title: Nõukogu soovitus, 10. juuli 2012 , milles käsitletakse Taani 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Taani lähenemisprogrammi (2012–2015) kohta

text:
               24.7.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 219/21

         NÕUKOGU SOOVITUS,
   10. juuli 2012,
   milles käsitletakse Taani 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Taani lähenemisprogrammi (2012–2015) kohta
   2012/C 219/06
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,
   võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,
   võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,
   võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,
   pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia, s.o strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

               (2)

               Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta, (3) mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.

               (3)

               Nõukogu võttis 12. juulil 2011 vastu soovituse (4) Taani 2011. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Taani ajakohastatud lähenemisprogrammi (2011–2015) kohta.

               (4)

               Komisjon võttis 23. novembril 2011 vastu teise iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt strateegiale „Euroopa 2020” tähistab majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise teise Euroopa poolaasta algust. 14. veebruaril 2012 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles nimetati Taanit ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

               (5)

               Nõukogu võttis 1. detsembril 2011 vastu järeldused, milles kutsutakse sotsiaalkaitsekomiteed üles esitama koostöös tööhõivekomitee ja muude komiteedega oma seisukohad strateegia „Euroopa 2020” poliitikatsükli raames soovitatud meetmete kohta. Nimetatud seisukohad on osa tööhõivekomitee arvamusest.

               (6)

               Euroopa Parlament on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1466/97 nõuetekohaselt kaasatud Euroopa poolaasta raames toimuvasse ning 15. veebruaril 2012 võttis ta vastu resolutsiooni tööhõive- ja sotsiaalsete aspektide kohta 2012. aasta majanduskasvu analüüsis ja resolutsiooni 2012. aasta majanduskasvu analüüsi täiendamise kohta.

               (7)

               Euroopa Ülemkogu kiitis 2. märtsil 2012 heaks finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve konsolideerimise prioriteedid ning majanduskasvu hoogustamise meetmed. Ülemkogu toonitas vajadust saavutada diferentseeritud ja majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine, taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegelda töötuse probleemiga ja majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust.

               (8)

               Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 2. märtsil 2012 üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammi ja riiklikusse reformikavasse.

               (9)

               Taani esitas 30. aprillil 2012 oma lähenemisprogrammi ajavahemikuks 2012–2015 ja oma riikliku reformikava 2012. aastaks. Selleks et võtta arvesse kõnealuse kahe dokumendi omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. Komisjon jõudis määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 kohase põhjaliku analüüsi käigus järeldusele, et Taanis on sisemine ja väline tasakaalustamatus, kuid need ei ole ülemäärased.

               (10)

               Tuginedes määruse (EÜ) nr 1466/97 kohasele lähenemisprogrammi hindamisele, on nõukogu seisukohal, et programmi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik. Stsenaariumi kohaselt suureneb SKP 2012. aastal 1,2 % ja 2013. aastal 1,5 %, mis on üldjoontes kooskõlas komisjoni talituste 2012. aasta kevadprognoosiga, mille kohaselt kasv on vastavalt 1,1 % ja 1,4 %. Nii on ka valitsemissektori eelarve puudujääk lähenemisprogrammis pisut väiksem (2012. aastal 4,0 % ja 2013. aastal 1,8 % SKPst, komisjoni talituste 2012. aasta kevadprognoosis 4,1 % ja 2,0 % SKPst). Lähenemisprogrammis kirjeldatud eelarvestrateegia eesmärk on korrigeerida ülemäärane puudujääk 2013. aastaks ja saavutada keskpika perioodi eelarve-eesmärk, milleks on struktuurne eelarvepuudujääk, mis ei ole suurem kui 0,5 % SKPst. Valitsuse eesmärk on samuti saavutada 2020. aastaks vähemalt struktuurselt tasakaalustatud eelarve.
               Lähenemisprogrammis kinnitatakse seega eelmist keskpika perioodi eesmärki, mis vastab asjakohaselt stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetele. 2013. aastaks kavandatav valitsemissektori eelarve puudujääk on kooskõlas ülemäärase puudujäägi õigeaegse korrigeerimisega ja (ümberarvutatud) struktuursele eelarvetasakaalule (5) tuginedes vastab kõnealusel aastal kavandatav eelarve kohandamine ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud nõukogu 2010. aasta juuli soovitusele. Lähenemisprogrammis esitatud kaalutlusõiguse raames võetud meetmed tagavad prognooside kohaselt konsolideerimise taseme, mis on kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud soovitusega. Konsolideerimiskava rakendamine on muutunud eelnevalt kavandatust aeglasemaks ja 2013. aastal on vaja teha märkimisväärne pingutus vajaliku struktuurilise kohanduse tagamiseks. Aluslepingujärgse kontrollväärtuse (3 % SKPst) mittetäitmise oht on 2013. aastal piiratud; komisjoni talituste 2012. aasta kevadprognoosis ennustatakse valitsemissektori eelarve puudujäägiks 2,0 % SKPst. Taani saavutab eeldatavasti oma keskpika perioodi eelarve-eesmärgi 2013. aastal. Kuid kui võtta aluseks (ümberarvutatud) struktuuriline eelarvetasakaal, siis ei ole see nii pärast 2013. aastat, ja struktuurilise eelarveseisundi prognoositav paranemine jääb allapoole stabiilsuse ja kasvu paktiga nõutavast 0,5 protsendist SKPst. Samas on valitsemissektori kulude kasvumäär, arvestades kaalutlusõiguse raames võetud tulumeetmeid, prognoositavalt kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti kulueesmärgiga. Osa eelarvepuudujäägist rahastatakse Taani Nationalbankis hoiustatavate valitsemissektori vahendite vähendamise teel. Taani valitsemissektori koguvõlg väheneb prognoositavalt 46,5 protsendist SKPst 2011. aastal 42,1 protsendini SKPst 2015. aastal, mis on oluliselt vähem kui 60 % SKPst.

               (11)

               Tulevase heaolu ja eelarve jätkusuutlikkuse tagamiseks on Taani tähtsaimaks prioriteediks tööjõu pakkumise suurendamine. 2011. aastal viis Taani lõpule vabatahtliku ennetähtaegse pensionilejäämise kava ambitsioonika reformi ning edendas seadusjärgse pensioniea eelnevalt kavandatud suurendamist ja selle seost eeldatava elueaga. Nüüd peab raskuskese nihkuma invaliidsuspensionide ja subsideeritud töö (paindliku töö süsteem) kava reformile. Valitsus esitas selle valdkonna reformimise ettepaneku, mis tuleks viivitamatult ellu viia. Tegeleda tuleb ka suureneva lõhega sisserändaja taustaga inimeste ja ülejäänud töötava elanikkonna tööhõive vahel.

               (12)

               Tööjõu tootlikkuse kasv on Taanis viimastel kümnenditel aeglustunud, kusjuures üheks põhjuseks on suhteliselt nõrgad tulemused hariduses. Suurtest hariduskuludest hoolimata on Taani koolihariduse kvaliteet – mida mõõdetakse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni rahvusvahelise õpilaste õpitulemuslikkuse hindamisprogrammi (PISA) uuringuga – kõigest keskmine. Lisaks lõpetavad õpilased oma õpingud üldiselt vanemas eas kui teistes liikmesriikides ja kutseõppeasutustest väljalangemise määr on suhteliselt kõrge. Selle valdkonna probleemidele reageerimiseks on valitsus teatanud mitmest uuest meetmest nii kohustusliku kui ka keskhariduse vallas. 2012. aasta eelarvest toetatakse ka sotsiaalklauslite sisseviimist riigihangete hanketeadetesse ja meetmeid, millega muuta praktikakohtade pakkumine eraettevõtjatele majanduslikult tasuvaks, et suurendada vabade praktikakohtade arvu. Praktikakohtade pakkumise suurendamist hakatakse käsitlema ka kolmepoolsetel läbirääkimistel ja ministeeriumidevahelise komitee töös.

               (13)

               Tootlikkuse aeglase kasvu teine võimalik põhjus on suhteliselt nõrk konkurents Taanis. 2011. aastal võeti vastu konkurentsipakett, mis on suunatud peamiselt ehitussektorile, jaemüügisektorile ning tervishoiu- ja avaliku sektori teenustele. Takso- ja transporditeenuste konkurents ning apteekide liberaliseerimine on uurimisel, eesmärgiga võtta võimalikke uusi meetmeid. Piirkondlike ja kohalike omavalitsustega peetakse praegu läbirääkimisi omavalitsustes ja piirkondades riigihangete kasutamise suurendamise küsimuse üle. Sellega seoses järeldati hiljuti ühes valitsuskomisjoni aruandes, et Taani konkurentsiõigust peab tugevdama ning et rikkumiste eest ette nähtud karistused on praegu liiga leebed, et neil oleks hoiatav mõju. Arvestades, et möödunud aastal tehti selles valdkonnas vaid piiratud arv konkreetseid algatusi, on vaja selle probleemi adekvaatseks lahendamiseks edasisi samme.

               (14)

               Nagu kinnitati määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 kohases põhjalikus analüüsis, siis ehkki majapidamiste kõrge koguvõlg on teataval määral Taani majandusele (kus majapidamiste varad ületavad märkimisväärselt kohustusi) omane struktuurne joon, tekitab majapidamiste suur võlakoormus muret, kuna eluasemeturu arengusuunad näivad olevat põhjustanud võla suurenemise tasemeni, mida ei ole võimalik seletada struktuursete teguritega, näiteks eluaseme- ja pensionivaradega.
               Lisaks on hüpoteeklaenude struktuur alates 2003. aastast muutunud: omafinantseeringuta ja muutuva intressimääraga laenud muutusid populaarsemaks kui fikseeritud intressimääraga ja omafinantseeringuga laenud. Praeguse võlataseme juures on majapidamised seega intressimäärade suurenemise ja kinnisvara hindade kõikumise suhtes praegu tundlikumad kui kümme aastat tagasi. See kujutab endast finants- ja majandusliku stabiilsuse seisukohast suuremat potentsiaalset ohtu. Taanis on võetud asjakohaseid meetmeid hüpoteegisüsteemi haavatavuse vähendamiseks. Ettevõtlus- ja majanduskasvu ministeerium analüüsib praegu hüpoteeklaenude struktuuri majapidamiste lõikes, võttes aluseks sissetuleku, eelneva käitumise tööturul ja muud sotsiaalmajanduslikud muutujad. Eesmärk on teha kindlaks majapidamiste võimalik haavatavus erinevate majandusšokkide, sealhulgas intressimäära kõikumiste korral. Sellest hoolimata tuleks keskpikas perspektiivis kaaluda meetmeid ka eluasemeturu protsüklilise arengu vältimiseks, eelistatavalt viies kinnisvara väärtusele kehtestatud maksu taas vastavusse selle tegeliku turuväärtusega. Kohaliku omavalitsuse maamaksu iga-aastase suurenemise ülemmäära kaotamine võiks samuti ära hoida tulevast protsüklilist mõju. Sellised meetmed tuleks kehtestada järk-järgult, võttes arvesse praegust eluasemeturu stabiliseerimisvajadust.

               (15)

               Taani on võtnud laiendatud euroala pakti raames mitmeid kohustusi. Need kohustused ja 2011. võetud kohustuste täitmine on seotud tööhõive edendamise, konkurentsivõime parandamise, riigi rahanduse jätkusuutlikkuse suurendamise ja finantsstabiilsuse tugevdamisega. Komisjon on hinnanud laiendatud euroala pakti raames võetud kohustuste täitmist. Allpool esitatud soovitustes on arvesse võetud kõnealuse hindamise tulemusi.

               (16)

               Komisjon hindas Euroopa poolaasta raames põhjalikult Taani majanduspoliitikat. Hinnati lähenemisprogrammi ja riiklikku reformikava ning esitati põhjalik analüüs. Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste dokumentide asjakohasust Taani fiskaal- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi eeskirjadele ja juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada liidu üldist majandusjuhtimist, lisades ELi tasandi panuse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad allpool 1.–5. soovituses.

               (17)

               Võttes arvesse kõnealust hinnangut, on nõukogu läbi vaadanud lähenemisprogrammi ning tema arvamus (6) kajastub eelkõige 1. soovituses.

               (18)

               Võttes arvesse komisjoni põhjaliku analüüsi ja kõnealuse hindamise tulemusi, on nõukogu läbi vaadanud riikliku reformikava ja lähenemisprogrammi. Nõukogu soovitused, mis on esitatud määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel, kajastuvad eeskätt allpool soovitustes 3, 4 ja 5,

         SOOVITAB Taanil võtta ajavahemikus 2012–2013 järgmisi meetmeid:

               1.

               Rakendada eelarvestrateegiat kavakohaselt, et tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimine 2013. aastaks ja saavutada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames esitatud nõukogu soovitustes täpsustatud aasta keskmine struktuuriline kohandus. Seejärel tagada asjakohane struktuuriline kohandus, et saavutada piisav edu keskpika perioodi eelarve-eesmärkide valdkonnas, sh täita kulueesmärk.

               2.

               Võtta täiendavaid meetmeid tööjõu pikaajalise pakkumise parandamiseks, reformides invaliidsuspensionide süsteemi, suunates subsideeritud töö kavasid (paindliku töö süsteemi) täpsemalt vähenenud töövõimega inimestele ja parandades sisserändaja taustaga inimeste tööalast konkurentsivõimet.

               3.

               Rakendada viivitamatult väljakuulutatud meetmed, et parandada haridussüsteemi kulutõhusust, vähendada väljalangemise määra, eelkõige kutsehariduses, ja suurendada praktikakohtade arvu.

               4.

               Jätkata jõupingutusi eelkõige kohalike teenuste, jaemüügi- ja ehitussektori konkurentsitõkete kaotamiseks, muu hulgas avades kohalike omavalitsuste ja piirkondliku tasandi teenuste hanked enam konkurentsile ning tagades, et konkurentsiõigusest tulenevatel karistustel oleks piisav hoiatav mõju.

               5.

               Kaaluda täiendavaid ennetavaid meetmeid elusasemeturu ja finantssüsteemi stabiilsuse tugevdamiseks keskpikas perspektiivis, võttes muu hulgas arvesse ettevõtlus- ja majanduskasvu ministeeriumis tehtava uuringu tulemusi, mis käsitlevad varade ja kohustuste jaotust majapidamiste lõikes, ning vaadates läbi kinnisvara väärtusele kehtestatud maksu süsteemi ja kohaliku omavalitsuse maamaksu süsteemi.

      Brüssel, 10. juuli 2012

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         V. SHIARLY

      (1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

      (2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

      (3)  Kehtivad 2012. aastal vastavalt 26. aprilli 2012. aasta nõukogu otsusele 2012/238/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 119, 4.5.2012, lk 47).

      (4)  ELT C 213, 20.7.2011, lk 1.

      (5)  Tsükliliselt kohandatud eelarveseisund pärast ühekordsete ja ajutiste meetmete arvessevõtmist, arvutatuna komisjoni talituste poolt ümber programmis esitatud teabe alusel ja ühiselt kokkulepitud metoodikat kasutades.

      (6)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 2.


				|

		52013PC0381

			Soovitus: NÕUKOGU OTSUS, millega tehakse kindlaks, et Belgia ei ole võtnud vastusena nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovitusele tõhusaid meetmeid /* COM/2013/0381 final - 2013/ () */

			   	Soovitus:
NÕUKOGU OTSUS,
millega tehakse kindlaks, et Belgia ei ole
võtnud vastusena nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovitusele tõhusaid
meetmeid
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 126 lõiget 8,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust
ning arvestades järgmist:
(1)       Vastavalt aluslepingu
artiklile 126 hoiduvad liikmesriigid valitsemissektori ülemäärasest
eelarvepuudujäägist.
(2)       Stabiilsuse ja kasvu pakt
põhineb eesmärgil tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, mis on vajalik hindade
stabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva ja jätkusuutliku
majanduskasvu tagamiseks. Stabiilsuse ja kasvu pakt hõlmab nõukogu 7. juuli
1997. aasta määrust (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse
rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta,[1]
mis võeti vastu selleks, et soodustada valitsemissektori ülemääraste
eelarvepuudujääkide kiiret kõrvaldamist.
(3)       Tegutsedes komisjoni
soovituse alusel, otsustas nõukogu 2. detsembril 2009 aluslepingu artikli 126
lõike 6 kohaselt, et Belgial on ülemäärane eelarvepuudujääk[2]. Samal päeval ning samuti
komisjoni soovituse alusel võttis nõukogu aluslepingu artikli 126 lõike 7
kohaselt vastu soovitused, milles paluti Belgia ametiasutustel võtta meetmeid
keskpika perioodi raamistikus, et vähendada eelarvepuudujääki tasemele alla 3 %
SKPst hiljemalt 2012. aastaks.
(4)       Valitsemissektori
eelarvepuudujäägi usaldusväärseks ja jätkusuutlikuks vähendamiseks alla
3 % SKPst soovitati Belgia ametiasutustel konkreetselt teha järgmist: a)
rakendada 2010. aastal 2010. aasta eelarveprojekti kohaseid puudujääki
vähendavaid meetmeid ning tõhustada eelarve kavandatud konsolideerimist 2011.
ja 2012. aastal; b) konsolideerida ajavahemikul 2010−2012 eelarvet aastas
keskmiselt ¾ % SKPst, mille tulemusena peaks ka valitsemissektori koguvõla
suhe hakkama taas vähenema, nii et rahuldava kiirusega lähenetakse
kontrollväärtuse tasemele ja saavutatakse piisav esmane ülejääk; c) määrata
kindlaks meetmed, mida on vaja ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks
2012. aastaks, kui tsüklilised tingimused seda võimaldavad, ning kiirendada
puudujäägi vähendamist, kui majandus- või eelarvetingimused osutuvad paremaks,
kui ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames soovituste andmise ajal eeldati
ning d) tugevdada eelarve-eesmärkide järgimise tagamiseks seiremehhanisme. Oma
soovitustes kehtestas nõukogu kooskõlas määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3
lõikega 4 tõhusate meetmete võtmise tähtajaks 2. juuni 2010.
(5)       Komisjoni talituste 2009.
aasta sügisprognoosis, mis oli aluseks ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike
7 kohasele nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovitusele, prognoositi, et Belgia
majandus kasvab 2010. aastal 0,6 % ja 2011. aastal 1,5 %. 2012. aasta
jäi prognoosiperioodist välja, kuid lähtudes eeldusest, et SKP suur negatiivne
lõhe kõrvaldatakse järk-järgult 2015. aastaks, oodati 2012. aastaks suuremat
majanduskasvu kui 2011. aastaks. Kui 2010. aastal kasvas SKP oluliselt rohkem,
kui oodati komisjoni 2009. aasta sügisprognoosis, ning 2011. aastal oli
majanduskasv prognoositud 1,5 %-st veidi suurem, siis 2012. aastal langes
Belgia majandus 0,2 %.
(6)       15. juunil 2010 otsustas
komisjon 2010. aasta kevadprognoosi põhjal, et Belgia on võtnud kooskõlas
nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovitusega tõhusaid meetmeid
valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamiseks alla kontrollväärtuse
3 % SKPst, ning leidis, et seega ei olnud sel ajal vaja võtta ülemäärase
eelarvepuudujäägi menetluse raames täiendavaid meetmeid.
(7)       Komisjoni talituste 2011. aasta
sügisprognoosist ilmnesid selgelt riskid, et 2009. aasta soovitust ei järgita,
arvestades, et tähtaja lähenedes ei olnud puudujäägilävi 3 % SKPst veel
kaugeltki saavutatud, puudus 2012. aasta eelarve ning eelarve senine
konsolideerimine jäi soovitatule alla. Seetõttu väljendas komisjon muret ning
nõudis, et Belgia võtaks ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kiirendamise
vältimiseks õigeaegselt meetmeid. 2011. aasta detsembris leppis äsja
moodustatud Belgia valitsus kokku eelarveprojektis. 11. jaanuaril 2012 jõudis
komisjon järeldusele, et võttes arvesse sel ajal kehtivat makromajanduslikku
stsenaariumi (komisjoni talituste 2011. aasta sügisprognoosis oodati 0,9 %
majanduskasvu), eelarve konsolideerimise meetmeid ja täiendavat külmutamist,
väheneks puudujääk 2012. aastal 2,9 %-le SKPst. Seega leidis komisjon, et
Belgia ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluses ei olnud sel hetkel täiendavaid
meetmeid vaja võtta.
(8)       Hinnates uuesti Belgia võetud
meetmeid, mille eesmärk on kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk 2012. aastaks
vastavalt aluslepingu artikli 126 lõike 7 kohasele nõukogu soovitusele, jõuti
järgmistele järeldustele:
–
2012. aasta valitsemissektori eelarvepuudujäägi
kohta ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluses esitatud teatise põhjal, mille
komisjon (Eurostat) on kinnitanud, on selgunud, et 2012. aasta puudujääk oli
3,9 % SKPst. Osalt on see tingitud pangandusgrupi Dexia tungivast
rekapitaliseerimisvajadusest 2012. aasta lõpus, mille negatiivne mõju
valitsemissektori eelarvepuudujäägile oli 0,8 % SKPst. Ent ka ilma selleta
ei oleks tähtaega saavutatud, arvestades, et puudujääk oli ka kõnealuse
toimingu ühekordset negatiivset mõju kõrvale jättes 3,2 % SKPst. Peale
selle sisaldas 2012. aasta eelarve olulisi ühekordseid puudujäägi vähendamise
meetmeid, mis ulatusid hinnanguliselt ligikaudu 0,4 %-ni SKPst;
–
esmane eelarvepositsioon paranes, kui 2009. aasta
puudujääk 1,9 % SKPst vähenes 2010. aastal 0,4 %-ni SKPst, ning jäi
2011. aastal üldjoontes stabiilseks. 2012. aastal suurenes esmane puudujääk
Dexia rekapitaliseerimise mõjul 0,5 %-ni SKPst; ilma selleta oleks esmane
eelarvepositsioon jõudnud ülejääki 0,3 % SKPst;
–
alates 2010. aastast on keskmine eelarve
konsolideerimise tase aastas olnud hinnanguliselt 0,3 % SKPst, mis jääb
tunduvalt alla nõukogu soovitatud ¾ % SKPst. Ka pärast korrigeerimist
läbivaadatud potentsiaalse majanduskasvu mõju ja tulude arenguga ei ulatu
kohandatud keskmine konsolideerimine siiski poolenigi soovitatud tasemest;
alt-üles meetodil tehtud arvutused näitavad, et kaalutlusõiguse alusel võetud
püsivat laadi meetmete kumulatiivne netomõju on ajavahemikul 2010−2012
hinnanguliselt ligikaudu 2 % SKPst. Need arvutused sisaldavad nii
puudujääki vähendavate meetmete mõju kui ka osalt varasematest poliitilistest
otsustest tulenevat kulude suurenemist (nt sotsiaaltoetuste kohandamine,
äriühingutele makstavate palgatoetuste kiire kasv), mis osaliselt vähendavad
konsolideerimise mõju. Lisaks ei ole kaalutlusõiguse alusel võetud meetmete
(2 % SKPst) mõju olnud piisav selleks, et peatada elanikkonna vananemisest
tulenevat avaliku sektori kulude autonoomset kasvusuundumust ja samal ajal
saavutada struktuurse eelarvepositsiooni soovitatav paranemine
konsolideerimisperioodil;
–
2010. aastal rakendas Belgia eelarvepuudujäägi
vähendamise meetmeid üldjoontes kavakohaselt, mis tõi kaasa struktuurse
paranemise ½ % ulatuses SKPst, millest ¼ protsendipunkti tuleneb intressikulu
märkimisväärsest vähenemisest. Nominaalne puudujääk langes prognoositust
paremate makromajanduslike tulemuste tõttu 2009. aasta 5,6 %-lt SKPst (sh
0,6 protsendipunkti ühekordsete negatiivsete tegurite mõju) 3,8 %-le
SKPst, mis on oluliselt madalam näitaja, kui Belgia ametiasutuste poolt 2010.
aasta jaanuari stabiilsusprogrammis kavandatud 4,8 % SKPst. Ülemäärase
eelarvepuudujäägi menetluse raames soovituse andmise ajal prognoositi 2010.
aasta kasvumääraks 0,6 %, kuid tegelikult kasvas SKP siis 2,4 %;
–
vaatamata suhteliselt soodsatele
makromajanduslikele tingimustele 2011. aasta esimeses pooles (aastane SKP kasv
1,8 %), langes nominaalne puudujääk sel aastal vähe, s.o 3,7 %-le
SKPst, ehkki 2011. aasta stabiilsusprogrammis seati eesmärgiks 3,6 %
SKPst. Struktuurne eelarvepositsioon halvenes 2011. aastal 0,1 %. Seega
saab öelda, et Belgia ei suutnud suhteliselt soodsaid majanduslikke tingimusi
ära kasutada puudujäägi vähendamiseks, mis on osalt põhjustatud riigis 2010.
aasta juuni valimistest 2011. aasta detsembrini valitsenud poliitilisest
ummikseisust;
–
2011. aasta detsembris lisas äsja moodustatud
Belgia valitsus 2012. aasta eelarvesse terve hulga konsolideerimismeetmeid, mis
eelarve ja 2012. aasta stabiilsusprogrammi järgi ulatusid ligikaudu 3 %-ni
SKPst. 2012. aasta märtsis ja oktoobris võeti täiendavaid meetmeid, et
tasakaalustada majanduse aeglustumise negatiivset mõju eelarvele. 2012. aasta
lõpus tuli Belgia ja Prantsuse valitsustel suurendada pangandusgrupi Dexia
kapitali, et parandada negatiivset netovarapositsiooni ning võimaldada grupi
kriisi nõuetekohast lahendamist. Belgia puhul avaldas see puudujäägile
ühekordset negatiivset mõju 0,8 % ulatuses SKPst. Vaatamata tugevdatud
järelevalvemehhanismile mõjutas majanduslangus valitsemissektori tulu
prognoositust enam, mis tõi kaasa föderaaltasandi eelarvepuudujäägi 2,7 %
SKPst (arvestamata Dexia toimingu mõju), kui eesmärk oli 2,4 %. Lisaks
selgus 2013. aasta aprillis ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames
esitatud teatisest, et ka kohalike omavalitsuste tasandil jäi puudujäägieesmärk
saavutamata (-0,3 % SKPst -0,2 % asemel), mida ainult osaliselt
tasakaalustas piirkondade ja kogukondade saavutatud oodatust parem tulemus
(-0,1 % SKPst -0,2 % asemel). Hinnanguliselt paranes struktuurne
eelarvepositsioon 2012. aastal ½ protsendipunkti SKPst. Valitsemissektori
mahukate meetmete mõju on osaliselt vähendanud suurenevad intressikulud, varasema
inflatsiooniga seotud palkade automaatse indekseerimise ja sotsiaaltoetuste
negatiivne mõju ning pensionikulude märkimisväärne suurenemine;
–
valitsemissektori võlg kasvas 84,0 %-lt SKPst
2007. aastal 99,6 %-ni SKPst 2012. aastal. Umbes 6,5 protsendipunkti
kõnealusest kasvust on tingitud puudujäägi ja SKP arengust ning ligikaudu 9
protsendipunkti välistest teguritest, peamiselt kapitalisüstide kaudu
finantssektori päästmiseks tehtud toimingutest.
(9)       Belgia võttis
eelarve-eesmärkide saavutamiseks mõningaid meetmeid, et tugevdada
järelevalvemehhanismi näiteks järelevalvekomitee loomisega 2010. aastal ja
eelarve täitmise rangema järelevalvega 2012. aastal. Siiski ei ole
eelarveraamistiku kohandamisel saavutatud olulist edu, mis võimaldaks tagada,
et eelarve-eesmärgid on nii riiklikul kui ka madalamatel tasanditel siduvad,
ning suurendada valitsemistasandite vahel koormuse jagamise ja vastutuse
läbipaistvust.
(10)     Seega saab järeldada, et
Belgia ei ole piisavalt tõhusalt reageerinud aluslepingu artikli 126 lõike 7
kohaselt antud nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovitusele. Belgia ei suutnud
ülemäärasest eelarvepuudujäägist aastaks 2012 vabaneda. Eelarve
konsolideerimine jääb märkimisväärselt alla nõukogu soovitusele ning 2011.
aastal puudusid edusammud täielikult,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Belgia ei ole võtnud tõhusaid meetmeid
vastusena aluslepingu artikli 126 lõike 7 kohaselt antud nõukogu
2. detsembri 2009. aasta soovitusele.
Artikkel 2
Käesolev otsus
on adresseeritud Belgiale.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
[1]               EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6.
[2]               ELT L 125, 21.5.2010, lk 34. Kõik Belgia ülemäärase
eelarvepuudujäägi menetlusega seotud dokumendid on kättesaadavad järgmisel
veebisaidil:http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/belgium_en.htm


title: EFTA järelevalveameti soovitus nr 54/04/COL, 30. märts 2004, toiduainete ametlikku kontrolli käsitleva 2004. aasta koordineeritud programmi kohta

text:
               6.10.2005

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 260/12

         EFTA JÄRELEVALVEAMETI SOOVITUS

   nr 54/04/COL,
   30. märts 2004,
   toiduainete ametlikku kontrolli käsitleva 2004. aasta koordineeritud programmi kohta
   EFTA JÄRELEVALVEAMET,
   võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) lepingut, eriti selle artiklit 109 ja protokolli 1,
   võttes arvesse EFTA riikide vahelist lepingut, millega asutatakse järelevalveamet ja kohus, eriti selle artikli 5 lõike 2 punkti b ja protokolli 1,
   võttes arvesse EMP lepingu II lisa XII peatüki punktis 50 viidatud õigusakti (nõukogu 14. juuni 1989. aasta direktiiv 89/397/EMÜ toiduainete ametliku kontrolli kohta), (1) kohandatud EMP lepinguga selle protokolli 1 alusel, eriti selle artikli 14 lõiget 3,
   pärast konsulteerimist EFTA toiduainete komiteega, kes abistab EFTA järelevalveametit,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Pöörates tähelepanu Euroopa Majanduspiirkonna ladusale toimimisele, on Euroopa Majanduspiirkonnas vaja sisse seada koordineeritud toiduainete kontrolli programmid, mis on ette nähtud selleks, et aidata EMP riikidel edendada ametlike kontrollimiste ühtlustamist.

               (2)

               Kõnealustes programmides tuleks rõhutada EMP lepingu alusel jõus olevate toiduainealaste õigusaktide järgimist, mis on eeskätt mõeldud kaitsma rahvatervist ja tarbijahuve ning tagama õiglased kaubandustavad.

               (3)

               EMP lepingu II lisa XII peatüki punktis 54n viidatud õigusakti (nõukogu 29. oktoobri 1993. aasta direktiiv 93/99/EMÜ toiduainete ametlikku kontrolli käsitlevate lisameetmete kohta) (2) artiklis 3 nõutakse, et direktiivi 89/397/EMÜ artiklis 7 nimetatud laborid peavad vastama Euroopa standardite EN 45000 seeria kriteeriumidele, mis on nüüdseks asendatud EN ISO 17025:2000 standardiga.

               (4)

               Siseriiklike programmide ja koordineeritud programmide üheaegse rakendamise tulemuste põhjal võidakse saada teavet ja kogemusi selles osas, millele edasine kontrollitegevus ja õigusaktid võiksid tugineda.

               (5)

               Islandi ja Liechtensteini osalemist programmides käesoleva soovituse A ja B osa raames tuleb hinnata EMP lepingu I lisa I peatüki erandite kohaselt,

         SOOVITAB EFTA RIIKIDELE JÄRGMIST:
   1.   2004. aasta jooksul teha inspekteerimisi ja kontrollimisi, kaasa arvatud, märgitud juhtudel, proovivõtmised ja nende proovide laboratoorsed analüüsid, selleks et:

               —

               hinnata toor- või kuumtöödeldud piimast valmistatud juustude bakterioloogilist ohutust,

               —

               hinnata värske jahutatud linnuliha bakterioloogilist ohutust seoses termofiilse kamülobakteriga,

               —

               hinnata vürtside bakterioloogilist ja toksikoloogilist ohutust.

         2.   Kuigi proovivõttude ja/või kontrollimiste arv ei ole käesolevas soovituses sätestatud, tuleks tagada, et arv oleks piisav, et saada ülevaade kõnealuse teema kohta.
   3.   Esitada nõutavad andmed lisades sätestatud aruannete vormi järgides, et parandada tulemuste võrreldavust. Nimetatud andmed tuleb saata EFTA järelevalveametile hiljemalt 1. maiks 2005. aastaks koos selgitava aruandega, mis peab sisaldama selgitusi tulemuste ja võetud jõustamismeetmete kohta.
   4.   Kõnealuse programmi raames analüüsitavad toiduained tuleb esitada laboritele, mis vastavad direktiivi 93/99/EMÜ artiklile 3. Kui kõnealused laborid puuduvad EFTA riikides käesolevas soovituses sisalduvate teatud analüüside tegemiseks, võivad riigid nimetada teisi laboreid, kes on võimelised neid analüüse tegema.
   REGULEERIMISALA JA MEETODID
   A.   Toor- või kuumtöödeldud piimast valmistatud juustude bakterioloogiline ohutus
   1.   Programmi reguleerimisala
   Saastunud juustud, mis on valmistatud toorpiimast või kuumtöödeldud piimast, on põhjustanud toidumürgituse juhtumeid inimestel mitmete bakteriliikide poolt, nt Salmonella, Listeria monocytogenes, verotoksiini produtseerivad Escherichia coli ja enterotoksiini tootvad stafülokokid.
   EMPs on pikaajalised traditsioonid toorpiimajuustude valmistamisel ja tarbimisel. Nimetatud traditsiooni jätkamiseks ning samaaegseks toiduohutuse tagamiseks on juustude tootmisel kasutatava toorpiima tootmis-, kogumis- ja hoiustamissüsteemis tehtud märkimisväärseid edusamme. Erilist tähelepanu on asjaomased toiduoperaatorid kogu tootmisprotsessi ulatuses pööranud hügieenile ning kontrollile.
   Programmi selle osa eesmärgiks on uurida toorpiimast või kuumtöödeldud piimast valmistatud juustude mikrobioloogilist ohutust, et edendada kõrgetasemelist tarbijakaitset ning koguda teavet patogeensete ja indikaatormikroorganismide valdavuse kohta nimetatud toodetes. Kõnesolev uurimine käsitleb üheaastast programmi ning sellele järgneb teise aasta jooksul laiahaardelisem programm, mis käsitleb juustude bakterioloogilist ohutust. Nimetatud laiahaardelisema programmi eesmärgiks on luua muude juustukategooriate saastatuse osas võrdlusalus, et teha tähenduslikke järeldusi toorpiimast või kuumtöödeldud piimast valmistatud juustude eririskide osas. Uurimiste selle osa tulemusi toorpiimast ja kuumtöödeldud piimast valmistatud juustude osas analüüsitakse ja need esitatakse, arvestades üldise ülevaate tulemusi kõnesolevas sektoris, mis tehakse kättesaadavaks teise aasta järel.
   2.   Proovide võtmine ja analüüsimeetod
   Uurimised puudutavad toorpiimast või kuumtöödeldud piimast valmistatud värskeid, pehmeid ja poolkõvasid juustusid. EFTA riikide pädevad asutused peavad võtma nimetatud toodete representatiivseid proove nii tootmistasandil kui ka jaemüügitasandil, kaasa arvatud imporditud tooted, et analüüsida Salmonella, Listeria monocytogenes ja termofiilse kamülobakteri esinemist toodetes ning loendama Staphylococcus aureus ja Escherichia coli esinemist. Kui tuvastatakse Listeria monocytogenesi olemasolu, tuleb loendada nende bakterite arv. Proovide võtmisel jaemüügi tasandil võivad analüüsid piirneda Salmonella ja termofiilse kamülobakteri tuvastamise ning Listeria monocytogenesi loendamisega. Proove, millest igaüks on vähemalt 100 g või üks juust, kui see kaalub alla 100 g, tuleb käsitseda hügieeniliselt, asetada need külmutuskonteineritesse ning viivitamata saata analüüsimiseks laborisse.
   Laboritel on õigus kasutada analüüsimeetodit omal valikul, tingimusel et selle efektiivsus vastab püstitatud eesmärgile. Samas soovitatakse Salmonella tuvastamiseks ISO 6785 või EN/ISO 6579 standardi uusimaid versioone, Listeria monocytogenesi tuvastamiseks EN/ISO 11290-1 ja 2 standardite uusimaid versioone, termofiilse kamülobakteri tuvastamiseks ISO 10272:1995 standardi uusimat versiooni, Staphylococcus aureusi loendamiseks EN/ISO 6888-1 või 2 standardi uusimat versiooni ning Escherichia coli loendamiseks ISO 11866-2,3 või ISO 16649-1,2 standardi uusimat versiooni. Samuti võib kasutada pädevate asutuste poolt tunnustatud samaväärseid lisameetodeid.
   Üldine proovivõtmise tase tuleb jätta EFTA riikide pädevate asutuste otsustada.
   Kontrollimiste tulemused tuleb registreerida I lisas sätestatud aruande näidises.
   B.   Värske jahutatud linnuliha bakterioloogiline ohutus seoses termofiilse Campylobacteriga
   1.   Programmi reguleerimisala
   Termofiilne Campylobacter on üks peamisi toiduga seotud inimeste haiguste bakteriaalseid põhjustajaid. Teadaolev inimeste haigusjuhtude arv on viimastel aastatel kasvanud ning epidemioloogilised uuringud näitavad, et linnuliha on infektsioonide oluline allikas ning märkimisväärne osa inimtoiduks mõeldud värsket linnuliha on nende bakteritega saastatud.
   Käesoleval hetkel puudub piisav teaduslik teave, mille alusel jõus olevates õigusaktides kehtestada kriteeriumid Campylobacter’i kohta EMP lepingu raames, ning edasised uuringud, mille alusel paremini mõista nimetatud patogeeni epidemioloogiat ning muude loomsete toodete ning ka üldiselt muu toidu osakaalu selles, on väljatöötamisel.
   Nimetatud programmi osa eesmärgiks on hinnata värske linnuliha mikrobioloogilist ohutust Campylobacter’i suhtes, et edendada kõrgetasemelist tarbijakaitset ning koguda teavet nimetatud bakterite leviku kohta nimetatud toodetes.
   2.   Proovide võtmine ja analüüsimeetod
   Uurimised peaksid hõlmama värsket jahutatud linnuliha, eriti kana- ja kalkuniliha. EFTA riikide pädevad asutused peavad võtma nimetatud toodete representatiivseid proove nii tootmistasandil kui ka jaemüügitasandil, kaasa arvatud imporditud tooted, et analüüsida termofiilse Campylobacter’i levikut. Proovid kaaluga 10 g tuleb võtta kaelanahast enne lihakehade jahutamist või jaemüügi tasandil 25 g või 25 cm2 proovid rinnalihast ning neid tuleb käsitseda hügieeniliselt, asetada külmutuskonteineritesse ning saata viivitamata analüüsimiseks laborisse. Lisaks soovitatakse tulemuste paremaks võrreldavuseks võtta proove ajavahemikus maist oktoobrini.
   Laboritel on õigus kasutada analüüsimeetodit omal valikul, tingimusel et selle efektiivsus vastab püstitatud eesmärgile. Siiski soovitatakse termofiilse Campylobacter’i tuvastamiseks kasutada ISO 10272:1995 standardi uusimat versiooni. Lisaks võib kasutada pädevate asutuste poolt tunnustatud samaväärseid meetodeid.
   Üldine proovivõtmise tase tuleb jätta EFTA riikide pädevate asutuste hinnata.
   Kontrollimiste tulemused tuleb registreerida II lisas sätestatud aruande näidises.
   C.   Vürtside bakterioloogiline ja toksikoloogiline ohutus
   1.   Programmi reguleerimisala
   Vürtse, maitsetaimi ja juurviljamaitseaineid (vürtse) hinnatakse nende selgelt eristatava maitse, värvi ja aroomi pärast. Samas võivad vürtsid sisaldada rohkearvuliselt mikroorganisme, kaasa arvatud patogeensed bakterid, hallitusseened ja pärmid. Kui neid korralikult ei töödelda, võivad nad toidu paremaks muutmise asemel põhjustada selle kiire riknemise. Vürtse peetakse toidust tingitud haiguspuhangute peamiseks allikaks, kui neid on lisatud toidule, kus oli võimalik patogeenide edasine paljunemine. Niisugune võimalus on suurem, kui vürtse kasutatakse toitudes, mida ei ole läbinisti kuumtöödeldud. Saastumine teatud liiki hallitusseentega võib samuti põhjustada toksiinide teket, nt aflatoksiinid, mis võivad seada tarbijate tervise tõsisesse ohtu, kui nad ületavad EMP lepingu II lisa XII peatüki punktis 54zn viidatud õigusaktis sätestatud taseme (komisjoni 8. märtsi 2001. aasta määrus (EÜ) nr 466/2001 teatavate saasteainete piirnormide sätestamise kohta toiduainetes). (3)

   Nimetatud programmi osa eesmärgiks on hinnata vürtside bakterioloogilist ja toksikoloogilist ohutust, koguda teavet patogeensete mikroorganismide leviku kohta ning kontrollida, et turule lastud vürtside aflatoksiinide tase ei ületaks EMP lepingu alusel jõustatud õigusaktides kehtestatud piirnorme, et tagada kõrgetasemeline tarbijakaitse.
   2.   Proovide võtmine ja analüüsimeetod
   EFTA riikide pädevad asutused peaksid võtma vürtside representatiivseid proove impordi tasandil, tootmise tasandil/pakendamisettevõtetes, hulgimüügi tasandil, ettevõtetes, kus kasutatakse vürtse toiduvalmistamisel, ning jaemüügi tasandil, et analüüsida järgmist:

               a)

                  Enterobacteriaceae arv, Salmonella levik ning Bacillus cereusi ja Clostridium perfringensi loend.

                  Enterobacteriaceae arvu kasutatakse võimaliku kiirituse vm samalaadse vürtside töötluse indikaatorina. Proovid, millest igaüks on vähemalt 100 g või üksiku pakendi puhul alla 100 g, tuleb käsitseda hügieeniliselt ning saata viivitamata analüüsimiseks laborisse. Laboritel on õigus kasutada analüüsimeetodit omal valikul, tingimusel et selle efektiivsus vastab püstitatud eesmärgile. Samas soovitatakse Salmonella tuvastamiseks ISO 6579:2002 standardi uusimat versiooni, Enterobacteriaceae loetlemiseks EN ISO 5552:1997 standardi uusimat versiooni, Bacillus cereus loetlemiseks ISO 7932:1993 standardi uusimat versiooni ning Clostridium perfringensi loetlemiseks ISO 7937:1997 standardi uusimat versiooni. Lisaks võib kasutada pädevate asutuste poolt tunnustatud samaväärseid meetodeid.
               Üldine proovivõtmise tase tuleb jätta EFTA riikide pädevate asutuste hinnata.
               Järgmiste kontrollimiste tulemused tuleb registreerida III lisa lõigetes 1 ja 2 sätestatud aruande näidises.

               b)

               Vürtsides leiduvate aflatoksiinide tase, mis ei tohi ületada EMP lepingu alusel kehtivates õigusaktides sätestatud piirmäärasid.
               Proovide võtmine ja analüüs tuleb läbi viia vastavalt EMP lepingu II lisa XII peatüki punktis 54s viidatud õigusaktile (komisjoni 16. juuli 1998. aasta direktiiv 98/53/EÜ, millega sätestatakse proovivõtu- ja analüüsimeetodid teatavate saasteainete sisalduse ametlikuks kontrolliks toiduainetes) (4). Vastavalt nimetatud direktiivile peab proovi suurus sõltuvalt kontrollitava partii suurusest jääma 1 ja 10 kg vahele.
               Üldine proovivõtmise tase tuleb jätta EFTA riikide pädevate asutuste hinnata.
               Kontrollimiste tulemused tuleb registreerida käesoleva soovituse IV lisas sätestatud aruande näidises.

      Käesolev soovitus on adresseeritud Islandile, Liechtensteinile ja Norrale.
      Brüssel, 30. märts 2004

            EFTA järelevalveameti nimel

            kolleegiumi liige

         Bernd HAMMERMANN

      (1)  EÜT L 186, 30.6.1989, lk 23.

      (2)  EÜT L 290, 24.11.1993, lk 14. Direktiivi on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

      (3)  EÜT L 77, 16.3.2001, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 857/2005 (ELT L 143, 7.6.2005, lk 9).

      (4)  EÜT L 201, 17.7.1998, lk 93. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/43/EÜ (ELT L 113, 20.4.2004, lk 14).

      I LISA
      TOOR- VÕI KUUMTÖÖDELDUD PIIMAST VALMISTATUD JUUSTUDE BAKTERIOLOOGILINE OHUTUS
      EFTA riik: _

                  Bakterite rühmad/kriteeriumid (1)

                  Proovivõtu tase

                  Toote identifitseerimine

                  Proovide arv

                  Analüüsi tulemused (2)

                  Võetud meetmed
                  (number ja liik) (3)

                  R

                  V

                  M

                     Salmonella spp.
                  n = 5 c = 0
                  Puudub 25 grammis

                  Tootmine

                  pehme valmimata (värske) juust

                  pehme valminud juust

                  poolkõva juust

                  Jaemüük

                  pehme valmimata (värske) juust

                  pehme valminud juust

                  poolkõva juust

                  Termofiilne Campylobacter

                  n = 5 c = 0
                  Puudub 25 grammis

                  Tootmine

                  pehme valmimata (värske) juust

                  pehme valminud juust

                  poolkõva juust

                  Jaemüük

                  pehme valmimata (värske) juust

                  pehme valminud juust

                  poolkõva juust

                     Staphylococcus aureus

                  n = 5 c = 2
                  m = 1 000 cfu/g
                  M = 10 000 cfu/g

                  Tootmine

                  pehme valmimata (värske) juust

                  pehme valminud juust

                  poolkõva juust

                  Jaemüük

                  pehme valmimata (värske) juust

                  pehme valminud juust

                  poolkõva juust

                     Escherichia coli

                  n = 5 c = 2
                  m = 10 000 cfu/g
                  M = 100 000 cfu/g

                  Tootmine

                  pehme valmimata (värske) juust

                  pehme valminud juust

                  poolkõva juust

                  Jaemüük

                  pehme valmimata (värske) juust

                  pehme valminud juust

                  poolkõva juust

                  P

                  L

                  ≤ 100 cfu/g

                  > 100 cfu/g

                     Listeria monocytogenes

                  n = 5 c = 0
                  Puudub 25 grammis

                  Tootmine

                  pehme valmimata (värske) juust

                  pehme valminud juust

                  poolkõva juust

                  Jaemüük

                  pehme valmimata (värske) juust

                  pehme valminud juust

                  poolkõva juust

         (1)  Proovide arvu võib vähendada proovide võtmise puhul jaemüügi tasandil. Vähendatud proovide arvu korral tuleb see märkida aruandesse.

         (2)  R = rahuldav, V = vastuvõetav, M = mitterahuldav, P = puudub, L = leidub. Staphylococcus aureus ja Escherichia coli puhul on tulemus rahuldav, kui kõik vaadeldud väärtused on < m, vastuvõetav, kui c piirväärtus jääb m ja M vahele, ning mitterahuldav, kui üks või enam väärtusi on > M või rohkem, kui c väärtusi jääb m ja M vahele.

         (3)  Jõustamismeetmete kohta aruande koostamisel soovitatakse kasutada järgmisi kategooriaid: suuline hoiatus, kirjalik hoiatus, nõutav täiendav kohapealne kontroll, nõutav toote kõrvaldamine, halduskaristus, kohtu poole pöördumine, muu.

      II LISA
      VÄRSKE JAHUTATUD LINNULIHA MIKROBIOLOOGILINE OHUTUS (SEOSES TERMOFIILSE CAMPYLOBACTER’IGA)
      EFTA riik: _

                  Bakterilised patogeenid/kriteeriumid (1)

                  Proovivõtu tase

                  Toote identifitseerimine

                  Proovide arv

                  Analüüsi tulemused

                  Võetud meetmed
                  (number ja liik) (2)

                  Puudub

                  Leidub

                  Termofiilne Campylobacter

                  n=5 c=0
                  Puudub 25 grammis

                  Tootmine

                  Kukk/kana

                  Kalkun

                  Jaemüük

                  Kukk/kana

                  Kalkun

         (1)  Proovide arvu võib vähendada proovide võtmise puhul jaemüügi tasandil. Vähendatud proovide arvu korral tuleb see märkida aruandesse.

         (2)  Jõustamismeetmete kohta aruande koostamisel soovitatakse kasutada järgmisi kategooriaid: suuline hoiatus, kirjalik hoiatus, nõutav täiendav kohapealne kontroll, nõutav toote kõrvaldamine, halduskaristus, kohtu poole pöördumine, muu.

      III LISA
      1. JAGU
      VÜRTSIDE BAKTERIOLOOGILINE OHUTUS
      EFTA riik: _

                  Bakterite rühmad/kriteeriumid (1)

                  Proovivõtu tase

                  Toote identifitseerimine

                  Proovide arv

                  Analüüsi tulemused (2)

                  Võetud meetmed
                  (number ja liik) (3)

                  R

                  V

                  M

                     Salmonella spp.
                  n = 5 c = 0
                  Puudub 25 grammis

                  Import või tootmine/pakendamine või hulgimüük

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muskaatpähkel/ingver/kurkum

                  Muud vürtsid ja maitsetaimed

                  Ettevõte (kasutab toitude valmistamisel suurtes kogustes vürtse)

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muskaatpähkel/ingver/kurkum

                  Muud vürtsid ja maitsetaimed

                  Jaemüük

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muskaatpähkel/ingver/kurkum

                  Muud vürtsid ja maitsetaimed

                     Bacillus cereus

                  n = 5 c = 1
                  m = 1 000 cfu/g
                  M = 10 000 cfu/g

                  Import või tootmine/pakendamine või hulgimüük

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muskaatpähkel/ingver/kurkum

                  Muud vürtsid ja maitsetaimed

                  Ettevõte (kasutab toitude valmistamisel suurtes kogustes vürtse)

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muskaatpähkel/ingver/kurkum

                  Muud vürtsid ja maitsetaimed

                  Jaemüük

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muskaatpähkel/ingver/kurkum

                  Muud vürtsid ja maitsetaimed

            2. JAGU
      VÜRTSIDE BAKTERIOLOOGILINE OHUTUS
      EFTA riik: _

                  Bakterite rühmad/kriteeriumid (4)

                  Proovivõtu tase

                  Toote identifitseerimine

                  Proovide arv

                  Analüüsi tulemused (5)

                  Võetud meetmed
                  (number ja liik) (6)

                  R

                  V

                  M

                     Clostridium perfringens

                  n = 5 c = 1
                  m = 100 cfu/g
                  M = 1 000 cfu/g

                  Import või tootmine/pakendamine või hulgimüük

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muskaatpähkel/ingver/kurkum

                  Muud vürtsid ja maitsetaimed

                  Ettevõte (kasutab toitude valmistamisel suurtes kogustes vürtse)

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muskaatpähkel/ingver/kurkum

                  Muud vürtsid ja maitsetaimed

                  Jaemüük

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muskaatpähkel/ingver/kurkum

                  Muud vürtsid ja maitsetaimed

                     Enterobacteriaceae

                  n = 5 c = 1
                  m = 10 cfu/g
                  M = 100 cfu/g

                  Import või tootmine/pakendamine või hulgimüük

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muskaatpähkel/ingver/kurkum

                  Muud vürtsid ja maitsetaimed

                  Ettevõte (kasutab toitude valmistamisel suurtes kogustes vürtse)

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muskaatpähkel/ingver/kurkum

                  Muud vürtsid ja maitsetaimed

                  Jaemüük

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muskaatpähkel/ingver/kurkum

                  Muud vürtsid ja maitsetaimed

         (1)  Proovide arvu võib vähendada proovide võtmise puhul jaemüügi tasandil. Vähendatud proovide arvu korral tuleb see märkida aruandesse.

         (2)  R = rahuldav, V = vastuvõetav, M = mitterahuldav. Bacillus cereus ja Clostridium perfringens puhul on tulemus rahuldav, kui kõik vaadeldud väärtused on < m, vastuvõetav, kui c piirväärtus jääb m ja M vahele, ning mitterahuldav, kui üks või enam väärtusi on > M või rohkem, kui c väärtusi jääb m ja M vahele.

         (3)  Jõustamismeetmete kohta aruande koostamisel soovitatakse kasutada järgmisi kategooriaid: suuline hoiatus, kirjalik hoiatus, nõutav täiendav kohapealne kontroll, nõutav toote kõrvaldamine, halduskaristus, kohtu poole pöördumine, muu.

         (4)  Proovide arvu võib vähendada proovide võtmise puhul jaemüügi tasandil. Vähendatud proovide arvu korral tuleb see märkida aruandesse.

         (5)  R = rahuldav, V = vastuvõetav, M = mitterahuldav. Bacillus cereus ja Clostridium perfringens puhul on tulemus rahuldav, kui kõik vaadeldud väärtused on < m, vastuvõetav, kui c piirväärtus jääb m ja M vahele, ning mitterahuldav, kui üks või enam väärtusi on > M või rohkem, kui c väärtusi jääb m ja M vahele.

         (6)  Jõustamismeetmete kohta aruande koostamisel soovitatakse kasutada järgmisi kategooriaid: suuline hoiatus, kirjalik hoiatus, nõutav täiendav kohapealne kontroll, nõutav toote kõrvaldamine, halduskaristus, kohtu poole pöördumine, muu.

      IV LISA
      VÜRTSIDE TOKSIKOLOOGILINE OHUTUS
      EFTA riik: _

                  Proovivõtu tase

                  Toote identifitseerimine

                  Proovide arv

                  Analüüsi tulemused

                  Võetud meetmed
                  (number ja liik) (1)

                  Aflatoksiin B1
                  (μg/kg)

                  Aflatoksiin kokku
                  (μg/kg)

                  < 2

                  2–5

                  > 5

                  < 4

                  4–10

                  > 10

                  Import või pakendamisettevõte või hulgimüüja

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muskaatpähkel/ingver/kurkum

                  Muud vürtsid ja maitsetaimed

                  Ettevõte
                  (kasutab toitude valmistamisel suurtes kogustes vürtse)

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muskaatpähkel/ingver/kurkum

                  Muud vürtsid ja maitsetaimed

                  Jaemüük

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muskaatpähkel/ingver/kurkum

                  Muud vürtsid ja maitsetaimed

         (1)  Jõustamismeetmete kohta aruande koostamisel soovitatakse kasutada järgmisi kategooriaid: suuline hoiatus, kirjalik hoiatus, nõutav täiendav kohapealne kontroll, nõutav toote kõrvaldamine, halduskaristus, kohtu poole pöördumine, muu.


				|

		52014DC0426

			Soovitus: NÕUKOGU SOOVITUS, milles käsitletakse Slovakkia 2014. aasta riiklikku reformikava_x000b__x000b_ja esitatakse nõukogu arvamus Slovakkia 2014. aasta stabiilsusprogrammi kohta /* COM/2014/0426 final - 2014/ () */

			   	Soovitus:
NÕUKOGU SOOVITUS,
milles käsitletakse Slovakkia 2014. aasta
riiklikku reformikava
ja esitatakse nõukogu arvamus Slovakkia 2014. aasta stabiilsusprogrammi
kohta
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148
lõiget 4,
võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997.
aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning
majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,[1] eriti selle
artikli 5 lõiget 2,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,[2]
võttes arvesse Euroopa Parlamendi
resolutsioone,[3]
võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,
võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,
võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee
arvamust,
võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,
võttes arvesse majanduspoliitika komitee
arvamust
ning arvestades järgmist:
(1)
Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks
komisjoni ettepaneku käivitada uus tööhõive ja majanduskasvu strateegia
„Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning
keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa
jätkusuutliku majanduskasvu potentsiaali ja konkurentsivõime suurendamiseks.
(2)
Nõukogu võttis 13. juulil 2010 komisjoni
ettepanekute põhjal vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika
üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse
liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta; mõlemat dokumenti koos
nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid
arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.
(3)
Riigipead ja valitsusjuhid võtsid 29. juunil
2012 vastu majanduskasvu ja töökohtade loomise kokkuleppe, millega nähakse ette
sidus raamistik meetmete võtmiseks liikmesriikide, ELi ja euroala tasandil ning
võimaldatakse kasutada kõiki võimalikke hoobasid, vahendeid ja poliitikaid. Nad
tegid otsuse liikmesriikide tasandil võetavate meetmete kohta, rõhutades
eelkõige kindlat kavatsust saavutada strateegia „Euroopa 2020” eesmärgid ja
rakendada riigipõhiseid soovitusi.
(4)
Nõukogu võttis 9. juulil 2013 vastu soovituse
Slovakkia 2013. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Slovakkia
ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2012–2016) kohta. Kooskõlas määrusega (EL)
nr 473/2013[4]
esitas komisjon 15. novembril 2013 arvamuse Slovakkia
2014. aasta eelarvekava kohta[5].
(5)
Komisjon võttis 13. novembril 2013 vastu
iga-aastase majanduskasvu analüüsi,[6]
mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2014) algust.
Samal päeval võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu
häiremehhanismi aruande,[7]
milles ei nimetatud Slovakkiat liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult
analüüsida.
(6)
Euroopa Ülemkogu kiitis 20. detsembril 2013
heaks prioriteedid finantsstabiilsuse tagamiseks, eelarve konsolideerimiseks ja
majanduskasvu hoogustamiseks. Ülemkogu toonitas vajadust jätkata
diferentseeritud ja majanduskasvu soodustavat eelarve konsolideerimist,
taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada
majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegeleda töötuse probleemiga ja
majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust.
(7)
Slovakkia esitas 23. aprillil 2014 nii oma
2014. aasta riikliku reformikava kui ka 2014. aasta
stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide
omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.
(8)
2014. aasta stabiilsusprogrammis seatud
eelarvestrateegia eesmärk on tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise
jätkusuutlikkus ning saavutada keskpika perioodi eesmärk, milleks on viia
struktuurne puudujääk 2017. aastaks 0,5 %-ni SKPst. Keskpika perioodi
eesmärk on stabiilsuse ja kasvu paktis nõutust rangem. Slovakkia
valitsemissektori eelarvepuudujääki vähendati 2013. aastal jätkusuutlikult alla
3 % SKPst. 2014. aasta struktuurse eelarvepositsiooni kavandatud
(ümberarvutatud) muutus osutab sellele, et Slovakkia kaldub märkimisväärselt
kõrvale keskpika perioodi eesmärgi saavutamise kohandamiskavast. 2015. aastaks
kavandatav paranemine 0,3 % SKPst oleks stabiilsuse ja kasvu pakti eeskirjadega
kooskõlas. Edasistel aastatel ei suuda stabiilsusprogramm tagada adekvaatset
kohandamist keskpika perioodi eesmärgi suunas. Kulutused kasvavad kiirusega,
mis vastab nii 2014. kui ka 2015. aasta kulueesmärgile. Stabiilsusprogrammis on
ette nähtud, et põhiosa konsolideerimisest keskpika perioodi eesmärgi
saavutamiseks tehakse aastatel 2016 ja 2017. Keskpika perioodi eesmärgi
saavutamise kohandamiskava sisaldab üldiselt riske seoses stabiilsuse ja kasvu
pakti nõuete täitmisega. Stabiilsusprogrammis on ette nähtud valitsemissektori
võla jäämist alla kontrollväärtuse, milleks on 60 % SKPst kogu
programmiperioodi vältel. Programmi eelarveprognooside aluseks olev
makromajanduslik stsenaarium, mille on kinnitanud sõltumatu organ
(makromajanduslike prognooside komitee), on usutav. Meetmed, mille ulatus on
juba kindlaks määratud, ei taga ametiasutuste kinnitatud eelarve-eesmärkide
saavutamist. Lisaks sellele ei ole kõiki tulumeetmeid piisavalt täpsustatud
ning keskvalitsuse kulusäästureforme ähvardavad rakendamisega seotud ohud,
samal ajal kui avaliku sektori palgakulud ei pruugi vastata eelarvelistele
näitajatele, nagu on juhtunud ka varem. Teisest küljest ei ole
stabiilsusprogrammis esitatud näitajates võetud seni arvesse kodumaise
võlapiduri rakendumiselt oodatavaid sääste. Komisjoni 2014. aasta
kevadprognoosi kohaselt, kus on arvesse võetud võlapidurist tingitud
kulusäästude mõju, peaks kõrvalekalle kohandamiskavast 2014. aastal olema
programmis prognoositust väiksem ning samal ajal prognoositakse 2015. aastal
piisavat struktuurilist kohandamist, nii et kulueesmärk täidetakse nii 2014.
kui ka 2015. aastal. Ehkki nii stabiilsusprogramm kui ka riiklik reformikava
sisaldavad kavatsust suurendada majanduskasvu soodustavaid kulutusi, ei toeta
aluseks olevad plaanid seda kavatsust täielikult. Riigieelarvelised kulutused
haridusele suurenevad 2014. aastal, kuid kahanevad sellele järgnevatel
aastatel. Lähtudes stabiilsusprogrammile antud hinnangust ja komisjoni
prognoosist ning toimides kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1466/97, on
nõukogu arvamusel, et 2014. aastal on oht keskpika perioodi eesmärgi
saavutamisele suunatud kohandamiskavast kõrvale kalduda, kuid 2015. aastal on
oodata asjakohast korrigeerimist.
(9)
Vastuseks majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise
ja juhtimise lepingu nõuetele võttis Slovakkia 2013. aasta novembris vastu
tasakaalus eelarve nõude. Eelarveraamistikku nõrgestab siiski kulude
ülemmäärade puudumine. Ehkki ülemmäärade kasutuselevõttu kavandati juba 2013.
aasta stabiilsusprogrammis, ei ole rakendamiseni seni veel jõutud. Slovakkia on
riigi rahanduse jätkusuutlikkuse poolest endiselt keskmise riskiastmega riik
ning vananemisega seotud kulude kasvu peamine põhjus on prognoosi kohaselt
tervishoiukulud, mis moodustavad 2 % SKPst ehk suuruselt teise prognoositud
kasvu kõigi ELi liikmesriikide tervishoiukulude seas. Kõige probleemsemad
valdkonnad on haiglaravi ja esmatasandi arstiabi. 2013. aasta detsembris võttis
valitsus kulutõhususe parandamiseks vastu tervishoiu strateegilise raamistiku
aastateks 2014–2030. Nüüd vajab strateegia üksikasjalikke rakendamiskavasid.
(10)
Slovakkia on saavutanud edu maksukuulekuse
parandamisel ning rakendamisel on maksupettuste vastase tegevuskava, mille
meetmetest ligikaudu pool on juba võetud. Selle tulemusel näib Slovakkia
maksusüsteemi tõhusus olevat 2013. aastal ja eriti seoses käibemaksuga
paranenud, ehkki püsib vajadus suurendada jõupingutusi ja tugevdada maksuameti
analüüsi- ja auditivõimekust ning maksude, tollimaksude ja
sotsiaalkindlustusmaksete kogumise ühendamine on graafikust maas. Selleks et
jätkata majanduskasvu soodustavat eelarve konsolideerimist, võiks Slovakkia
toetuda senisest enam majanduskasvu vähem kahjustavatele maksudele, eeskätt
perioodilistele kinnisvara- ja keskkonnamaksudele. Selles valdkonnas ei ole
tehtud edusamme perioodiliste kinnisvaramaksude reformimisel ja nende sidumisel
kinnisvara turuväärtusega. Nimetatud maksudest saadav tulu on püsinud väikese
ja muutumatuna alates 2000. aastast. 2013. aastal võttis valitsus meetmeid
töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate vahelise suure maksukiilu
vähendamiseks, kuid 2012. aastal täheldatud märkimisväärne lõhe kõnealuste
rühmade tegelike maksumäärade vahel on endiselt alles.
(11)
Slovakkia tööturul esineb jätkuvalt arvukaid
probleeme. Suurem osa töötusest, mis püsib 14 % tasemel, on pikaajaline, mis
osutab töötuse struktuursele iseloomule Slovakkias. Slovakkia on saavutanud
teatavat edu maksukiilu vähendamisel nende madala sissetulekuga töötajate
puhul, kes sisenevad tööturule pärast pikaajalist töötust, kuid vastavate
meetmete tulemuslikkus vajab jälgimist ja hindamist. Piiratud edu on saavutatud
muudes valdkondades, millest võib nimetada riiklike tööturuasutuste suutlikkuse
suurendamist, et osutada individuaalseid teenuseid ning tugevdada sidet
aktiveerimismeetmete ja sotsiaalabi vahel. Noorte töötuse korral on riiklikul
tööturuasutusel üksnes piiratud võime varakult sekkuda ja teenuseid vastavalt
tööotsijate profiilidele kohandada ning töötuna arvele võtmata noorteni jõuda.
Seetõttu on neis valdkondades vaja tegutseda kooskõlas noortegarantii
eesmärkidega. Kõige ebasoodsamas olukorras tööotsijate, sealhulgas väga madala
tööhõive määraga romade jaoks on vaja rohkem sihtotstarbelisi meetmeid.
Asjakohaste lastehoiuasutuste puudumine, eelkõige alla 3-aastaste laste jaoks,
raskendab emadel tööturule naasmist.
(12)
Hariduse vähene vastavus tööturu vajadustele on
takistuseks oskustööjõuga varustamisele. Kohustuslikus hariduses osalevate
õpilaste õpiedukus on allpool ELi keskmist ning on märkimisväärselt vähenenud.
Riiklikud kulutused haridusele on vaatamata õpetajate palkade hiljutistele
tõusudele väikesed; esialgset õpetajakoolitust püütakse arendada ja praktilist
kogemust süvendada, kuid jõupingutused selles suunas peavad jätkuma. Vaatamata
valitsuse jõupingutustele kutsehariduse ja -koolituse reformimisel ning noorte
töökohtade subsideerimisel on noorte töötus endisel üks kõrgemaid ELis ning
üleminek hariduse omandamiselt tööhõivesse on raskendatud. Tööturule
orienteeritud bakalaureuseõppe programmide suhteliselt väike osakaal ning
ebapiisav koostöö tööandjatega vähendab kolmanda taseme hariduse vastavust
tööturu vajadustele. Kõrghariduse kvaliteedi ning ettevõtjate ja
haridusasutuste vahelise koostöö kvaliteedi parandamine aitaks samuti arendada Slovakkia
majanduse innovatsioonivõimet. Aruka spetsialiseerumise strateegias sisalduvad
kavatsused on samm õiges suunas, kuid neid on vaja tulemuslikult rakendada.
Kvaliteetse alushariduse ja lastehoiu jätkuvalt vähene kättesaadavus mõjutab ka
haridustulemusi, eriti romade puhul. Seni on roma õpilaste haridustulemuste
parandamiseks tehtud algatused olnud ülemäära sõltuvad ELi kaasrahastatud
projektidest.
(13)
Energeetika valdkonnas on Slovakkia saavutanud edu
ettevalmistustöös suurema hulga elektri- ja gaasiühenduste loomiseks
naaberriikidega; siiski on jätkuvalt vaja võtta meetmeid Slovakkia energiaturu
toimimise parandamiseks ning suurendada eelkõige tariifide kehtestamise
mehhanismi läbipaistvust. Energiatõhususe parandamise meetmepakett on esitatud
uuel programmitöö perioodil ELi rahastuse saamiseks.
(14)
Käimasolev avaliku halduse reform suurendab küll
kliendikesksust, kuid Slovakkia avaliku halduse kvaliteedi ja tulemuslikkuse
näitajad on jätkuvalt madalad. Püsivalt suur tööjõu voolavus koos halva
personalijuhtimise ja nõrga analüüsivõimega kahjustab tõenditepõhist
poliitikakujundamist. Slovakkial on jätkuvalt kehvad rahvusvahelised
korruptsiooninäitajad ning kohtusüsteemi tõhustamisel ja läbipaistvamaks
muutmisel ei ole saavutatud märkimisväärset edu. Slovakkia ettevõtluskeskkonna
kvaliteet on halvenenud ning toetus kiiresti kasvavatele ettevõtetele ei ole
suurenenud. Hiljuti reformis Slovakkia oma riigihanke-eeskirju, et suurendada
läbipaistvust ja tulemuslikkust, kuid nende eeskirjade rakendamisel esineb raskusi
ning 2013. aasta riigihankereformi mõju on endiselt piiratud.
(15)
Komisjon hindas Euroopa poolaasta raames
põhjalikult Slovakkia majanduspoliitikat. Ta on hinnanud stabiilsusprogrammi ja
riiklikku reformikava. Hindamisel on võetud arvesse kõnealuste dokumentide
asjakohasust Slovakkia eelarve- ja sotsiaal-majanduspoliitika jätkusuutlikkuse
seisukohast, aga ka nende vastavust ELi eeskirjadele ja juhistele, pidades
silmas vajadust tugevdada liidu üldist majandusjuhtimist, lisades tulevastesse
riiklikesse otsustesse ELi tasandi panuse. Euroopa poolaasta raames koostatud
komisjoni soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes
1–6.
(16)
Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu
Slovakkia stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus[8] selle kohta kajastub eelkõige
soovituses 1.
(17)
Komisjon on Euroopa poolaasta raames analüüsinud ka
kogu euroala majanduspoliitikat. Sellele analüüsile tuginedes on nõukogu
esitanud konkreetsed soovitused liikmesriikidele, kelle vääringuks on euro.
Slovakkia peaks samuti tagama käesolevate soovituste täieliku ja õigeaegse
rakendamise,
SOOVITAB Slovakkial võtta ajavahemikus
2014–2015 järgmisi meetmeid.
1.           Tugevdada
2014. aasta eelarvemeetmeid, võttes arvesse vastavalt komisjoni 2014. aasta
kevadprognoosile tekkivat lõhet 0,3% SKPst, mis osutab riskile kalduda
oluliselt kõrvale stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetest. Tagada 2015. aastal
nõutud struktuuriline kohandamine 0,1 % SKPst keskpika perioodi eesmärgi
suunas, võttes arvesse eeldatavalt kehvasid majandustingimusi. Seada pärast
seda kuni keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseni sihiks iga-aastane
struktuuriline kohandamine 0,5 % SKP-st. Tugevdada veelgi
eelarveraamistikku, kehtestades muu hulgas siduvad ja jõustatavad kulude
ülemmäärad. Parandada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust
tervishoiusektori kulutõhususe suurendamise teel, mis seisneb eeskätt
haiglaravi ja -juhtimise ratsionaliseerimises ning esmatasandi arstiabi
arendamises.
2.           Suurendada maksuhalduse
tõhusust selle auditeerimiste, riskihindamise ja maksukogumise suutlikkuse
parandamise teel. Siduda kinnisvara maksustamise põhimõte kinnisvara
turuväärtusega.
3.           Tegeleda tõhusamalt
pikaajalise tööpuudusega aktiveerimismeetmete, teist võimalust pakkuva hariduse
ja kvaliteetse individuaalse koolituse kaudu. Parandada riiklike
tööturuasutuste suutlikkust juhtumite käsitlemisel, individuaalsel nõustamisel
ja tööotsijate aktiviseerimisel ning tugevdada sidet aktiviseerimismeetmete ja
sotsiaalabi vahel. Tegeleda tulemuslikult noorte töötusega, arendades varase
sekkumise meetmeid kooskõlas noortegarantii eesmärkidega. Suurendada
töötavatele naistele kehtivaid soodustusi, edendades lastehoiuteenuste
kättesaadavust, eelkõige alla 3-aastaste laste puhul.
4.           Võtta meetmeid õpetamise
kvaliteedi tõstmiseks, et parandada haridustulemusi. Suurendada töökohapõhise
kutseõppe pakkumist kutsehariduses ja -koolituses. Kohandada akrediteerimis-,
rahastamis- ja juhtimismeetmeid, et soodustada tööturule orienteeritud
bakalaureuseõppe programmide loomist. Parandada teadusbaasi kvaliteeti ja asjakohasust
ning viia ellu kavad akadeemiliste, teadus- ja äriringkondade vahelise
tulemusliku teadmussiirde ja koostöö edendamiseks. Võtta süsteemseid meetmeid,
et parandada kvaliteetse ja kaasava eelkooli- ja koolihariduse kättesaadavust
marginaliseerunud kogukondade, sealhulgas romade seas ning teha jõupingutusi
nende osaluse suurendamiseks kutseõppes ja kõrghariduses.
5.           Suurendada jõupingutusi
energiaturu parema toimimise tagamiseks, suurendades eeskätt reguleeriva
raamistiku läbipaistvust avalikkuse jaoks ning uurides suurte elektrikulude
mõjutegureid, eriti tööstustarbijate puhul. Arendada senistele edusammudele
tuginedes sidemeid naaberriikidega, kaasa arvatud Ukrainaga, kooskõlas aprillis
allkirjastatud vastastikuse mõistmise memorandumiga.
6.           Võtta meetmeid, sealhulgas
muuta avaliku teenistuse seadust, et suurendada avaliku teenistuse sõltumatust.
Võtta vastu strateegia avaliku halduse valdkonna personalijuhtimise
parandamiseks. Suurendada jõupingutusi tähtsaimate ministeeriumide
analüüsisuutlikkuse tugevdamiseks eesmärgiga arendada tõenditepõhist
poliitikakujundamist ning parandada poliitiliste mõjuhinnangute kvaliteeti.
Võidelda korruptsiooniga ning suurendada jõupingutusi kohtusüsteemi
tulemuslikkuse ja kvaliteedi parandamiseks. Võtta meetmeid ettevõtluskeskkonna
parandamiseks, sealhulgas VKEde jaoks. Teha rohkem jõupingutusi riigihangete
tulemuslikkuse parandamiseks.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
[1]               EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.
[2]               COM(2014) 426 (final).
[3]               P7_TA(2014)0128 ja
P7_TA(2014)0129.
[4]               ELT L 140, 27.5.2013, lk 11.
[5]               C(2013) 8011 (final)
[6]               COM(2013) 800 (final).
[7]               COM(2013) 790 (final).
[8]               Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.


title: Nõukogu soovitus, 8. juuli 2014 , milles käsitletakse Rumeenia 2014. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Rumeenia 2014. aasta lähenemisprogrammi kohta

text:
               29.7.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 247/109

         NÕUKOGU SOOVITUS,
   8. juuli 2014,
   milles käsitletakse Rumeenia 2014. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Rumeenia 2014. aasta lähenemisprogrammi kohta
   2014/C 247/21
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,
   võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (1), eriti selle artikli 9 lõiget 2,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,
   võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,
   võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,
   võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,
   võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,
   võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Euroopa Ülemkogu nõustus 26. märtsil 2010 komisjoni ettepanekuga käivitada uus tööhõive ja majanduskasvu strateegia, s.o strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

               (2)

               Nõukogu võttis 13. juulil 2010 komisjoni ettepanekute põhjal vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (2); mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.

               (3)

               Liikmesriikide riigipead ja valitsusjuhid võtsid 29. juunil 2012 vastu majanduskasvu ja töökohtade loomise kokkuleppe, millega nähakse ette sidus raamistik meetmete võtmiseks liikmesriikide, ELi ja euroala tasandil, kasutades selleks kõiki võimalikke hoobasid, vahendeid ja poliitikaid. Nad otsustasid, milliseid meetmeid võtta liikmesriikide tasandil, eelkõige väljendades täielikku pühendumust strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisele ja riigipõhiste soovituste rakendamisele.

               (4)

               Nõukogu võttis 9. juulil 2013 vastu soovituse (3) Rumeenia 2013. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Rumeenia 2013. aasta lähenemisprogrammi (2012–2016) kohta.

               (5)

               Komisjon võttis 13. novembril 2013 vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2014) algust. Samal päeval, 13. novembril 2013, võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande.

               (6)

               Euroopa Ülemkogu kiitis 20. detsembril 2013 heaks finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve konsolideerimise prioriteedid ning majanduskasvu hoogustamise meetmed. Ülemkogu toonitas vajadust saavutada diferentseeritud ja majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine, taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegeleda töötuse probleemiga ja majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust.

               (7)

               Rumeenia esitas 6. mail 2014 oma 2014. aasta riikliku reformikava ja 5. mail 2014 oma 2014. aasta lähenemisprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (8)

               Nõukogu võttis 22. oktoobril 2013 vastu otsuse 2013/531/EL (4), millega antakse Rumeeniale kuni 2015. aasta septembrini keskmise tähtajaga rahalist abi kuni kaks miljardit eurot. Euroalasse mittekuuluvatele liikmesriikidele mõeldud maksebilansi tasakaalustamise mehhanismi raames Rumeeniale keskmise tähtajaga ennetava rahalise abi andmist peeti asjakohaseks, arvestades kapitalivoogude volatiilsust, mis mõjutab eelkõige uusi tekkivaid turge, makromajandusliku stsenaariumi suhtes esinevaid ohtusid ning jätkuvaid kitsaskohti pangandussektoris. Ehkki praeguses turuolukorras ei kavatse Rumeenia taotleda ühegi osamakse väljamaksmist, võib eeldada, et ennetav abi toetab Rumeenia makromajanduslikku, eelarve ja finantsstabiilsuse konsolideerimist ning aitab parandada struktuurireformide elluviimise abil majanduse vastupanuvõimet ja kasvupotentsiaali. 6. novembri 2013. aasta vastastikuse mõistmise memorandum ja selle hilisemad lisad, milles sätestatakse tingimused, mis tuleb täita ELi ennetava abi raames, täiendavad ja toetavad Euroopa poolaasta raames antud riigipõhiseid soovitusi. ELi ennetava abi saamine on seotud teatavate tingimuste täitmisega: rakendada tuleb laiaulatuslikku majanduspoliitilist programmi, milles keskendutakse eelkõige struktuurireformimeetmetele, sealhulgas riigipõhiste soovitustega seotud meetmetele sellistes valdkondades nagu haldussuutlikkus, tooteturu reformid, ettevõtluskeskkond, tööturg, pensionid, riigile kuuluvad ettevõtted ja tervishoid. Kõnealune tegevuskava ei vabasta valitsust kõigi riigipõhiste soovituste täies mahus elluviimisest. Vastastikuse mõistmise memorandumi ja riigipõhiste soovituste rakendamiseks vajalike poliitikaprioriteetide seadmise, rakendamise ja koordineerimisega tuleks tegeleda ühtselt sellel tasandil, kus tehakse esmatähtsad otsused.

               (9)

               2014. aasta lähenemisprogrammis seatud eelarvestrateegia eesmärk on saavutada keskpika perioodi eesmärk, milleks on viia struktuurne puudujääk 2015. aastal 1 %-ni SKPst, mis vastab stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetele, ja jääda sellele taseme püsima. Rumeeniale on 2014. aastal lubatud ühiselt rahastatavate projektide puhul kalduda ajutiselt kõrvale keskpika perioodi eesmärgi saavutamist toetavast kohandamiskavast. Ajutine kõrvalekaldumine tuleb kompenseerida järgmisel aastal. Lähenemisprogrammi järgi (ümberarvutatud) struktuurne eelarvepositsioon 2014. aastal stabiliseerub ja 2015. aastal paraneb see 0,8 % SKPst. Kulutused kasvavad prognoosi kohaselt kiirusega, mis on kooskõlas kulutuste sihttasemega nii 2014. kui ka 2015. aastal. Prognoositakse, et valitsemissektori võla suhe SKPsse on 2015. aastal 40 % ja 2016.–2017. aastal väheneb. Kokkuvõttes on lähenemisprogrammis sätestatud eelarvestrateegia kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetega. Eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on usutav. See on üldjoontes kooskõlas komisjoni talituste 2014. aasta kevadprognoosiga. Kuid lähenemisprogrammis aluseks võetud potentsiaalse SKP prognoos on pisut suurem peamiselt optimistlikumate tööturu väljavaadete arvelt. Negatiivsed riskid on olemas 2014. aasta eelarvega seotud kulutuste kontrolli ja prognoositust väiksema maksutulu osas. Lisaks ei ole 2015. aastaks ja sellele järgnevateks aastateks eelarvekava aluseks olevaid meetmeid veel täpsustatud.
               Komisjoni prognoosi kohaselt täidab Rumeenia hoolimata 2014. aastal struktuurse eelarvepositsiooni tagasihoidlikust halvenemisest 2014. aastal stabiilsuse ja kasvu paktis kehtestatud nõudeid, võttes arvesse ühiselt rahastatud projektide puhul lubatud ajutist kõrvalekaldumist. 2015. aastal on aga risk kalduda nõutud struktuurilisest kohandamisest oluliselt kõrvale, kui arvestada ühiselt rahastatavate projektide puhul lubatud ajutise kõrvalekalde kompenseerimist. Pealegi kaldub Rumeenia 2015. aastal tõenäoliselt kõrvale kulutuste sihttasemest. Lähtudes nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 kohasest lähenemisprogrammile antud hinnangust ja komisjoni prognoosist, leiab nõukogu, et lähenemisprogramm kätkeb endas riski, et 2015. aastal kaldutakse ennetusliku osa nõuetest märkimisväärselt kõrvale.

               (10)

               Jätkuvalt on oluliseks probleemiks maksupettus ja maksustamise vältimine käibemaksuvaldkonnas, sealhulgas piiriülesed skeemid, aktsiis, sotsiaalkindlustusmaksed ja tulumaks. Käegakatsutavaid tulemusi võitluses deklareerimata tööga on vähe, maksude kogumise strateegia tõhusust takistab realistlike ja siduvate rakendusmeetmete puudumine ja ebapiisav fookus ennetustööl. Käimas on reform maksuhalduse tõhustamiseks, kuid piiriülene halduskoostöö, eelkõige käibemaksuvaldkonnas, on endiselt nõrk. Maksukiil väikese ja keskmise sissetulekuga isikute puhul on endiselt suur ja soodustab deklareerimata tööd ja tulu tegelikust väiksemat deklareerimist. Keskkonnamaksude valdkonnas on tehtud mõningaid edusamme: sõidukite maksustamise süsteemi on parandatud ja kütuseaktsiisi tõstetud ja need on nüüd automaatselt indekseeritud. Rumeeniat ootavad pikas perspektiivis ees jätkusuutlikkusega seotud riskid ja seda peamiselt vananemisega seotud kulude tõttu. Pensionisüsteemi jätkusuutlikkus ja piisavus on muret tekitav, sest töötavaid sissemaksetegijaid on pensionisaajatega võrreldes vähe. Rumeenia on astunud samme, et võrdsustada 2035. aastaks naiste ja meeste pensioniiga.

               (11)

               Ressursside ebatõhus kasutamine ja kehv juhtimine suurendavad ohtu riigi rahanduse jätkusuutlikkusele tervishoiusektoris. Laialt levinud mitteametlikud maksed riiklikus tervishoiusüsteemis takistavad täiendavalt süsteemile juurdepääsu, selle tõhusust ja mõjuvad halvasti kvaliteedile. Reformid tervishoiusektori tõhususe suurendamiseks ja finantsilise jätkusuutlikkuse parandamiseks on alanud, kuid jõupingutusi on vaja jätkata. Mõned meetmed on edasi lükkunud ja kannatavad ebapiisava rahastamise ja teenuste pakkumise vähese suutlikkuse tõttu. Süsteemi kulutasuvust võib suurendada, kui vähendada haiglaravi ülemäärast kasutamist ning tugevdada esmatasandi arstiabi ja eriarstile suunamise süsteeme. Algatatud on täiendavaid tervishoiusüsteemi reforme, mis on suunatud elanikkonna tervise parandamisele, edendades muu hulgas võrdset juurdepääsu kvaliteetsetele terviseteenustele.

               (12)

               Rumeenia tööturu peamised lahendamist vajavad probleemid on endiselt tööturul mitteosalemine, tööjõu potentsiaali ebatõhus kasutamine ning tööjõu kvaliteedi parandamise ja tööviljakuse suurendamise vajadus. Hoolimata mõnedest väiksema ulatusega meetmetest on riiklike tööotsimis- ja ümberõppeteenuste kvaliteet endiselt halb. Riikliku tööturuasutuse piiratud ressursid ja tulemuste mõõtmise puudumine ei võimalda tõhusalt pakkuda individuaalseid teenuseid tööotsijatele ja teenuseid tööandjatele ega lõimida aktiivseid ja passiivseid tööturumeetmeid. Rumeenias on mittetöötavate ja mitteõppivate noorte osakaal suur ja kasvamas (2013. aastal 17,3 %). Aktiivsena vananemise riikliku strateegia väljatöötamine on edasi lükkunud ja peaks valmima 2014. aasta lõpuks. Selle strateegia eesmärk on suurendada eakate töötajate tööhõivet.

               (13)

               Miinimumpalkade kujundamise kohta ei ole läbipaistvaid suuniseid, mille koostamisse oleks kaasatud sotsiaalpartnerid ja mille eesmärk oleks toetada tööhõivet ja konkurentsivõimet ning kaitsta palgatulu jätkusuutlikul viisil.

               (14)

               2011. aasta haridusreform, milles kehtestati pikaajaline tegevuskava hariduse kvaliteedi parandamiseks igal tasandil, ei ole veel ebapiisavate finants- ja inimressursside tõttu täiel määral käivitunud. Pärast viimasel kahekümnel aastal toimunud järsku taandarengut kutsehariduses ja -koolituses on viimastel aastatel algatatud mitmeid reforme ja katseprojekte, kuid kutsehariduse ja -koolituse kättesaadavus, selle vastavus tööturu vajadustele ja ettevõtjate kaasatus töökohal õppimisse ja praktikasse on endiselt väike. Kolmanda taseme hariduse omandanute oskused erinevad suuresti tööturul nõutavatest oskustest ning seos ettevõtlus- ja akadeemiliste ringkondade vahel on nõrk, nagu näha ka kõrgest töötuse määrast ja sellest, et mitmed ülikoolilõpetanud võetakse tööle kutsealadele, mis ei vasta nende väljaõppele, või ametikohtadele, mille puhul eeldatakse madalamat kvalifikatsiooni. Elukestvas õppes osalemise määr on endiselt üks madalamaid liidus. Haridussüsteemist varakult lahkunud noorte osakaal on jätkuvalt üks suuremaid liidus ja on praegu suuremgi kui enne 2010. aastat, mõjutades peamiselt romasid. Naiste tööhõivet pidurdab kvaliteetsete ja taskukohaste lastehoiuteenuste vähesus ja piiratud juurdepääs nendele, eelkõige kuni kolmeaastaste jaoks pakutavate teenuste osas.

               (15)

               Vaesuse vähendamine on endiselt probleem. Hoolimata suhteliselt stabiilsest olukorrast tööhõives on kodumajapidamiste brutosissetulekud vähenenud ja ebavõrdsus sissetulekutes kasvanud. Eriti puudutab see lastega peresid. Vanemliku hoolitsuseta jäänud laste üleviimist hoolekandeasutustest alternatiivhoolekandesse on kiirendatud vaid piiratud määral. Endiselt on palju puuetega isikuid paigutatud suurtesse hooldekodudesse, samal ajal kui puuetega isikutele suunatud kogukonnateenused ei ole piisavalt välja arendatud. Sotsiaaltoetuste tõhusust vaesuse vähendamisel raskendab endiselt sotsiaaltoetuste vähene kasutamine, katvus ja piisavus. Toimetulekutoetus kavandati kehtestada 2015. aastal, kuid see on edasi lükkunud. Toimetulekutoetuses on kombineeritud kolm olemasolevat toetust (garanteeritud miinimumsissetulek, peretoetus ja küttekulu toetused). 2012. aastal hakati ellu viima riiklikku romade integreerimise strateegiat, kuid raha ei eraldatud peamiste tegevuskavade jaoks piisavalt ja tulemused on tagasihoidlikud. Strateegia läbivaatamine ja läbivaadatud tegevuskavade elluviimine on edasi lükatud.

               (16)

               Avaliku halduse nõrk suutlikkus töötada välja ja ellu viia poliitikat on jätkuvalt Rumeenia põhiprobleem, mis pärsib riigi arengut tervikuna, ettevõtluskeskkonda ja avaliku sektori investeerimisvõimekust, kuna selliselt ei ole võimalik pakkuda piisavalt kvaliteetset avalikku teenust. Struktuurilisi põhjuseid, mis viisid vähese haldussuutlikkuseni, analüüsiti 2013. aastal. Selle põhjal koostatakse praegu aastateks 2014–2020 strateegiat avaliku halduse tugevdamiseks ning see loodetakse saada valmis 2014. aasta keskpaigaks.

               (17)

               Hoolimata olulisest edasiminekust on ELi rahaliste vahendite kasutamise määr endiselt üks madalamatest liidus. Jätkuvalt nõrgad juhtimis- ja kontrollisüsteemid ja riigihanketavad võivad avaldada negatiivset mõju järgmise põlvkonna programmide ettevalmistamisele ja rakendamisele. Endiselt tekitavad probleeme strateegiline planeerimine ja poliitikaprioriteetide seadmine valitsuses ning poliitikaprioriteetide seadmine ja mitmeaastase eelarve kavandamine oluliste investeerimisportfellidega haruministeeriumide tasandil. Riigihankeõigus on ebastabiilne ja selles puudub ühtsus. Institutsiooniline ülesehitus, kuhu kuulub palju osalejaid ja kus vastutusalad sageli kattuvad, ei sobi puuduste kõrvaldamiseks ja avaliku sektori hankijatele asjakohaste juhiste andmiseks. Avaliku sektori hankijate jaoks on endiselt probleemiks korruptsioon ja huvide konflikt. Süsteem, mille raames teha riigihankelepingute sõlmimisel eelkontrolli huvide konflikti üle, peaks hakkama toimima 2014. aasta lõpus.

               (18)

               Õigusnormide halb kvaliteet ning õigusraamistiku läbipaistmatus ja ettearvamatus on takistuseks nii ettevõtjatele kui ka kodanikele. Menetlused elektri saamiseks, ehitusloa saamiseks ja maksude maksmiseks on endiselt keerulised. Ebaselgus maaomandiõigustes on täiendav takistus Rumeenia ettevõtluskeskkonnas: alla 50 % kinnisvarast on kantud kinnistusraamatusse ning ainult ligikaudu 15 % kinnisvarakannetest on kontrollitud ja tehtud elektrooniliselt. Rumeenia on teataval määral parandanud oma kohtusüsteemi kvaliteeti, sõltumatust ja tõhusust ja võitlust korruptsiooni vastu, kuid need küsimused on endiselt probleemsed ettevõtjate jaoks, kes otsivad tõhusat õiguskaitset. Poliitilisel ja haldustasandil on endiselt tugev vastuseis aususele ja korruptsioonivastastele meetmetele.

               (19)

               Tööstustarbijate elektriturul lõppes hinna reguleerimine 2013. aastal ja sama protsess on järk-järgult toimumas gaasi- ja elektrihinna reguleerimise osas. Riigile kuuluvate ettevõtete tõhus ja läbipaistev juhtimine nimetatud sektorites on peamine lahendamist vajav ülesanne. Energiahinna vabakslaskmine stimuleerib eeldatavasti energiatõhususe parandamist. Samal ajal on vaja ette näha konkreetsed meetmed ja vahendid, et parandada energiatõhusust eluhoonetes, kaugkütte-, tööstus- ja linnatranspordi valdkonnas. Rumeenia elektri- ja gaasituru integreerimine ELi turgudega ei ole lõpule viidud ja endiselt on olulisi takistusi piiriüleste gaasiühenduste elluviimiseks, mis aga aitaks gaasitarneid mitmekesistada.

               (20)

               Transpordi põhitaristu on vähearenenud ja pidurdab jätkuvalt Rumeenia majanduskasvu. Sõidukipargi kiire kasv ja teedevõrgu halb seisukord pärsivad nii ettevõtjate tegevust kui ka majanduse arengut. Raudteevõrgu kehv hooldus on mõjutanud selle turvalisust ja töökindlust. Kaubavedu mööda siseveeteid on kaugel sellest, mis see olla võiks, eriti Doonaul. Riigile kuuluvate ettevõtete ebatõhus ja läbipaistmatu juhtimine transpordisektoris pidurdavad taristuvõrgu arengut.

               (21)

               Komisjon hindas Euroopa poolaasta raames põhjalikult Rumeenia majanduspoliitikat. Hinnati riiklikku reformikava ja lähenemisprogrammi. Hindamisel on võetud arvesse kõnealuste dokumentide asjakohasust Rumeenia eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi eeskirjadele ja juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada liidu üldist majandusjuhtimist, lisades tulevastesse riiklikesse otsustesse ELi tasandi panuse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1–8.

               (22)

               Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (5) selle kohta kajastub eelkõige soovituses 2,

         SOOVITAB Rumeenial võtta ajavahemikus 2014–2015 järgmisi meetmeid:

               1.

               Rakendada ELi/IMFi finantsabiprogrammi, täites täies ulatuses poliitikatingimused, mis sisalduvad 6. novembri 2013. aasta vastastikuse mõistmise memorandumis ja selle hilisemates lisades, mis täiendavad ja toetavad Euroopa poolaasta raames antud riigipõhiste soovituste elluviimist.

               2.

               Rakendada 2014. aasta eelarvestrateegiat, konsolideerida oluliselt eelarvet, et täita 2015. aastal keskpika perioodi eesmärk kooskõlas maksebilansiprogrammi raames võetud kohustustega ja nagu kajastatud 2014. aasta lähenemisprogrammis, täpsustades eelkõige asjakohased meetmed, ja jääda pärast seda keskpika perioodi eesmärgile püsima. Parandada laiaulatusliku maksukohustuste täitmise strateegia elluviimise kaudu maksude kogumist, pannes rohkem rõhku käibemaksupettuse vähendamisele. Võidelda deklareerimata tööga. Vähendada madala ja keskmise sissetulekuga isikute maksukoormust eelarvet mõjutamata. Võrdsustada naiste ja meeste pensioniiga ja viia seeläbi lõpule 2010. aastal alustatud pensionireform.

               3.

               Kiirendada reforme tervishoiusektoris, et suurendada selle tõhusust, kvaliteeti ja tervishoiuteenuste kättesaadavust, eeskätt ebasoodsas olukorras olevate inimeste ning kõrvaliste ja isoleeritud kogukondade jaoks. Pingutada rohkem selle nimel, et piirata mitteametlikke makseid, kasutades selleks muu hulgas nõuetekohaseid juhtimis- ja kontrollisüsteeme.

               4.

               Tugevdada aktiivseid tööturumeetmeid ja riikliku tööhõiveameti suutlikkust. Pöörata erilist tähelepanu selliste noorte aktiveerimisele, kes ei ole end töötuna arvele võtnud. Tugevdada meetmeid eakate töötajate tööalase konkurentsivõime suurendamiseks. Koostada koostöös sotsiaalpartneritega selged suunised läbipaistvaks miinimumpalga kujundamiseks, võttes arvesse majandus- ja tööturutingimusi.

               5.

               Parandada kutsehariduse ja -koolituse, praktika, kolmanda taseme hariduse ja elukestva õppe kvaliteeti ja neile juurdepääsu ning viia need vastavusse tööturu vajadustega. Tagada alushariduse ja lapsehoiuteenuste parem kättesaadavus.

               6.

               Selleks et leevendada vaesust, suurendada sotsiaalsete siirete, eelkõige lastele suunatud siirete tõhusust ja tulemuslikkust ja jätkata sotsiaalabireformi, tugevdades selle seost aktiveerimismeetmetega. Pingutada rohkem kavandatud meetmete elluviimiseks, et soodustada romade integreerimist tööturule, parandada kooliskäimist ja vähendada haridussüsteemist varakult lahkumist, kasutades selleks partnerluspõhist lähenemisviisi ja tugevat järelevalvemehhanismi.

               7.

               Pingutada rohkem selle nimel, et suurendada riigiasutuste haldussuutlikkust, parandades eelkõige tõhusust, personalijuhtimist, otsustamisprotsessi ja koordineerimist valitsuse eri tasandite sees ja nende vahel, ning suurendades läbipaistvust, ausust ja vastustust. Kiirendada ELi vahendite kasutamist, parandada juhtimist ja kontrollisüsteeme ning suurendada strateegilise planeerimise suutlikkust, sealhulgas mitmeaastase eelarve elemendi osas. Tegeleda visalt püsivate kitsaskohtadega riigihankes. Jätkata kohtusüsteemi kvaliteedi ja tõhususe parandamist, võidelda korruptsiooni vastu kõigil tasanditel ja tagada kohtuotsuste tõhus täitmine.

               8.

               Edendada energia- ja transpordisektoris konkurentsi ja tõhusust. Kiirendada üldjuhtimise reformi riigile kuuluvates energia- ja transpordisektori ettevõtetes ja suurendada nende tõhusust. Parandada ja lihtsustada energiatõhususe poliitikat. Parandada energiavõrkude piiriülest lõimimist ja seada prioriteediks gaasivõrkudes vastassuunavoogude võimaldamine.

      Brüssel, 8. juuli 2014

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         P. C. PADOAN

      (1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

      (2)  Kehtivad 2014. aastal vastavalt nõukogu 6. mai 2014. aasta otsusele 2014/322/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta aastaks 2014 (ELT L 165, 4.6.2014, lk 49).

      (3)  ELT C 217, 30.7.2013, lk 67.

      (4)  Nõukogu otsus 2013/531/EL, 22. oktoober 2013, millega antakse Rumeeniale liidu keskmise tähtajaga ennetavat rahalist abi (ELT L 286, 29.10.2013, lk 1).

      (5)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 2.


title: Komisjoni soovitus, 5. detsember 2007 , mis käsitleb passidesse EÜ asutamislepingu artikli 20 lisamist (teatavaks tehtud numbri K(2007) 5841 all)

text:
               6.5.2008

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 118/30

      KOMISJONI SOOVITUS,
   5. detsember 2007,
   mis käsitleb passidesse EÜ asutamislepingu artikli 20 lisamist
   (teatavaks tehtud numbri K(2007) 5841 all)
   (2008/355/EÜ)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 211,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 20 (edaspidi „EÜ asutamislepingu artikkel 20”) on sätestatud, et liidu kodanikul on mingi kolmanda riigi territooriumil, kus ei ole esindatud see liikmesriik, mille kodanik ta on, õigus saada kaitset iga teise liikmesriigi diplomaatilistelt ja konsulaarasutustelt samadel tingimustel kui selle teise liikmesriigi oma kodanikel. Sama õigus on sätestatud ka Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 46.

               (2)

               2006. aasta juulis avaldatud Eurobaromeetri uuringust selgus, et enamik liidu kodanikke ei ole teadlikud EÜ asutamislepingu artiklist 20 ega selle sisust. Vaid 23 % küsitletuist väitis, et on EÜ asutamislepingu artiklis 20 pakutud võimalustega tuttavad. Samuti selgus, et pooled liidu kodanikest kavatsevad järgmise kolme aasta jooksul reisida mõnda kolmandasse riiki.

               (3)

               Soovituse lisada passidesse EÜ asutamislepingu artikkel 20, et teavitada kodanike nende õigustest, esitas juba Michel Barnier oma 9. mai 2006. aasta aruandes „Euroopa kodanikukaitsejõu üksus: EuropeAid”. 15. juunil 2006 kutsus nõukogu eesistujariik liikmesriike üles kaaluma võimalust lisada passidesse EÜ asutamislepingu artikkel 20 tagamaks, et liidu kodanikud on oma õigustest hästi informeeritud. (1)

               (4)

               Komisjon võttis 28. novembril 2006 vastu rohelise raamatu Euroopa Liidu kodanike diplomaatilise ja konsulaarkaitse kohta kolmandates riikides, (2) milles tehti liidu kodanike kaitse tugevdamiseks ettepanek mitme meetme kohta. Selleks et tuletada kodanikele meelde nende õigusi, tehti selles ettepanek soovitada liikmesriikidel tõhusa meetmena trükkida passidesse EÜ asutamislepingu artikkel 20. Kõnealune ettepanek leidis liikmesriikide, kodanikuühiskonna, kodanike ja muude Euroopa institutsioonide hulgas laialdast poolehoidu. (3)
                   (4) Kodanike teavitamiseks nende EÜ asutamislepingu artikli 20 kohastest õigusest diplomaatiliste ja konsulaarasutuste kaitsele tehti ka ettepanek luua sellesisuline ELi veebisait ja lisada passidesse viide sellele veebisaidile.

               (5)

               Passide väljaandmine on liikmesriigi pädevuses. Liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsiooniga kehtestati ühtne passivorm 23. juunil 1981. (5) Lisaks on võetud ühenduse tasandil meetmeid passi turvastandardite kohta. Võltsimise vastu võitlemiseks kehtestati 17. oktoobril 2000. aastal kohtunud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsiooniga passide minimaalsed turvastandardid. (6)13. detsembril 2004 võeti vastu nõukogu määrus, milles nõutakse, et liikmesriigid hakkaksid 28. augustiks 2006 passides kasutama biomeetrilisi tunnuseid ja kannaksid 28. juuniks 2007 passidesse täiendavad andmed. (7)

               (6)

               EÜ asutamislepingu artikkel 20 trükitakse passi välja andva liikmesriigi ametlikus keeles või ametlikes keeltes.

               (7)

               Piisab sellest, kui trükitakse EÜ asutamislepingu artikli 20 esimene lause. Teine lause osutab liikmesriigi kohustusele alustada kaitse kindlustamiseks rahvusvahelisi läbirääkimisi ega käsitle otseselt kodanikke.

               (8)

               Komisjonil on kavas luua konsulaarkaitse teemaline veebisait, et avaldada sellel praktilist teavet, nt ajakohastatud kontaktandmed liikmesriikide esinduste kohta kolmandates riikides. Kasulik oleks lisada passidesse koos EÜ asutamislepingu artikliga 20 ka viide, et diplomaatilist ja konsulaarkaitset käsitlev teave on koondatud nimetatud veebisaidile.

               (9)

               Selleks et vähendada nii palju kui võimalik liikmesriikide halduskoormust, oleks asjakohane soovitada liikmesriikidel trükkida EÜ asutamislepingu artikkel 20 pärast 1. juulit 2009 välja antavatesse passidesse.

               (10)

               Selleks et teavitada kodanikke, kelle passides puudub viide EÜ asutamislepingu artiklile 20, tuleks soovitada kinnitada passi tagakaane välisküljele kleebis.

               (11)

               EÜ asutamislepingu artikli 20 lisamine passidesse tõstaks oluliselt kodanike teadlikkust nende õigusest saada diplomaatilistelt ja konsulaarasutustelt kaitset ega too liikmesriikidele kaasa suuri kulusid,

         SOOVITAB:

               1.

               liikmesriikidel lisada pärast 1. juulit 2009 välja antavatesse passidesse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 20 esimene lause ja viide ELi veebisaidile (http://ec.europa.eu/consularprotection),

               2.

               liikmesriikidel teha enne 1. juulit 2009 välja antud passide kasutajatele kättesaadavaks kleebis, milles on esitatud punktis 1 osutatud teave,

               3.

               liikmesriikidel teatada komisjonile meetmetest, mis on võetud seoses käesoleva soovitusega, 18 kuud pärast käesoleva soovituse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Brüssel, 5. detsember 2007

            Komisjoni nimel

            asepresident

         Franco FRATTINI

      (1)  „Euroopa Liidu hädaolukordadeks ja kriisideks valmisoleku suurendamine”, nõukogu dokument 10551/06, 15.6.2006.

      (2)  KOM(2006) 712 (lõplik).

      (3)  Euroopa Parlamendi arvamus: A6-0454/2007.

      (4)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus: SOC/262 (CESE 425/2007).

      (5)  EÜT C 241, 19.9.1981, lk 1.

      (6)  EÜT C 310, 28.10.2000, lk 1.

      (7)  Nõukogu 13. detsembri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 2252/2004 liikmesriikide poolt väljastatud passide ja reisidokumentide turvaelementide ja biomeetria standardite kohta (ELT L 385, 29.12.2004, lk 1).