevendab märkimisväärselt Poola juurdepääs alternatiivsetele tarnetele nii EList kui ka väljastpoolt ELi. Vene gaasitarnete peatamine tähendab siiski seda, et käimasolevaid ja kavandatavaid tarnete mitmekesistamise projekte tuleb kiirendada ning edasisi meetmeid tuleb ELis paremini koordineerida.

               (32)Uue taastuvenergia tootmisvõimsuse kiirem kasutuselevõtt on äärmiselt oluline selleks, et vähendada Poola sõltuvust fossiilkütuste impordist ja vähendada kasvuhoonegaaside heidet. Riikliku energia- ja kliimakava praegused taastuvenergiaeesmärgid ei ole piisavalt ambitsioonikad. Olulised regulatiivsed, menetluslikud ja haldustõkked piiravad taastuvenergia tootmisvõimsuse kasutuselevõttu ja aeglustavad taastuvate energiaallikate integreerimist elektrivõrku. Nende hulka kuuluvad energiaühistuid käsitlevad piiravad eeskirjad, maismaa tuuleenergia arendamisega seotud piiravad eeskirjad ja pikalevenivad loamenetlused, keerulised ja sageli muutuvad maksueeskirjad ning pikalevenivad võrguga liitumise menetlused. Taristuga seotud tõkked, nagu ebapiisav jaotusvõrgu võimsus, aeglustavad samuti taastuvate energiaallikate integreerimist ja need tuleks piisavate stiimulite abil kõrvaldada. Lisaks on kava „REPowerEU“ käsitlevas teatises märgitud, et ELi sõltuvust Venemaa fossiilkütustest aitab järkjärgult kaotada säästva biometaani tootmise suurendamine. Sellega seoses oleks Poolal võimalik kasutada ära asjaomastele säästvuse kriteeriumidele vastava biometaani kasutamata potentsiaal, kavandades asjakohase strateegia säästva biometaani turu loomiseks ja esitades konkreetsed ettepanekud selle struktuuri kohta. Säästvat biometaani saab eelkõige kasutada soojus- ja elektrienergia koostootmisel ning saastevaba vesiniku tootmisel, mis võib aidata vähendada CO2-heidet sektorites, kus heidet on muidu raske vähendada. Poola riiklik renoveerimiskava on oluline algatus õhku saastavate katelde asendamiseks ja hoonete energiatõhususe parandamiseks. Seda algatust võiks siiski veelgi tõhustada ja paremini suunata väikese sissetulekuga leibkondadele ja halvimate tõhususnäitajatega hoonetele. Lisaks oleks võimalik paremini kavandada toetusi soojusallikate asendamiseks, et vältida sõltuvust gaasist ning pakkuda tugevamaid stiimuleid põhjalikuks renoveerimiseks ja soojuspumpade kasutuselevõtuks kooskõlas renoveerimislaine strateegia ja kava „REPowerEU“ käsitleva teatise eesmärkidega. Märkimisväärne kulude kokkuhoiu potentsiaal, mida pakub energiatõhususe parandamine, võimaldab kasutada tagasimakstavaid rahastamisvahendeid elamute ning üldkasutatavate ja ärihoonete renoveerimise määra suurendamiseks. See parandaks veelgi õhu kvaliteeti, kiirendaks energiasäästu ja vähendaks nõudlust fossiilkütuste järele küttesektoris. Paketi „Eesmärk 55“ eesmärkide saavutamiseks tuleb Poolal tõsta ambitsioonitaset kasvuhoonegaaside heite vähendamisel ning taastuvate energiaallikate kasutuselevõtu ja energiatõhususe suurendamisel.

               (33)Transpordisektor on energiatootmise järel teine kõige saastavam sektor ja selle arvele langeb ligikaudu 70 % kogu naftatarbimisest. Maanteetransport põhjustab suurima osa sektori heitkogustest. Seetõttu on oluline kiirendada meetmeid liikuvuse CO2-heite vähendamiseks. Sellele aitaks kaasa ühistranspordi, aktiivse liikuvuse ja vähese heitega transpordiliikide stimuleerimine. Ühistranspordi atraktiivsuse ja juurdepääsetavuse suurendamine, sealhulgas maapiirkondades, ning eeslinnade parem ühendamine linnastute keskustega aitaks vähendada õhusaastet, võidelda tõrjutuse vastu ja parandada elukvaliteeti. Heiteta autode osakaal uute registreeritud sõidukite seas oli 2020. aastal 0,8 %, mis on tunduvalt alla ELi keskmise (5,3 %). Tuleks kaaluda täiendavat toetust elektriautode ostmise hõlbustamiseks ning märkimisväärseid investeeringuid laadimistaristusse.

               (34)Poola riikliku energiastrateegia eesmärke tuleb suurendada kooskõlas ELi 2030. aasta ambitsioonikama kliimaeesmärgiga. Selleks et suunata ja stimuleerida avaliku ja erasektori investeeringuid rohepöördesse, on oluline tagada usaldusväärne, stabiilne ja ajakohane strateegiline raamistik. Poola peaks kaaluma seda ambitsioonitaseme tõstmist, et pakkuda investoritele kindlustunnet ja suurendada ettevõtluskeskkonna prognoositavust, kiirendades samal ajal oma energiasüsteemi ümberkujundamist kooskõlas kava „REPowerEU“ käsitleva teatisega.

               (35)Kuigi kliimaneutraalsusele ülemineku ja fossiilkütustest loobumise kiirendamine tekitab mitmes sektoris märkimisväärseid ümberkorralduskulusid, saab Poola ühtekuuluvuspoliitika raames kasutada õiglase ülemineku mehhanismi, et leevendada ülemineku sotsiaal-majanduslikku mõju kõige enam mõjutatud piirkondades. Lisaks saab Poola kasutada Euroopa Sotsiaalfond+, et parandada tööhõivevõimalusi ja tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust.

               (36)Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2022. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus
                  20
                kajastub allpool esitatud soovituses 1,

               SOOVITAB Poolal võtta 2022. ja 2023. aastal järgmisi meetmeid.

               1.Tagada 2023. aastal, et riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasv oleks kooskõlas üldiselt neutraalse eelarvepoliitikaga, võttes arvesse jätkuvat ajutist ja suunatud toetust kodumajapidamistele ja ettevõtetele, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ning Ukrainast põgenevatele inimestele. Olla valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, sealhulgas kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut, kava „RePowerEU“ ja muid ELi vahendeid. Rakendada pärast 2023. aastat eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne keskpika perioodi eelarvepositsioon. Parandada avaliku sektori kulutuste tõhusust, sealhulgas jätkates eelarvemenetluse reformi. Tagada tulevaste pensionihüvitiste piisavus ja pensionisüsteemi jätkusuutlikkus, võttes meetmeid tegeliku pensioniea tõstmiseks ja reformides eripensioniskeeme.

               2.Viia kiiresti lõpule komisjoniga peetavad läbirääkimised 2021.–2027. aasta ühtekuuluvuspoliitika programmidokumentide üle, et alustada nende rakendamist.

               3.Suurendada tööturul osalemist, sealhulgas parandades lapsehoiuteenuste ja pikaajalise hoolduse kättesaadavust, ning kõrvaldada allesjäänud tegurid, mis pärsivad püsivamate tööhõivevormide kasutamist. Edendada tööturu jaoks asjakohast kvaliteetset haridust ja oskusi, eelkõige täiskasvanuhariduse ja digioskuste parandamise kaudu. Suunata sotsiaalhüvitisi täpsemalt ja tagada nende kättesaadavus abivajajatele.

               4.Parandada tervishoiusüsteemi vastupidavust, kättesaadavust ja tõhusust, sealhulgas tagades piisavad ressursid tervishoiupüramiidi ümberpööramiseks ja kiirendades e-tervise teenuste kasutuselevõttu. Tugevdada majanduse innovatsioonivõimet, sealhulgas toetades teadusasutusi ja nende tihedamat koostööd ettevõtjatega. Edendada ettevõtete ja avaliku halduse edasist digiteerimist, sealhulgas taristu arendamise kaudu.

               5.Parandada investeerimiskliimat, eelkõige kohtute sõltumatuse tagamise kaudu. Tagada tulemuslikud avalikud konsultatsioonid ja sotsiaalpartnerite kaasamine poliitika kujundamisse.

               6.Vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest, kõrvaldades regulatiivsed, haldus- ja taristuga seotud tõkked, et kiirendada taastuvate energiaallikatega seotud loamenetlusi ja taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu. Reformida hoonete renoveerimise poliitikat ja toetuskavasid, et ergutada energiatõhususe parandamist, edendada energiasäästu ja fossiilkütuste kiiremat järkjärgulist kasutuselt kõrvaldamist küttesektoris ning kiirendada soojuspumpade kasutuselevõttu. Kiirendada üleminekut ühistranspordile ja aktiivsele liikuvusele ning edendada elektrisõidukite kiiremat kasutuselevõttu stiimulitega ja laadimistaristusse tehtavate investeeringutega. Parandada rohepöörde pikaajalist ja keskpika perioodi strateegilist planeerimist, ajakohastades riiklikku energiapoliitikat kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppe ja kava „REPowerEU“ eesmärkidega, et pakkuda äriringkondadele kindlustunnet ja kasutada rahalisi vahendeid tõhusalt selleks, et kiirendada investeeringuid puhtasse energiasse.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 25).

                     (3)

                        Komisjoni teatis nõukogule stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta,
                     Brüssel, 20.3.2020 (COM(2020) 123 final).

                     (4)

                        Komisjoni teatis nõukogule „Üks aasta pärast COVID-19 puhangu algust: eelarvepoliitika meetmed“, Brüssel, 3.3.2021 (COM(2021) 105 final).

                     (5)

                        Käesolevas soovituses esitatud hinnangud eelarvepoliitika ja selle komponentide kohta on komisjoni hinnangud, mis põhinevad komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi aluseks olevatel eeldustel. Komisjoni hinnangud keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu kohta ei hõlma selliste reformide positiivset mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja mis võivad potentsiaalset majanduskasvu hoogustada.

                     (6)

                        Ei rahastata taaste- ja vastupidavusrahastu toetustega ega muude ELi vahenditega.

                     (7)

                        Komisjoni teatis nõukogule „Eelarvepoliitika suunised 2023. aastaks“, Brüssel, 2.3.2022, (COM(2022) 85 final).

                     (8)

                        SWD(2022) 622 final.

                     (9)

                        Näitajad kajastavad alates 2021. aasta sügisest võetavate meetmetega kaasnevate aastaste eelarvekulude taset, sisaldades jooksvaid tulusid ja kulusid ning asjakohasel juhul kapitalimahutusi.

                     (10)

                        Eeldatakse, et Ukrainast ELi põgenenud isikute koguarv jõuab 2022. aasta lõpuks järkjärgult 6 miljonini ning nende geograafiline jaotus põhineb olemasoleva diasporaa suurusel, vastuvõtva liikmesriigi elanikkonna suhtelisel suurusel ja Ukraina põgenike tegelikul jaotusel kogu ELis 2022. aasta märtsi seisuga. Inimese kohta arvutatud eelarvekulude hinnangud põhinevad komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse Euromodi mikrosimulatsiooni mudelil, milles võetakse arvesse nii rahaülekandeid, mida inimestel võib olla õigus saada, kui ka mitterahalisi hüvesid, nagu haridus ja tervishoid.

                     (11)

                        Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitus, milles esitatakse nõukogu arvamus Poola 2021. aasta lähenemisprogrammi kohta (ELT C 304, 29.7.2021, lk 98).

                     (12)

                        Miinusmärgiga (plussmärgiga) näitaja kajastab esmaste kulude liigset (vähest) kasvu võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga, osutades ekspansiivsele (piiravale) eelarvepoliitikale.

                     (13)

                        Need on komisjoni prognoosid. Komisjon ei ole Poola taaste- ja vastupidavuskava veel hinnanud.

                     (14)

                        Muud riiklikult rahastatavad investeeringukulud peaksid andma ekspansiivse panuse 0,4 protsendipunkti ulatuses SKPst (sealhulgas ülekanded Poola arengupangale).

                     (15)

                        Miinusmärgiga (plussmärgiga) näitaja kajastab esmaste kulude liigset (vähest) kasvu võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga, osutades ekspansiivsele (piiravale) eelarvepoliitikale.

                     (16)

                        Muud riiklikult rahastatavad investeeringukulud peaksid andma piirava panuse 0,1 protsendipunkti ulatuses SKPst.

                     (17)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (ELT L 231, 30.6.2021, lk 159).

                     (18)

                        Kliimameetmete eduaruanne (2021).

                     (19)

                        Eurostat (2020), Venemaa impordi osakaal maagaasi, toornafta ja kivisöe koguimpordis. ELi 27 liikmesriigi keskmise impordi puhul põhineb koguimport ELi 27 liikmesriigist väljastpoolt pärit impordil. Poola puhul hõlmab koguimport ELi-sisest kaubandust. Toornafta ei hõlma rafineeritud naftatooteid.

                     (20)

                        Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 2.