title: 2013/711/EL: Komisjoni soovitus, 3. detsember 2013 , dioksiinide, furaanide ja polüklooritud bifenüülide (PCBde) sisalduse vähendamise kohta söödas ja toiduainetes  EMPs kohaldatav tekst

text:
               4.12.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 323/37

         KOMISJONI SOOVITUS,
   3. detsember 2013,
   dioksiinide, furaanide ja polüklooritud bifenüülide (PCBde) sisalduse vähendamise kohta söödas ja toiduainetes
   (EMPs kohaldatav tekst)
   (2013/711/EL)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 292,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt üldstrateegiale, mis näeb ette dioksiinide, furaanide ja polüklooritud bifenüülide (PCBde) vähendamise keskkonnas, söödas ja toiduainetes, on võetud mitmeid meetmeid.

               (2)

               Sööda puhul on dioksiinide ning dioksiinide ja dioksiinitaoliste PCBde summa piirnormid sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2002/32/EÜ (1) ning toiduainete puhul komisjoni määruses (EÜ) nr 1881/2006 (2).

               (3)

               Selleks et edendada ennetavat lähenemisviisi dioksiinide ja dioksiinitaoliste PCBde vähendamiseks toiduainetes, on komisjoni soovituses 2011/516/EL (3) kehtestatud dioksiinide ja dioksiinitaoliste PCBde häiretasemed toiduainetes ning direktiivis 2002/32/EÜ on kehtestatud dioksiinide ja dioksiinitaoliste PCBde häiretasemed söödas.

               (4)

               Häiretasemete abil toovad pädevad asutused ja käitlejad esile juhtumid, mille puhul on kohane teha kindlaks saasteallikas ja rakendada meetmeid saastamise vähendamiseks või kõrvaldamiseks.

               (5)

               Kuna dioksiinide ja dioksiinitaoliste PCBde allikad on erinevad, on kohane määrata ühelt poolt dioksiinidele ja teiselt poolt dioksiinitaolistele PCBdele eri häiretasemed.

               (6)

               Nüüd on asjakohane soovitada, et vabalt peetavate kanade munades, mahepõllumajanduslikult toodetud munades, talle- ja lambamaksas, hiina villkäppkrabides, kuivatatud maitsetaimedes ja toidulisandina kasutatavas savis esinevate dioksiinide, dioksiinitaoliste PCBde ja mittedioksiinitaoliste PCBde seiret tuleks tugevdada.

               (7)

               Lisaks on asjakohane täpsustada, et toodete kaupa esitatud häiretasemed viitavad märgkaalule.

               (8)

               Seega tuleks soovitus 2011/516/EL asendada uue soovitusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

               1.

               Liikmesriigid peaksid vastavalt oma sööda ja toiduainete tootmise, kasutamise ja tarbimise ulatusele tegema pistelist seiret dioksiinide, dioksiinitaoliste PCBde ja mittedioksiinitaoliste PCBde sisalduse kohta söödas ja toiduainetes.

               2.

               Lisaks punktis 1 osutatud seirele peaksid liikmesriigid jälgima dioksiinide, dioksiinitaoliste PCBde ja mittedioksiinitaoliste PCBde sisaldust järgmistes toodetes:

                           a)

                           vabalt peetavate kanade munades, mahepõllumajanduslikult toodetud munades;

                           b)

                           talle- ja lambamaksas;

                           c)

                           hiina villkäppkrabides seoses:

                                       i)

                                       jäsemete lihaskoega (eraldi),

                                       ii)

                                       pruuni lihaga (eraldi),

                                       iii)

                                       kogu tootega (arvutamise teel, võttes arvesse jäsemete lihaskoes ja pruunis lihas leitud sisaldust ning nende suhtelist osakaalu);

                           d)

                           kuivatatud maitsetaimedes (sööt ja toit);

                           e)

                           toidulisandina müüdavates savides.

               3.

               Direktiivi 2002/32/EÜ ja määruse (EÜ) nr 1881/2006 nõuetele mittevastavuse korral ning juhtudel, kui leitakse, et dioksiinide ja/või dioksiinitaoliste PCBde tase ületab toiduainete puhul käesoleva soovituse lisas ja sööda puhul direktiivi 2002/32/EÜ II lisas määratud häiretaseme, peaksid liikmesriigid koostöös ettevõtjatega:

                           a)

                           algatama uurimise saasteallika kindlakstegemiseks;

                           b)

                           võtma meetmeid saastamise vähendamiseks või kõrvaldamiseks.

               4.

               Liikmesriigid peaksid esitama kõik andmed dioksiinide, dioksiinitaoliste PCBde ja mittedioksiinitaoliste PCBde sisalduse kohta söödas ja toiduainetes Euroopa Toiduohutusametile (EFSA). Liikmesriigid teavitavad komisjoni ja teisi liikmesriike oma järeldustest, uurimistulemustest ja meetmetest saastamise vähendamiseks või saasteallika kõrvaldamiseks.

         Käesoleva soovitusega asendatakse soovitus 2011/516/EL.

      Brüssel, 3. detsember 2013

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Tonio BORG

      (1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/32/EÜ, 7. mai 2002, loomasöötades sisalduvate ebasoovitavate ainete kohta (EÜT L 140, 30.5.2002, lk 10).

      (2)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1881/2006, 19. detsember 2006, millega sätestatakse teatavate saasteainete piirnormid toiduainetes (ELT L 364, 20.12.2006, lk 5).

      (3)  Komisjoni soovitus 2011/516/EL, 23. august 2011, dioksiinide, furaanide ja polüklooritud bifenüülide (PCBde) sisalduse vähendamise kohta söödas ja toiduainetes (ELT L 218, 24.8.2011, lk 23).

      LISA
      Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:

                  a)

                  „dioksiinid + furaanid (WHO-TEQ)” on polüklooritud dibensoparadioksiinide (PCDDd) ja polüklooritud dibensofuraanide (PCDFid) summa, väljendatuna Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) toksilisusekvivalendina (TEQ), kasutades WHO toksilisuse ekvivalentfaktoreid (WHO-TEFid);

                  b)

                  „dioksiinitaolised PCBd (WHO-TEQ)” on polüklooritud bifenüülide (PCBd) summa, väljendatuna WHO toksilisusekvivalendina, kasutades WHO-TEFe;

                  c)

                  „WHO-TEFid” on inimeste tervist ähvardavate ohtude hindamisel kasutatavad Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) toksilisusfaktorid, mis põhinevad 2005. aasta juunis Genfis toimunud Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) rahvusvahelise kemikaaliohutuse programmi (IPCS) ekspertide kohtumise järeldustel (Martin van den Berg et al., „The 2005 World Health Organization Re-evaluation of Human and Mammalian Toxic Equivalency Factors for Dioxins and Dioxin-like Compounds”. Toxicological Sciences 93(2), 223–241 (2006)).

                  Toiduained

                  Dioksiinide + furaanide häiretase (WHO-TEQ) (1)

                  Dioksiinitaoliste PCBde häiretase (WHO-TEQ) (1)

                  Liha ja lihatooted (välja arvatud söödav rups), (2) mis on saadud:

                              —

                              veistelt ja lammastelt

                  1,75 pg / rasva gramm (3)

                  1,75 pg / rasva gramm (3)

                              —

                              kodulindudelt

                  1,25 pg / rasva gramm (3)

                  0,75 pg / rasva gramm (3)

                              —

                              sigadelt

                  0,75 pg / rasva gramm (3)

                  0,50 pg / rasva gramm (3)

                  Segarasv

                  1,00 pg / rasva gramm (3)

                  0,75 pg / rasva gramm (3)

                  Kasvatatud kalade ja vesiviljelustoodete lihaskude

                  1,50 pg / märgkaalu gramm

                  2,50 pg / märgkaalu gramm

                  Toorpiim (2) ja piimatooted, (2) sealhulgas piimarasv

                  1,75 pg / rasva gramm (3)

                  2,00 pg / rasva gramm (3)

                  Kanamunad ja munatooted (2)

                  1,75 pg / rasva gramm (3)

                  1,75 pg / rasva gramm (3)

                  Savi toidulisandina

                  0,50 pg / märgkaalu gramm

                  0,35 pg / märgkaalu gramm

                  Puuviljad, marjad, köögiviljad (sh värsked maitsetaimed) ja teravili (4)

                  0,30 pg / märgkaalu gramm

                  0,10 pg / märgkaalu gramm

         (1)  Sisalduse ülempiir: sisalduse ülempiir arvutatakse eeldusel, et kõigi allpool määramispiiri olevate eri analoogide sisaldus võrdub määramispiiriga.

         (2)  Käesolevas kategoorias loetletud toiduained, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruses (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad (ELT L 139, 30.4.2004, lk 55).

         (3)  Häiretasemeid ei kohaldata toiduainete suhtes, mis sisaldavad alla 2 % rasva.

         (4)  Kuivatatud puuviljade ja kuivatatud köögiviljade (sh kuivatatud maitsetaimede) puhul on häiretase 0,5 pg/g dioksiinide + furaanide ja 0,35 pg/g dioksiinitaoliste PCBde müüdava toote kohta.


title: Komisjoni soovitus, 16. september 2011 , teadusuuringute ühise kavandamise algatuse „Terved ja tulutoovad mered ja ookeanid” kohta

text:
               21.9.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 276/1

         KOMISJONI SOOVITUS,
   16. september 2011,
   teadusuuringute ühise kavandamise algatuse „Terved ja tulutoovad mered ja ookeanid” kohta
   2011/C 276/01
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 181,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Euroopal on 89 000 km pikkune rannajoon, (1) mis kulgeb piki kaht ookeani ja nelja merd. ELi rannikupiirkonnad, kus elab ligikaudu 40 % liidu rahvastikust ja toodetakse ligikaudu 40 % liidu SKPst, (2) annavad suure panuse sellistesse olulistesse majandussektoritesse nagu meretransport ja kaubandus, mere biomajandus, energia ja turism.

               (2)

               10. oktoobri 2007. aasta teatises „Euroopa merenduspoliitika alase konsultatsiooni järeldused” (3) leiab komisjon, et integreeritud merenduspoliitika aitab Euroopal paremini lahendada probleeme, mis on seotud üleilmastumise ja konkurentsivõime, kliimamuutuste, merekeskkonna kahjustuste, meresõiduohutuse ja -turvalisuse ning energiajulgeoleku ja jätkusuutliku energiakasutusega. Ühtlasi peab komisjon vajalikuks, et kõnealune poliitika põhineks tipptasemel merendusalastel teadusuuringutel, tehnoloogial ja uuendustegevusel.

               (3)

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiivis 2008/56/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv) (4) ja kohaldatakse inimtegevuse juhtimise suhtes ökosüsteemil põhinevat lähenemisviisi, on seatud eesmärgiks mereala igakülgselt hea keskkonnaseisundi saavutamine või säilitamine, mis võimaldab hoida meresid ja ookeane ökoloogiliselt mitmekesistena ja dünaamilistena ning olemuselt puhaste, tervete ja produktiivsetena. Euroopa Liidu tulevase merenduspoliitika keskkonnaalaseks tugisambaks kavandatud direktiivis on sätestatud, et ühenduse tasandil tuleks sellega seotud teadusuuringute toetamine jätkuvalt ette näha teadusuuringute- ja arendustegevuse poliitika raames.

               (4)

               Komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatise „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (5) kohaselt peab liit paremini ära kasutama ELi merenduspoliitika võimalusi, et saavutada heitkoguste vähendamise ja bioloogilise mitmekesisusega seotud eesmärke, võidelda kohanemismeetmete kaudu kliimamuutuste vastu, tagada katastroofide ennetamine ja nendele reageerimine, kasutada tõhusamalt ressursse ja parandada üleilmset toiduga kindlustatust.

               (5)

               Komisjoni 3. septembri 2008. aasta teatisega „Euroopa mere- ja merendusuuringute strateegia Euroopa teadusruumi ühtne raamistik ookeanide ja merede säästva kasutamise toetuseks” (6) on ette nähtud mere- ja merendusuuringute ühine kavandamine valdkondades, kus see on asjaomaste liikmesriikide jaoks otstarbekas ja kes seda toetavad ning kui see on kooskõlas komisjoni 15. juuli 2008. aasta vastavasisulises teatises „Teadusuuringute ühine kavandamine. Koostöö ühiste probleemide tõhusamaks lahendamiseks” (7) kindlaks määratud põhimõtete ja vahenditega.

               (6)

               26. mai 2010. aasta koosolekul tunnistas konkurentsivõime nõukogu, et algatus „Terved ja tulutoovad mered ja ookeanid” on valdkond, kus ühine kavandamine annaks liikmesriikide praegustele killustatud teadusalastele jõupingutustele olulise lisaväärtuse (8). Seepärast võttis nõukogu vastu järeldused, milles tunnistas vajadust käivitada osutatud teemal ühise kavandamise algatus ja kutsus komisjoni üles kaasa aitama selle ettevalmistamisele. Nõukogu kinnitas ka, et ühine kavandamine on liikmesriikide juhitav protsess, milles komisjon täidab abistaja osa. Komisjoni talituste töödokumendis esitatud riikliku teadustegevuse analüüs andis kinnitust vajadusest parema koordineerituse järele, mis suurendaks teadustegevuse tõhusust ja mõju ning hoiaks ühise strateegilise teadusuuringute kava abil ära tegevuste kattumise.

               (7)

               Osalejariigid kinnitasid oma osalemist sellises ühise kavandamise algatuses, saates ametlike kohustuste deklaratsiooni.

               (8)

               Mere- ja merendusuuringute ühine kavandamine aitaks koordineerida vastava valdkonna teadusuuringuid, soodustades märkimisväärselt Euroopa teadusruumi loomist meredel ja ookeanidel ning võimaldaks olemasolevate ja kasutamata varude jätkusuutlikku kasutamist, kindlustades Euroopa juhtrolli ja meretööstuse konkurentsivõimet, kaitstes samal ajal merekeskkonda ja kohandudes kliimamuutuste mõjule.

               (9)

               Käesolevas soovituses püstitatud eesmärkide saavutamiseks peaksid liikmesriigid tegema komisjoniga koostööd, et uurida, milliste algatustega saaks komisjon liikmesriike abistada strateegiliste teadusuuringute kava väljatöötamisel ja rakendamisel.

               (10)

               Liikmesriigid peaksid komisjonile korrapäraselt ette kandma kõnealuse ühise kavandamise algatuse edenemisest, et komisjon saaks teha ettekandeid Euroopa Parlamendile ja nõukogule,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

               1.

               Liikmesriike innustatakse vajaduse korral ajakohastama oma ühist visiooni, kuidas teadustegevuse liidu tasandil kooskõlastamine ja koordineerimine aitaks hoida mered ja ookeanid tervete ja tulutoovatena ning nende poolt pakutavaid võimalusi suurendada (9).

               2.

               Liikmesriikidel soovitatakse võtta vastu ühine strateegiliste teadusuuringute kava, milles määratakse kindlaks merede ja ookeanidega seotud teadusuuringute vajadused ja eesmärgid keskpikas ja pikas perspektiivis. Strateegiliste teadusuuringute kava peaks hõlmama rakenduskava, milles kehtestatakse prioriteedid ja tähtajad ning täpsustatakse rakendamiseks vajalikud meetmed, vahendid ja ressursid.

               3.

               Liikmesriikidel soovitatakse strateegiliste teadusuuringute kavaga ja rakenduskavaga näha ette järgmised meetmed:

                           a)

                           määratleda asjaomased liikmesriikide programmid, teadusuuringud ja võimekused ning vahetada nende kohta teavet;

                           b)

                           suurendada ühise arusaama väljatöötamise ja tehnoloogiahindamise võimet;

                           c)

                           vahetada teavet, vahendeid, parimaid tavasid, meetodeid ja suuniseid;

                           d)

                           määratleda uurimisvaldkonnad või -tegevused, mis võidaksid kooskõlastamisest, vajaduse korral ühistest projektikonkurssidest või vahendite ühendamisest;

                           e)

                           määrata kindlaks punktis d määratletud valdkonna ühiste teadusuuringute tegemise vormid;

                           f)

                           kasutada võimaluse korral ühiselt olemasolevat teadusinfrastruktuuri või arendada kooskõlastatult välja uued vahendid, nagu mereseireinfrastruktuurid, või töötada välja kindlaksmääratud vajadustele vastavad mudelid või rakendused;

                           g)

                           innustada avalikku ja erasektorit tegema paremat koostööd, samuti edendada avatud innovatsiooni mereseire, mereressursside ja merendusalase tegevusega seotud eri uurimistööde ja ettevõtlussektorite vahel;

                           h)

                           edendada mitut valdkonda hõlmavaid lähenemisviise ja kontakte ning koostegevust mere- ja merendussektorite vahel;

                           i)

                           arendada välja asjakohaseid teaduse või poliitikaga seotud liideseid sellistel asjakohastel teemadel nagu direktiivi 2008/56/EÜ rakendamine ja merealade ruumiline planeerimine, mis on teatise „Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika” peaeesmärk.

               4.

               Liikmesriikidel soovitatakse luua merede ja ookeanide uurimiseks ühine tõhus juhtimisstruktuur, mille ülesanne on kehtestada ühised koostöö ja koordineerimise tingimused, eeskirjad ja kord ning jälgida strateegilise teadusuuringute kava täitmist.

               5.

               Liikmesriikidel soovitatakse rakendada strateegiliste teadusuuringute kava ühiselt, toetudes samas oma riiklikele uurimiskavadele või muule riiklikule uurimistegevusele kooskõlas nõukogu kõrgetasemelise ühise kavandamise rühma poolt välja töötatud juhistega ühise kavandamise raamtingimuste kohta (10).

               6.

               Liikmesriikidel soovitatakse teha komisjoniga koostööd, et uurida, milliste algatustega saaks komisjon liikmesriike abistada ühise teadusuuringute kava väljatöötamisel ja rakendamisel, ning kooskõlastada ühised kavad ELi muude algatustega kõnealuses valdkonnas, nagu Euroopa teadusruumi mere- ja merendusuuringute võrgustikud ja Läänemere teadus- ja arendusprogramm (BONUS).

               7.

               Liikmesriikidel soovitatakse kõnealuse ühise kavandamise edenemisest komisjonile korrapäraselt iga-aastastes eduaruannetes ette kanda.

      Brüssel, 16. september 2011

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Máire GEOGHEGAN-QUINN

      (1)  „Implementing the habitats directive in marine and coastal areas” („Loodusdirektiivi rakendamine merel ja rannikupiirkondades”), Euroopa Komisjon, 1998, ISBN: 92–828-4276-2.

      (2)  Eurostat Statistics in focus, 38/2010, „Portrait of EU coastal regions” („Ülevaade ELi rannikupiirkondadest”).

      (3)  KOM(2007) 574 (lõplik).

      (4)  ELT L 164, 25.6.2008, lk 19.

      (5)  KOM(2010) 2020.

      (6)  KOM(2008) 534.

      (7)  KOM(2008) 468.

      (8)  10246/10.

      (9)  http://www.jpi-oceans.eu

      (10)  ERC-GPC 1311/10. Teadusuuringute ühine kavandamine 2008–2010 ja edaspidi. Nõukogu kõrgetasemelise ühise kavandamise rühma 12. novembri 2010. aasta aruanne. II lisa.


title: Nõukogu soovitus, 10. juuli 2012 , milles käsitletakse Slovakkia 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Slovakkia stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta

text:
               24.7.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 219/74

         NÕUKOGU SOOVITUS,
   10. juuli 2012,
   milles käsitletakse Slovakkia 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Slovakkia stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta
   2012/C 219/22
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,
   võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,
   võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,
   võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,
   olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia, s.o strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

               (2)

               Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta, (2) mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.

               (3)

               Nõukogu võttis 12. juulil 2011 vastu soovituse (3) Slovakkia 2011. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Slovakkia ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta.

               (4)

               Komisjon võttis 23. novembril 2011 vastu teise iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt strateegiale „Euroopa 2020” tähistab majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise teise Euroopa poolaasta algust. 14. veebruaril 2012 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määruse (EL) nr 1176/2011 (makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta) (4) alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Slovakkiat liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

               (5)

               Nõukogu võttis 1. detsembril 2011 vastu järeldused, milles kutsutakse sotsiaalkaitsekomiteed esitama koostöös tööhõivekomitee ja muude komiteedega oma seisukohad strateegia „Euroopa 2020” poliitikatsükli raames soovitatud meetmete kohta. Nimetatud seisukohad on osa tööhõivekomitee arvamusest.

               (6)

               Euroopa Parlament on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1466/97 nõuetekohaselt kaasatud Euroopa poolaasta raames toimuvasse ning 15. veebruaril 2012 võttis ta vastu resolutsiooni tööhõive- ja sotsiaalsete aspektide kohta 2012. aasta majanduskasvu analüüsis ja resolutsiooni 2012. aasta majanduskasvu analüüsi täiendamise kohta.

               (7)

               Euroopa Ülemkogu kiitis 2. märtsil 2012 heaks finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve konsolideerimise prioriteedid ning majanduskasvu hoogustamise meetmed. Ülemkogu rõhutas vajadust konsolideerida eelarvet diferentseeritult ja majanduskasvu soodustavalt, et taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, võidelda töötusega ja kriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust.

               (8)

               2. märtsil 2012 kutsus Euroopa Ülemkogu laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike üles esitama õigel ajal kohustused, mis tuleb lisada nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse.

               (9)

               Slovakkia esitas 30. aprillil 2012 oma stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2012–2015 ja 2012. aasta riikliku reformikava. Selleks et võtta arvesse kõnealuse kahe dokumendi omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (10)

               Tuginedes määruse (EÜ) nr 1466/97 kohasele stabiliseerimisprogrammi hindamisele, on nõukogu seisukohal, et stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik. See on laias laastus kooskõlas komisjoni talituste 2012. aasta kevadprognoosiga, kuigi viimases ennustatakse 2012. aastal veidi suuremat SKP reaalkasvu. Stabiilsusprogrammis kavandatud eelarvestrateegia eesmärk on tagada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus. Eesmärgi täitmiseks on kindlaks määratud vahemeetmed, milleks on 2012. aasta eelarve range rakendamine ja valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamine alla 3 % SKPst aastal 2013, mis on nõukogu seatud tähtaeg ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks. Valitsemissektori eelarvepuudujäägiga seotud eesmärgi saavutamine aastal 2013 võib aga ebaõnnestuda. Stabiilsusprogrammiga on muudetud keskpika perioodi eelarve-eesmärki tasakaalus eelarvest struktuurse eelarvepuudujäägini 0,5 % SKPst, mida ei suudeta ilmselt programmiperioodi jooksul saavutada. Uus keskpika perioodi eelarve-eesmärk (KPEE) kajastab stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid piisaval määral. Stabiilsusprogrammi (ümberarvutatud) struktuurse eelarveseisundi (5) põhjal konsolideeriti ajavahemikul 2010–2013 igal aastal eelarvet keskmiselt 1,3 % SKPst, mis on kaugelt parem nõukogu soovituses ette nähtud väärtusest; suurem osa konsolideerimisest on kavandatud aastasse 2013. Aasta 2013 eesmärgi saavutamine on kahtlane, sest kavandatud tulumeetmed ei pruugi olla piisavad, väikesemahuliste meetmete samaaegne rakendamine võib osutuda keeruliseks, ning arvestades seda, et eelarvepuudujäägi eesmärke on eelnevalt ülespoole korrigeeritud.
               Lisaks võib täiendav kulude üldine vähendamine keskpikas perioodis osutuda saavutamatuks. Aastatel 2014 ja 2015 peaks keskmine iga-aastane eelarve konsolideerimine olema 0,3 % SKPst, mis jääb alla keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamata jätnud riikidelt nõutava kohanduse 0,5 % SKPst. Ometi on stabiilsusprogrammi kohaselt valitsemissektori kulude kasv kaalutlusõiguse alusel võetavaid tulumeetmeid arvestades kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti kulueesmärgiga stabiilsusprogrammi viimastel aastatel. Valitsemissektori võlg jääb kaugele alla 60 % SKPst. Kuigi Slovakkia võttis vastu eelarvenõukogu asutava õigusakti, ei ole seda seni moodustatud ja õigusakti kulude ülemmäära kohta ei ole seni veel vastu võetud.

               (11)

               Võttes arvesse kahanevaid võimalusi täiendavaks kulupõhiseks konsolideerimiseks ja vajadust toetada pidevat lähenemist kulude kaudu peamistes valdkondades, nagu haridus, innovatsioon ja transpordiinfrastruktuur, on veel võimalusi võtta meetmeid maksubaasi laiendamiseks, maksudest kõrvelehoidmise piiramiseks ja maksude laekumise parandamiseks lühiajalisi kasvuväljavaateid mõjutamata. Olulist lisatulu oleks võimalik saada siis, kui suudetaks vähendada käibemaksu alalaekumist, mis on üks suurimaid ELis. Samuti on võimalik suurendada selliste maksude laekumist, mis kasvu kõige vähem kahjustavad, sealhulgas kinnisvara maksustamine ja keskkonnamaksud. Tõhus palgatulu maksustamine sõltub töösuhte liigist. See soodustab paindlikumat töökorraldust, millel on negatiivne lühi- ja pikaajaline mõju avaliku sektori eelarvele.

               (12)

               Slovakkia on ainult osaliselt taganud riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse, sest ta ei ole ellu viinud kavandatud muudatusi oma pensionisüsteemi jooksvalt finantseeritavas pensionisambas. Täielikult rahastatava pensionisamba elujõulisuse suurendamiseks on võetud meetmeid. Ebastabiilne õiguskeskkond, kus varem toimus sageli olulisi muutusi, on põhjustanud arvestatavad kohandamiskulud ja tekitanud täielikult rahastatavas sambas ebakindlust.

               (13)

               Slovakkia ei ole võtnud olulisi meetmeid töötuse probleemi lahendamiseks. Aktiivse tööturupoliitika tõhusust ja riikliku tööhõivetalituse suutlikkust tuleb jätkuvalt suurendada. Samuti on vaja võtta meetmeid eakamate töötajate ja naiste suuremaks osalemiseks tööturul, eelkõige pakkudes lastehoiuteenust. Maksukiil, sealhulgas kõik kohustuslikud maksed, on jäänud madala sissetulekuga töötajate jaoks suhteliselt suureks ja seetõttu ei soovi osa tööotsijatest loobuda sotsiaalabist madalapalgalise töö kasuks.

               (14)

               Haridus- ja koolitussüsteemi halva kvaliteedi parandamiseks on vastu võetud ainult piiratud meetmeid. Selleks et Slovakkias vähendada noorte kõrget töötuse määra, tuleks vastu võtta ja viivitamata rakendada noorte tegevuskava kooskõlas Slovakkia ja komisjoni ühise noorte töötuse töörühma tegevuse tulemustega, sealhulgas reformida kutseharidust ja -koolitust ning kõrgharidust. Slovakkias on võetud vastu ajakohastatud pidevõppe strateegia. Pidevõppes osalejate määra tõstmiseks ei ole siiski võetud kasutusele konkreetseid stiimuleid.

               (15)

               Tõrjutud kogukonnad, sealhulgas romad, on tööturult ja üldharidussüsteemist suures osas kõrvale jäetud ning nad kujutavad endast märkimisväärset kasutamata tööjõupotentsiaali Slovakkia majanduses. Selle probleemi lahendamiseks peaks Slovakkia suurendama jõupingutusi tõrjutud rühmade haridustulemuste parandamiseks ja täiskasvanute taasintegreerimise poliitika tõhustamiseks.

               (16)

               Slovakkia on oluliselt parandanud riigihanke-eeskirjade ja kohtute tegevuse läbipaistvust, kuid kohtumenetlus kestab ikka veel kaua ja on kulukas. Avalike institutsioonide tegevuse üldine kvaliteet on siiski veel halb ja nende suutlikkus väike. Avalikus halduses puudub strateegiline lähenemisviis, personal vahetub sageli ja suutlikkuse suurendamine ei ole piisav. See omakorda takistab poliitika väljatöötamist ja rakendamist ning avalike teenuste osutamist.

               (17)

               Slovakkia on võtnud laiendatud euroala pakti raames hulga kohustusi. Kõnealused kohustused ja 2011. aastal võetud kohustuste täitmine on seotud tööhõive edendamise, konkurentsivõime parandamise, riigi rahanduse jätkusuutlikkuse suurendamise ja rahandusliku stabiilsuse edendamisega. Komisjon on hinnanud laiendatud euroala pakti raames võetud kohustuste täitmist. Soovitustes on arvesse võetud kõnealuse hindamise tulemusi.

               (18)

               Komisjon hindas Euroopa poolaasta raames põhjalikult Slovakkia majanduspoliitikat. Komisjon hindas stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava. Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste dokumentide asjakohasust Slovakkia fiskaal- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi eeskirjadele ja juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada ELi üldist majandusjuhtimist, lisades liidu tasandi panuse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad 1.–7. soovituses.

               (19)

               Võttes arvesse kõnealust hinnangut, on nõukogu läbi vaadanud stabiilsusprogrammi ja nõukogu arvamus (6) selle kohta on väljendatud eelkõige 1. soovituses,

         SOOVITAB Slovakkial võtta 2012.–2013. aastal järgmisi meetmeid:

               1.

               Võtta 2012. aastal täiendavaid meetmeid ja määrata kindlaks 2013. aastal vajalikud meetmed ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks jätkusuutlikul viisil ja struktuurse kohandamise tagamiseks, nagu on täpsustatud nõukogu soovitustes ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames. Rakendada suunatud kulukärpeid, tagades kasvu soodustava rahastamise, ning suurendada jõupingutusi avaliku sektori kulude tõhusamaks muutmiseks. Seejärel tuleks tagada asjakohane struktuurne kohandamine, et liikuda piisavalt kiiresti KPEE suunas, sealhulgas kulueesmärgi täitmine. Kiirendada eelarvenõukogu moodustamist ja võtta vastu kulude ülemmäära käsitlevad eeskirjad.

               2.

               Parandada maksuseaduse nõuete täitmist, suurendades eelkõige tulumaksu kogumise tõhusust. Vähendada palgatulu maksustamise erinevusi, mis sõltuvad töösuhte liigist, vähendades samuti maksuvähendusi. Siduda kinnisvara maksustamine kinnisvara turuväärtusega. Kasutada enam keskkonnamakse.

               3.

               Veelgi kohandada jooksvalt finantseeritavat pensionisammast, muutes indekseerimismehhanismi, sidudes seadusjärgse pensioniea otseselt eeldatava elueaga ning võttes pensioni arvutamise valemis kasutusele jätkusuutlikkuse näitaja, mis peegeldab demograafilisi muudatusi. Tagada ka täielikult rahastatava pensionisamba stabiilsus ja elujõulisus.

               4.

               Suurendada riiklike tööturuasutuste haldussuutlikkust, et parandada aktiivse tööturupoliitika suunitlust, kujundamist ja hindamist, tagamaks individuaalsemad tööturuteenused noortele, pikaajalistele töötutele, eakamatele töötajatele ja naistele. Tagada lastehoiuteenuste pakkumine. Vähendada madala sissetulekuga töötajate maksukiilu ja kohandada hüvitiste süsteemi.

               5.

               Vastu võtta ja rakendada noorte tegevuskava, milles keskendutakse eelkõige üld- ja kutsehariduse kvaliteedi ja tööturu vajadustele vastavuse parandamisele, võttes kasutusele praktikasüsteemi. Parandada kõrghariduse kvaliteeti selle kvaliteedi tagamise tugevdamise ja tulemustele orienteerituse kaudu.

               6.

               Võtta aktiivseid meetmeid, et kvaliteetne haridus ja alusharidus oleks haavatavate inimrühmade, sealhulgas romade jaoks paremini kättesaadav. Tagada täiskasvanute taasintegreerimine tööturule aktiveerimismeetmete ja suunatud tööturuteenuste, teise haridusvõimaluse andmise ja lühiajalise kutsekoolituse abil.

               7.

               Parandada avalike teenuste kvaliteeti, sealhulgas tõhustades personalijuhtimist ning suurendades analüüsisuutlikkust. Veelgi lühendada kohtumenetluste kestust ja tugevdada Riigihangete Ameti rolli iseseisva asutusena.

      Brüssel, 10. juuli 2012

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         V. SHIARLY

      (1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

      (2)  Kehtivad 2012. aastal vastavalt nõukogu 26. aprilli 2012. aasta otsusele 2012/238/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 119, 4.5.2012, lk 47).

      (3)  ELT C 272, 15.9.2011, lk 1.

      (4)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

      (5)  Tsükliliselt kohandatud eelarveseisund pärast ühekordsete ja ajutiste meetmete arvessevõtmist, arvutatuna komisjoni talituste poolt ümber programmis esitatud teabe alusel ja ühiselt kokku lepitud metoodikat kasutades.

      (6)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.


Tähtis õiguslik teade

|

52008SC0573

Soovitus: Nõukogu otsus, millega tühistatakse otsus 2005/730/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Portugalis  /* SEK/2008/0573 lõplik */

         ET
            (...PICT...)|EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON|
            Brüssel 7.5.2008
            SEK(2008) 573 lõplik

            Soovitus:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega tühistatakse otsus 2005/730/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Portugalis
            (komisjoni esitatud)
            SELETUSKIRI
            1. Taust
            Asutamislepingu artiklis 104 on sätestatud, et liikmesriigid peavad hoiduma ülemäärasest eelarvepuudujäägist, ning on kehtestatud selle väljaselgitamise ja parandamise menetlus. Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust on üksikasjalikumalt kirjeldatud nõukogu määruses (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta) EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1056/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 5). , mis on stabiilsuse ja kasvu pakti osa. Asutamislepingu artikli 104 lõike 2 kohaselt peab komisjon jälgima eelarvedistsipliini täitmist, võttes aluseks kaks kriteeriumi:   a) kas kavandatud või tegeliku eelarvepuudujäägi suhe sisemajanduse kogutoodangusse ületab 3-lise % kontrollväärtuse, välja arvatud juhul, kui see suhe on oluliselt ja pidevalt langenud ning jõudnud kontrollväärtuse lähedasele tasemele; või kontrollväärtuse ületamine on ainult erandlik ja ajutine ning suhe on kontrollväärtuse lähedane; ja b) kas riigivõla suhe sisemajanduse kogutoodangusse ületab 60-lise % kontrollväärtuse, välja arvatud juhul, kui see suhe väheneb piisavalt ning läheneb kontrollväärtusele rahuldava kiirusega.[1]
            EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1056/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 5).
            Asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaselt esitab komisjon andmed ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamiseks. Kõnealuse protokolli kohaldamise osana peavad liikmesriigid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 3605/93 artiklile 4 esitama kaks korda aastas (enne 1. aprilli ja 1. oktoobrit) andmed valitsemissektori eelarve puudujäägi ja võla kohta ning muud seotud muutujad. EÜT L 332, 31.12.1993, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2103/2005 (ELT L 337, 22.12.2005, lk 1). Viimased andmed Portugali kohta on kättesaadavad veebilehel: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal .  [2][3]
            EÜT L 332, 31.12.1993, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2103/2005 (ELT L 337, 22.12.2005, lk 1).
            Viimased andmed Portugali kohta on kättesaadavad veebilehel:
            http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal .
            22. juunil 2005 algatas komisjon artikli 104 lõikes 3 sätestatud ettekande vastuvõtmisega Portugali suhtes ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse, mis põhines kavandataval valitsemissektori eelarve puudujäägil 6,8 % SKTst ja oodataval valitsemissektori võlal 66,5 % SKTst 2005. aastal, pärast seda, kui see ületas kontrollväärtuse 60 % SKTst juba 2003. ja 2004. aastal, nagu selgus Portugali ajakohastatud stabiilsusprogrammist 2005. aasta juunis. SEK(2005) 836.  Komisjoni soovituse alusel otsustas nõukogu 20. septembril 2005. aastal, et Portugalil on artikli 104 lõike 6 kohane ülemäärane eelarvepuudujääk. ELT L 274, 20.10.2005, lk 91.  Tuginedes samuti komisjoni soovitusele, esitas nõukogu samal ajal artikli 104 lõike 7 kohaselt Portugalile soovitused ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks hiljemalt 2008. aastaks Kõik Portugali ülemäärast eelarvepuudujääki käsitlevad dokumendid on kättesaadavad veebilehel: http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/excessive_deficit9109_en.htm. . [4][5][6]
            SEK(2005) 836.
            ELT L 274, 20.10.2005, lk 91.
            Kõik Portugali ülemäärast eelarvepuudujääki käsitlevad dokumendid on kättesaadavad veebilehel: http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/excessive_deficit9109_en.htm.
            Artikli 104 lõike 7 kohases soovituses soovitas nõukogu , et Portugali ametiasutused peaksid usaldusväärsel ja jätkusuutlikul viisil viima valitsemissektori eelarvepuudujäägi alla 3 % SKTst hiljemalt 2008. aastaks, võttes meetmeid kesk-pika ajavahemiku jooksul. Selleks peaksid Portugali ametiasutused: piirama eelarveseisundi halvenemist 2005. aastal, tagades, et väljakuulutatud parandusmeetmed rakendatakse rangelt; rakendama põhjalikult vajalikke meetmeid, et tagada tsükliliselt kohandatud puudujäägi (välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed) jätkusuutlik ja oluline korrigeerimine, vähendades 2005. aastaga võrreldes 2006. aastal oluliselt eelarve puudujääki 1,5 % SKTst, millele järgneks kahel järgmisel aastal oluline puudujäägi vähendamine, vähemalt 0,75 % SKTst aastas; rakendama kiiresti meetmeid, millega piiratakse ja vähendatakse kulusid järgmistel aastatel; kasutama ära kõik võimalused, et kiirendada eelarvepuudujäägi vähendamist, ning olema valmis vastu võtma lisameetmeid, mis võivad olla vajalikud ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks 2008. aastaks. Nõukogu soovitas lisaks, et Portugali ametiasutused peaksid tagama, et valitsemissektori koguvõlg langeb kindlalt ja läheneb kontrollväärtusele rahuldava kiirusega, kindlustades, et võla areng kajastab eelarvepuudujäägi vähendamisel saavutatud edusamme, vältides võlga suurendavaid finantstehinguid ja hoolikalt arvestades ulatuslike avaliku sektori investeerimisprojektide, sealhulgas erasektoriga koostöös teostatavate projektide võimalikku mõju võlale. Nõukogu nõudis, et Portugali ametiasutused parandaksid veelgi valitsemissektori andmete kogumist ja töötlemist.
            Lisaks sellele kutsus nõukogu Portugali ametiasutusi üles tagama eelarve tugevdamist riigi rahanduse keskpika perioodi sellise seisundi suunas, mis on tasakaalus või ülejäägiga ja mis on saavutatud, vähendades tsükliliselt kohandatud eelarvepuudujääki (välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed) vähemalt 0,5 % võrra SKTst aastas pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamist.
            Tabel 1. Nõukogu 20. septembril 2005 kinnitatud kohandused
            % SKTst, kui ei ole osutatud teisiti|2005|2006|2007|2008|
            Valitsemissektori eelarve seisundstruktuurse seisundi muutusp.m: SKT reaalkasv (%)|eelarvepuudujääk (kõige rohkem) 6,2 %0,8|–4,8+1.51,4|eelarvepuudujääk < 4+0,75 (vähemalt)2,2|eelarvepuudujääk < 3+0,75 (vähemalt)2,6|
            Märkus : struktuurne eelarveseisund = tsükliliselt kohandatud eelarveseisund, välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed
            Allikas : artikli 104 lõike 7 kohane nõukogu soovitus , milles tuginetakse 2005. aasta juunis ajakohastatud stabiliseerimisprogrammile.
            22. juunil 2006, s.t pärast seda, kui aegus nõukogu soovituses sätestatud kuuekuuline tähtaeg meetmete võtmiseks, hindas komisjon meetmeid, mida Portugali ametiasutused olid võtnud valitsemissektori eelarve ülemäärase puudujäägi kõrvaldamiseks. Selle põhjal võttis nõukogu vastu teatise, milles järeldati, et Portugal oli võtnud meetmeid, mis aitasid saavutada piisavat edu ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamisel nõukogu määratud tähtaja jooksul ning Portugali ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlemiseks ei olnud edasised sammud sel ajal vajalikud. SEK(2006) 786.  Nõukogu toetas seda hinnangut oma 11. juuli 2006. aasta istungil.[7]
            SEK(2006) 786.
            Kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 12 tuleb nõukogu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta komisjoni soovituse põhjal tühistada, kui ülemäärane eelarvepuudujääk asjaomases liikmesriigis on nõukogu arvates parandatud.
            2. Eelarvepuudujäägi hiljutised arengud
            Komisjoni (Eurostat) esitatud andmete põhjal pärast Portugali enne 1. aprilli 2008 esitatud aruannet oli valitsemissektori eelarve puudujääk 2007. aastal 2,6 % SKTst, Eurostati 18. aprilli 2008. aasta pressiteade nr 54.  mis järgneb valitsemissektori eelarve puudujäägile 1,6 % SKTst 2005. aastal ja 3,9 % SKTst 2006. aastal (vt tabel 2). Võttes arvesse viimati esitatud eelarvepuudujääki ja eelarvepuudujäägi kontrollväärtust, on väga väike tõenäosus, et edasiste läbivaatamiste korral tõuseb valitsemissektori eelarve puudujääk 2007. aastal üle 3 % SKTst. Eelarvepuudujäägi suhet SKTsse parandatakse tavaliselt (suuremaks või väiksemaks) pärast esimeste tulemuste avaldamist kevadises teatises. Enamiku ELi liikmesriikide puhul korrigeeritakse kõnealust suhtarvu tavaliselt suhteliselt väike ja keskmiselt on korrektsiooni suurus nullilähedane. Portugali puhul on kõnealust suhtarvu sagedamini korrigeeritud suuremaks kui väiksemaks. See annab alust arvata, et esialgsete tulemuste koostamisel esineb kõrvalekaldeid. Isegi kui Portugali valitsemissektori eelarve läbivaatamisi ei saa ka tulevikus välistada, on siiski viimaste aastate andmed olnud usaldusväärsemad kui varem. [8][9]
            Eurostati 18. aprilli 2008. aasta pressiteade nr 54.
            Eelarvepuudujäägi suhet SKTsse parandatakse tavaliselt (suuremaks või väiksemaks) pärast esimeste tulemuste avaldamist kevadises teatises. Enamiku ELi liikmesriikide puhul korrigeeritakse kõnealust suhtarvu tavaliselt suhteliselt väike ja keskmiselt on korrektsiooni suurus nullilähedane. Portugali puhul on kõnealust suhtarvu sagedamini korrigeeritud suuremaks kui väiksemaks. See annab alust arvata, et esialgsete tulemuste koostamisel esineb kõrvalekaldeid. Isegi kui Portugali valitsemissektori eelarve läbivaatamisi ei saa ka tulevikus välistada, on siiski viimaste aastate andmed olnud usaldusväärsemad kui varem.
            Hiljutine valitsemissektori eelarve puudujäägi areng toimus väikese, kuid järjepidevalt paraneva majanduskasvu tingimustes, kusjuures SKT reaalkasv tõusis 0,9 %-lt 2005. aastal kuni 1,3 %ni 2006. aastal ja 1,9 %ni 2007. aastal. Hinnanguliselt väheneb SKT lõhe mingil määral sama perioodi jooksul.
            Eelarve täitmine oli 2006. ja 2007. aastal artikli 104 lõike 7 kohase soovituse väljaandmise ajal kavandatust parem. Kui võrrelda 2005. aasta juunis Portugali ajakohastatud stabiilsusprogrammis esitatud eelarve-eesmärkidega, mille põhjal käesolev ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus algatati, nagu kirjeldatud 1. jaos.  Nimelt oli eelarvepuudujääk neil kahel aastal ligikaudu 1 protsendipunkt SKTst väiksem kui esialgselt kavandatud 2005. aasta juulis Portugali ajakohastatud stabiilsusprogrammis. SKT andmete läbivaatamine 2005. aasta lõpus ja 2006. aasta alguses oleks kaasa toonud kõrgema SKT taseme, m is oleks mehaaniliselt vähendanud eelarvepuudujäägi taset ligikaudu 0,25 protsentipunkti SKTst .  2007. aasta eelarve tulemus on samuti võrreldav 2007. aasta detsembri Portugali ajakohastatud stabiilsusprogrammis esitatud hinnanguga 3% SKTst. Kokkuvõttes saavutati valitsemissektori eelarve puudujääk alla kontrollväärtuse 3 % SKTst üks aasta enne nõukogu kehtestatud tähtaega. Nagu nõukogu artikli 104 lõike 7 kohases soovituses tungivalt nõudis, kasutati võimalust kiirendada eelarve puudujäägi vähendamist eelkõige oodatust parema tulude sissenõudmise abil.[10][11]
            Kui võrrelda 2005. aasta juunis Portugali ajakohastatud stabiilsusprogrammis esitatud eelarve-eesmärkidega, mille põhjal käesolev ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus algatati, nagu kirjeldatud 1. jaos.
            SKT andmete läbivaatamine 2005. aasta lõpus ja 2006. aasta alguses oleks kaasa toonud kõrgema SKT taseme, m is oleks mehaaniliselt vähendanud eelarvepuudujäägi taset ligikaudu 0,25 protsentipunkti SKTst .
            Eelarve puudujäägi vähendamine 2006. ja 2007. aastal saavutati tänu valitsemissektori kulude suhte SKTsse vähenemisele ja tulude suhte SKTsse suurenemisele. Kulusuhe vähenes 2006. aastal ligikaudu 1,25 protsendipunkti SKTst ja 2007. aastal peaaegu 0,5 protsendipunkti SKTst. Samas suurenes 2006. ja 2007. aastal valitsemissektori tulude osakaal ligikaudu 0,75 protsendipunkti SKTst. Eelarve tugevdamisel toetuti peamiselt struktuursetele meetmetele ning väga väheses osas ühekordsetele meetmetele, mis moodustasid 2007. aastal 0,1 % SKTst Seotud tammi kasutamiseks sõlmitud pikaajalise kontsessioonilepinguga ning registreeritud muu kapitalikulu vähenemisena vastavalt ESA 95 eeskirjale. .[12]
            Seotud tammi kasutamiseks sõlmitud pikaajalise kontsessioonilepinguga ning registreeritud muu kapitalikulu vähenemisena vastavalt ESA 95 eeskirjale.
            Kulude poolel saavutati jooksvate esmaste kulutuste stabiliseerimine reaalselt nii 2006. kui ka 2007. aastal. Riigiteenistujate hüvitiste vähendamine oli eriti oluline kõnealuste kulutuste piiramisel ,   mis saavutati riigiteenistujate arvu vähendamisega ja vähemal määral palgapiirangutega, mis tulenesid inflatsioonitasemele alla jäävast iga-aastasest palga ajakohastamisest ja staažiga seotud palga suurendamise külmutamisest.  Samal ajal aeglustus sotsiaaltoetuste (v.a mitterahaliste toetuste) kasvutempo, võrreldes eelmiste aastate väga kõrge kasvuga. Sellele aitas kaasa vanaduspensioni väljamaksete kasvu aeglustumine, mis tulenes peamiselt vanaduspensionile minevate elanike arvu vähenemisest ja töötushüvitiste vähendamisest 2007. aastal. Riiklike investeeringute vähendamine aitas kaasa kulude kärpimisele ja seejärel eelarvepuudujäägi vähendamisele ligikaudu 0,5 % SKTst 2006. aastal. Üldiselt on need näitajad kooskõlas nõukogu soovitusega rakendada kulude piiramiseks meetmeid, mille üks näide on vanaduspensioniskeemi reform.
            Tulude poolel suurenes kiiresti maksulaekumine, eriti võttes arvesse madalat majanduskasvu (ning täpsemalt sisenõudlust). See näib tulenevat käibemaksu standardmäära suurenemisest 2 protsendipunkti võrra (19 %lt 21 %ni) 2005. aastal, oma äranägemisel võetud meetmetest seoses teatavate maksude (aktsiisimaks, sotsiaalmaksumäär teatavatele töötajate kategooriatele, uus üksikisiku tulumaksu piirmäär suurtele sissetulekule) suurendamisega ning teatavate otseste maksude kavandatust väiksemast vähendamisest. Lisaks võib suure osa maksulaekumise suurenemisest panna paranenud maksuhalduse ja nõuete täitmisest saadud tulu arvele, mis näib olevat kaasa toonud maksubaasi laienemise, mis on jäänud suurel määral püsima. Lisaks on tõhusam maksuhaldus võimaldanud märksa tõhusamalt sisse nõuda maksuvõlgu. 2007. aastal saadi täiendavat maksutulu ettevõtte tulumaksu suuremast laekumisest, mis tulenes teatavate suurte ettevõtete kasumlikkuse suurenemisest, ning kinnisvaramaksudest. Muud tulud (sealhulgas valitsuse müüdud kaubad ja teenused) kasvasid kokku ligikaudu 0,5 protsendipunkti SKTst 2006. ja 2007. aastal. Teataval määral tulenes see ka sellest, et saadi üle riigiettevõtete poolt valitsusele tasutavate dividendimaksete puudujäägist, mida täheldati 2005. aastal.
            Eespool kirjeldatud eelarve- ja majandusareng viis 2006. ja 2007. aastal struktuurse puudujäägi (s.t tsükliliselt kohandatud eelarvepuudujääk, välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed) olulise vähenemiseni. Eelneval aastal saavutati vähenemine ligikaudu 2 protsendipunkti SKTst, millele järgnes edasine langus ligikaudu 1 protsendipunkt SKTst järgmisel aastal (vt tabel 2). Need tulemused on oluliselt paremad kui artikli 107 lõike 7 kohases nõukogu soovituses nõutud struktuurse eelarveseisundi vähendamine 2006. aastal 1,5 % võrra SKTst võrreldes 2005. aastaga, ning vähemalt 0,75 % SKTst 2007. aastal.
            3. Eelarvepuudujäägi prognoosid 2008. aastaks ja edasiseks
            Vastavalt komisjoni talituste 2008. aasta kevade majandusprognoosile, kus SKT reaalkasvuks on prognoositud 1,7 %, peaks 2008. aastal valitsemissektori eelarve puudujääk vähenema 2,2 %ni SKTst. Selline prognoos on võrreldav 2007. aasta detsembris Portugali ajakohastatud stabiilsusprogrammis esitatud eelarve-eesmärgiga 2,4 % SKTst (SKT reaalkasvuks eeldati 2,2 %) ning läbivaadatud eesmärgiga 2,2 % SKTst, nagu teatati 26. märtsil pärast 2007. aasta eelarve tulemuse avaldamist.
            Eelarveseisundi prognoositud paranemine 2008. aastal tuleneb peamiselt tulust. 2008. aastaks on prognoositud, et üldine maksulaekumine suureneb nominaalsest SKTst jätkuvalt kiiremini, kuigi selgelt vähem kui 2007. aastal. Maksuelastsus liigub hinnanguliselt pärast viimaste aastate suuri näitajaid ajaloolise keskmise lähedale, kajastades samuti eeldust, et paranenud maksuhaldusest ja nõuete täitmisest saadud vähene kasu võib hakata kahanema. 2008. aastal aitab maksutulule kaasa käibemaksu netotulu normaliseerimine pärast maksimaalse tagasimaksmisperioodi vähendamise rakendamist 2006. ja 2007. aastal. Käibemaksu standardmäära vähenemine 1 protsendipunkti võrra (21 %lt 20 %-le) 1. juulist 2008 vähendab maksutulu. Lisaks eeldatakse, et muu riigitulu suhe SKTsse suureneb teataval määral tänu suurenevatele ELi rahalistele vahenditele uue riikliku strateegilise tugiraamistiku rakendamise kontekstis. Samas kaasnevad vahendite sissevooluga ka täiendavad kulud, mis vähendab oluliselt laekumiste mõju üldisele eelarveseisundile.  Prognoosi kohaselt jääb kulude suhe SKTsse samaks. Eelkõige on oodata personalikulude vähenemist ligikaudu 0,4 protsendipunkti SKTst, mis on tingitud palgakasvu aeglustumisest ja töökohtade arvu vähenemisest keskvalitsuses. Intressikulud vähenevad omal äranägemisel tehtud vähendamise tulemusena valitsuse välja antud hoiusertifikaatide intressimäära struktuuris 2008. aasta alguses.  Valitsuse kontsessioonide puhul elektrit tootvatele tammidele on tegemist ühekordsete meetmetega, mis vähendavad eelarvepuudujääki peaaegu 0,2 % SKTst . Registreeritud muu kapitalikulu vähenemisena vastavalt ESA 95 eeskirjadele, kuid osa tegevusest saadud laekumisest kasutatakse elektrit tootvatele ettevõtetele kompensatsiooniks, et tootmishind kajastuks tarbijahinnas üksnes tasapisi.[13][14]
            Samas kaasnevad vahendite sissevooluga ka täiendavad kulud, mis vähendab oluliselt laekumiste mõju üldisele eelarveseisundile.
            Registreeritud muu kapitalikulu vähenemisena vastavalt ESA 95 eeskirjadele, kuid osa tegevusest saadud laekumisest kasutatakse elektrit tootvatele ettevõtetele kompensatsiooniks, et tootmishind kajastuks tarbijahinnas üksnes tasapisi.
            Eeldusel et poliitikat ei muudeta, prognoositi komisjoni talituste 2008. aasta kevadises majandusprognoosis valitsemissektori eelarve puudujäägiks 2,6 % SKTst 2009. aastal, eeldades et SKT reaalkasv on 1,6 % SKTst. 2007. aasta detsembri Portugali ajakohastatud stabiilsusprogrammis sätestati 2009. aasta eelarve-eesmärgiks 1,5 % SKTst, eeldusel et SKT reaalkasv on 2,8 %. Vastavalt komisjoni talituste 2008. aasta kevade majandusprognoosile on oodata, et eelarveseisundi areng sõltub peamiselt vähenevast maksukoormusest, mis kajastab jätkuvalt käibemaksu standardmäära vähendamise mõju 2008. aasta juulis. Lisaks prognoositakse, et maksutulu olulised makromajanduslikud baasid, nagu majapidamiste tarbimine ja töötajate hüvitised, peaksid suurenema aeglasemalt kui SKT, samal ajal kui maksutulu peaks erinevalt varasematest aastatest arenema kooskõlas vastavate maksubaasidega. Seetõttu eeldatakse, et 2. jaos osutatud maksubaaside laienemine on peamiselt püsivat laadi. Kui osa sellest tulust peaks tagantjärele osutuma pigem ajutiseks või mittepüsivaks või kui seda vähendaks majandustegevuse aeglustumine, oleks eelarve väljavaade märksa süngem. 2008. aastal rakendatud ühekordsete meetmete katkestamine suurendab nominaalset puudujääki. Praegune tavapärasest suurem ebakindlus eelarve- ja majandusarengu pärast tekitab riigi rahandusele mitmeid ohtusid.
            Vastavalt komisjoni talituste 2008. aasta kevadisele majandusprognoosile oodatakse 2008. aastal struktuurse eelarveseisundi paranemist 0,25 protsendipunkti SKTst. 2009. aastaks prognoositakse halvenemist 0,25 protsendipunkti SKTst, eeldusel et poliitikat ei muudeta. Selle põhjal on vajalik oluline samm eelarve tugevdamise suunas 2008. aasta eelarve täitmisel ja ambitsioonikas 2009. aasta eelarve, et tagada artikli 104 lõike 7 kohase nõukogu soovituse täitmine ja kohandada struktuurset eelarveseisundit keskpika perioodi jooksul tasakaalu lähedale või viia see ülejääki, vähendades pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamist struktuurset eelarvepuudujääki vähemalt 0,5 % SKTst aastas.
            2007. aasta detsembri Portugali ajakohastatud stabiilsusprogrammis sätestati eelarve-eesmärgiks 0,4 % SKTst 2010. aastal ja 0,2 % SKTst 2011. aastal. Neid eesmärke tuleb vaadelda koos eeldusega, et SKT reaalkasv on mõlemal aastal 3 %. Oma arvamuses ajakohastatud programmi kohta oli nõukogu seisukohal, et programmi eelarvepõhimõtted ei pruugi olla piisavad, et tagada keskpika perioodi eesmärgi saavutamine 2010. aastaks, nagu on programmis ette nähtud. Kuigi keskpika perioodi eesmärgi suunas liikumise kiirus on kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktis sätestatuga, on eespool nimetatud riske arvesse võttes tõenäoliselt vaja teha täiendavaid jõupingutusi. ELT L 73, 19.3.2008, lk 6. [15]
            ELT L 73, 19.3.2008, lk 6.
            4. Võla areng ja prognoosid
            Valitsemissektori koguvõlg ületas 2005. aastal kontrollväärtuse 60 % SKTst, jõudes 56,9 %lt SKTst 2004. aastal 63,6 %ni SKTst. Erinevused nimetatud võlasumma ja ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse algatamise ajal kajastatud näitajate vahel tulenevad peamiselt SKT andmete läbivaatamisest, millele on osutatud joonealuses märkuses 11.  2006. aastal suurenes võla suhe veelgi 64,7 %ni SKTst ja langes 2007. aastal tagasi 63,6 %ni SKTst. 2006. aasta valitsemissektori võla suhe tulenes kõrgest valitsemissektori esmasest eelarve puudujäägist ning väiksemal määral asjaolust, et valitsemissektori võla kaudne intressimäär ületas SKT nominaalkasvu (nn lumepalliefekt). Võla suhte langus 2007. aastal tulenes peamiselt võlga vähendava varude muutuse kohandamisest. Väiksemal määral aitas SKT kasvu kiirenemine ja vähene esmane ülejääk täiendavalt kaasa võla suhte langemisele.[16]
            Erinevused nimetatud võlasumma ja ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse algatamise ajal kajastatud näitajate vahel tulenevad peamiselt SKT andmete läbivaatamisest, millele on osutatud joonealuses märkuses 11.
            Sel määral, mil võla suhe 2007. aastal langes, on valitsemissektori võla areng olnud kooskõlas vastavalt artikli 104 lõikele 7 esitatud nõukogu 20. septembri 2005. aasta soovitusega. Lisaks aitasid finantstehingud 2006. ja 2007. aastal kaasa negatiivse varude muutuse kohandamisele ja seega valitsemissektori võla suhte vähenemisele: 2006. aastal oli finantsvara vähenemise peamine põhjus erastamistulude suur laekumine; 2007. aastal oli hoiuste ja sularaha vähenemine väga oluline finantsvara vähenemisel ja võlga vähendaval varude muutuse kohandamisel. Finantsvara omandamine (välja arvatud hoiused, sularaha ja erastamistulud) jäi 2006. ja 2007. aastal positiivseks, mis tõttu suurenes võla suhe.
            Vastavalt komisjoni talituste 2008. aasta kevade majandusprognoosile oodatakse 2008. aastal valitsemissektori võla suhte vähest suurenemist üle 64 % SKTst, ning eeldusel, et poliitikat ei muudeta, oodatakse selle jõudmist 2009. aastal 64,25 %ni SKTst. Seda arengut tuleb vaadelda selle ja järgmise aasta madala SKT nominaalkasvu ning jätkuvalt suhteliselt kõrge valitsemissektori eelarve puudujäägi taustal. 2007. aasta detsembri Portugali ajakohastatud stabiilsusprogrammis esitatud kava põhjal peaks võla suhe kajastama positiivset varude muutuse kohandamist(0,4 % SKTst). See näib tulenevat tekke- ja kassapõhise eelarvepuudujäägi positiivsest erinevusest, nagu tuleneb ajakohastatud programmist. Varude muutuse kohandamise näitajaid kohandati, et kajastada Portugali ametiasutuste poolt teatavatele riiklikele haiglatele tehtud kapitalisüsti, mida Portugali ametiasutused kirjendasid finantstehingu asemel kapitali ümberpaigutamisena.  Eeldusel, et võla tagastamine üle selle nominaalväärtuse suureneb lähitulevikus oluliselt, mis on tingitud 2008. aasta jaanuaris kehtestatud muudatustega hoiusertifikaatide hüvitamises, suureneb surve varude muutuse kohandamisele.. Üldiselt on võla suhte paranemine olnud vastavuses artikli 104 lõike 7 kohase nõukogu soovitusega , kuna selle areng kajastab edu eelarve puudujäägi vähendamisel ning keskmiselt ei ole aastatel 2006.–2009 finantstehingud võla suhet suurendanud. [17]
            See näib tulenevat tekke- ja kassapõhise eelarvepuudujäägi positiivsest erinevusest, nagu tuleneb ajakohastatud programmist. Varude muutuse kohandamise näitajaid kohandati, et kajastada Portugali ametiasutuste poolt teatavatele riiklikele haiglatele tehtud kapitalisüsti, mida Portugali ametiasutused kirjendasid finantstehingu asemel kapitali ümberpaigutamisena.
            5. Muud kaalutlused
            Vastavalt artikli 104 lõikele 7 soovitas nõukogu Portugalil parandada valitsemissektori andmete kogumist ja töötlemist, kuna avaliku sektori usaldusväärse rahandusstatistika koostamisel esinevad ilmsed puudused.
            Viimastel aastatel on tehtud institutsioonilisi muudatusi ja muid tehnilisi täiustusi Portugali valitsemissektori eelarve koostamisel. See hõlmab tõhustatud koostööd ning selgemat tööjaotust riikliku statistikaameti, rahandusministeeriumi ja keskpanga vahel, samuti statistikaameti ressursside, vastutuse ja usaldusväärsuse suurendamist. 2006. aasta alguses sõlmisid kõnealused kolm institutsiooni lepingu, millega nähti ette nendevaheline koostöö ja loodi kaks töörühma, et analüüsida valitsuse eelarvet enne iga finantsteatise esitamist ja arutada metoodilisi küsimusi. ‘Acordo de Cooperaēćo Institucional no Domķnio das Estatķsticas das Administraēões Pśblicas’ (Institutsionaalse koostöö leping valitsemisandmete valdkonnas); ingliskeelne versioon on kättesaadaval aadressil:  http://www.dgo.pt/FP/StatisticsAgreement_INE_BP_DGO.pdf . Vt ka allikate ja meetodite ühendatud andmekogu [ülemäärase eelarvepuudujäägi andmete jaoks], kättesaadaval aadressil: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/pls/portal/docs/PAGE/PGP_DS_GFS/PGE_DS_GFS_11/EDPI_PT_2007_REV1.PDF.  Need muudatused peaksid aitama parandada valitsemissektori statistiliste andmete kvaliteeti. Valitsemissektori kontode kvartaliandmete kogumine ja avaldamine peaks samuti aitama kaasa aastaaruannete usaldusväärsuse ja üldisele kvaliteedi paranemisele, kuna tehingud, mille puhul on vaja konkreetset raamatupidamiskäsitlust, tuvastatakse varakult. Valitsuse allsektorite andmete õigeaegne esitamine on muutunud korrapärasemaks, lisaks on teave eelarve täitmise kohta muutunud üksikasjalikumaks ja õigeaegsemalt kättesaadavaks. Selle tulemusena on viimaste aastate kohta esitatud teave olnud varasemast usaldusväärsem. Kokkuvõttes näitab selline areng nõukogu soovituse täitmist.[18]
            ‘Acordo de Cooperaēćo Institucional no Domķnio das Estatķsticas das Administraēões Pśblicas’ (Institutsionaalse koostöö leping valitsemisandmete valdkonnas); ingliskeelne versioon on kättesaadaval aadressil:  http://www.dgo.pt/FP/StatisticsAgreement_INE_BP_DGO.pdf . Vt ka allikate ja meetodite ühendatud andmekogu [ülemäärase eelarvepuudujäägi andmete jaoks], kättesaadaval aadressil: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/pls/portal/docs/PAGE/PGP_DS_GFS/PGE_DS_GFS_11/EDPI_PT_2007_REV1.PDF.
            6. Järeldused
            Valitsemissektori eelarve puudujääk vähenes oluliselt 6,1 %-lt SKTst 2005. aastal 3,9 %ni SKTst 2006. aastal ning 2,6 %ni SKTst 2007. aastal ehk alla kontrollväärtuse 3 % SKTst. Eelarvepuudujäägi vähendamise meetmed on peamiselt püsivat laadi. Struktuurne eelarveseisund, s.t tsükliliselt kohandatud eelarveseisund, võtmata arvesse ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid, paranes 2006. aastal 2 protsendipunkti SKTst ja seejärel 1 protsendipunkt SKTst 2007. aastal, mis on selgelt rohkem kui nõukogu soovitatud 1,5 protsendipunkti SKTst 2006. aastal ja vähemalt 0,75 % SKTst 2007. aastal. Vastavalt komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoosile on 2008. aastal oodata valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähenemist 2,2 %ni SKTst (sealhulgas ühekordsed meetmed, mis moodustavad ligikaudu 0,2 %ni SKTst, ilma milleta eelarvepuudujääk oleks siiski alla 3 % SKTst). 2009. aastaks prognoositakse eelarvepuudujäägi suurenemist 2,6 %ni SKTst, eeldusel et poliitikat ei muudeta. See tähendab, et eelarvepuudujääk on usaldusväärselt ja jätkusuutlikult vähendatud alla ülemmäära, milleks on 3 % SKTst.
            Valitsemissektori koguvõlg langes 64,7 %lt SKTst 2006. aastal 63,6 %ni SKTst 2007. aastal. Vastavalt komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoosile oodatakse  tingimustes, kus SKT kasvumäär on madal ning valitsemissektori eelarve puudujääk on jätkuvalt suhteliselt kõrge,   võla suurenemist taas ligikaudu 64 %ni SKTst 2008. aastal ning eeldusel et poliitikat ei muudeta 64,25 %ni SKTst 2009. aastal.
            Üldhinnangu kohaselt on ülemäärane eelarvepuudujääk Portugalis kõrvaldatud. seoses sellega soovitab komisjon nõukogul tühistada oma otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Portugalis.
            Tabel 2. Eelarvesuundumused aastatel 2005–2009
            % SKTst, kui ei ole osutatud teisiti|2005|2006|2007|2008|2009|
            ||||COM|SP (2)|COM (3)|SP (2)|
            Valitsemissektori eelarve seisund|–6,1|–3,9|–2,6|–2,2|–2,4|–2,6|–1,5|
            |||||( – 2,2)|||
            – Kogutulu|41,6|42,4|43,1|43,6|42,7|43,3|42,8|
            – Kogukulu|47,7|46,3|45,7|45,7|45,1|45,9|44,4|
            millest:|– intressikulu|2,6|2,8|2,8|2,8|2,9|2,7|2,8|
            |– kapitali kogumahutus põhivarasse|2,9|2,3|2,4|2,4|2,2|2,4|2,3|
            Esmane eelarveseisund|–3,5|–1,1|0,2|0,6|0,5|0.1|1,3|
            Ühekordsed ja ajutised meetmed|–0,1|0,0|0,1|0,2|0,0|0.0|0,0|
            Struktuurne eelarveseisund (1)|–5,2|–3,2|–2,2|–1,9|–1,6|–2.2|–1,0|
            Struktuurne esmane eelarveseisund (1)|–2,6|–0,4|0,6|0,8|1,3|0,6|1,8|
            Valitsemissektori koguvõlg (4)|63,6|64,7|63,6|64,1|64,1|64,3|62,5|
            Võla suhte muutus (a) = (b) + (c) + (d)  (5)|5,3|1,1|–1,1|0,5|–0,3|0,2|–1,6|
            Sissemaksed:|– esmane eelarveseisund (b)|3,5|1,1|–0,1|–0,6|–0,5|–0,1|–1,3|
            |– lumepalliefekt (c)|0,7|0,3|–0,2|0,4|–0,1|0,3|–0,4|
            |– varude muutuse kohandamine (d)|1,1|–0,2|–0,8|0,7|0,4|0,0|0,0|
            Pm: SKT reaalkasv (%)|0,9|1,3|1,9|1,7|2,2|1,6|2,8|
            Pm: SKT lõhe|–1,7|–1.6|-1,1|–1,0|–1,8|–1,0|–1,1|
            (...PICT...)(1) Tsükliliselt kohandatud (esmane) eelarvetasakaal, v.a ühekordsed ja ajutised meetmed.(2) Programmi raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste arvutatud tsükliliselt kohandatud ja struktuurne eelarveseisund ning SKT lõhed.(3) Eeldusel et poliitikat ei muudeta.(4) Koguvõla osakaalu muutust saab osadeks lahutada järgmiselt:kus t on aja alaindeks; D, PD, Y ja SF on vastavalt valitsemissektori võlg, esmane eelarvepuudujääk, nominaalne SKT ja varude muutuse kohandamine, ning i ja y kujutavad keskmist võla maksumust ja SKT nominaalkasvu. Sulgudes olev osa kujutab lumepalliefekti.(5) Ümardamise tõttu võib elementide summa erineda koguvõla näitajast..Allikas: Komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoos (COM) ja 2007. aasta detsembri ajakohastatud stabiilsusprogramm (SP). Sulgudes Portugali ametiasutuste uus ametlik prognoos 26. märtsil 2008.|
            Soovitus:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega tühistatakse otsus 2005/730/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Portugalis
            EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
            võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 104 lõiget 12,
            võttes arvesse komisjoni soovitust,
            ning arvestades järgmist:
            (1) Nõukogu otsusega 2005/730/EÜ ELT L 274, 20.10.2005, lk 91.  , millega järgiti komisjoni soovitust vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 6, otsustati, et Portugalil on ülemäärane eelarvepuudujääk. Nõukogu märkis, et valitsemissektori eelarve puudujääk 2005. aastal oli 6,2 % SKTst, mis on üle asutamislepingus sätestatud kontrollväärtuse ehk 3 % SKTst, kusjuures valitsemissektori koguvõlaks prognoositi 66,5 % SKTst, mis on üle asutamislepingus sätestatud kontrollväärtuse 60 % SKTst.[19]
            ELT L 274, 20.10.2005, lk 91.
            (2) Nõukogu esitas komisjoni soovituse põhjal 20. septembril 2005 Portugalile soovituse kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 7 ja nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrusega (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta) EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1056/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 5).  kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2008. aastaks. Soovitus avalikustati.[20]
            EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1056/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 5).
            (3) Kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 12 tuleb nõukogu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta tühistada, kui ülemäärane eelarvepuudujääk asjaomases liikmesriigis on nõukogu arvates kõrvaldatud.
            (4) Vastavalt ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevale protokollile, mis on lisatud asutamislepingule, esitab komisjon andmed menetluse rakendamiseks. Kõnealuse protokolli kohaldamise osana esitavad liikmesriigid vastavalt nõukogu 22. novembri 1993. aasta määruse (EÜ) nr 3605/93 (Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta) artiklile 4 kaks korda aastas (enne 1. aprilli ja 1. oktoobrit) andmed valitsemissektori eelarve puudujäägi ja võla kohta ning muud seotud muutujad EÜT L 332, 31.12.1993, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2103/2005 (ELT L 337, 22.12.2005, lk 1). .[21]
            EÜT L 332, 31.12.1993, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2103/2005 (ELT L 337, 22.12.2005, lk 1).
            (5) Nende andmete alusel, mis komisjon (Eurostat) esitas vastavalt määruse (EÜ) nr 3605/93 artikli 8g lõikele 1 pärast Portugali poolt enne 1. aprilli 2008 esitatud teatist, ning komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoosi alusel on võimalik teha järgmised järeldused:
            – valitsemissektori eelarve puudujääki vähendati 6,1 %-lt SKTst 2005. aastal 3,9 %ni SKTst 2006. aastal ja 2,6 %ni SKTst 2007. aastal, mis on alla eelarvepuudujäägi kontrollväärtuse 3 % SKTst. See vastab Portugali ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2007. aasta detsembri ajakohastatud versioonis kehtestatud eesmärgile 3% SKTst.
            – valitsemissektori kulude suhte SKTsse vähenemine ja suurenev tulude suhe SKTsse aitas kaasa valitsemissektori eelarve tasakaalu paranemisele. Kulusuhe vähenes 2006. aastal 1,25 protsendipunkti SKTst ja 2007. aastal peaaegu 0,5 protsendipunkti SKTst. Samas suurenes 2006. ja 2007. aastal valitsemissektori tulude osakaal ligikaudu 0,75 protsendipunkti SKTst. Eelarve tugevdamisel toetuti peamiselt struktuursetele meetmetele ning väga väheses osas ühekordsetele meetmetele, mis moodustasid 2007. aastal 0,1 % SKTst. Struktuurse eelarveseisundi (s.t tsükliliselt kohandatud eelarveseisund, võtmata arvesse ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid) paranemist oodatakse 2006. aastal 2 protsendipunkti SKTst ja 2007. aastal 1 protsendipunkt SKTst, mis on kooskõlas artikli 104 lõike 7 kohase nõukogu soovitusega parandada struktuurset eelarveseisundit 2006. aastal 1,5 % SKTst ja 2007. aastal vähemalt 0,75 % SKTst.
            – 2008. aastaks prognoositi komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoosis, et eelarve puudujääk väheneb 2,2 %ni SKTst peamiselt tänu teatavale lisatulule, kusjuures eelarve täitmisele aitavad kaasa eelarve puudujääki vähendavad ühekordsed meetmed 0,2 % SKTst. See on üldiselt kooskõlas eelarvepuudujäägi ametliku eesmärgiga 2,4 % SKTst, mis on sätestatud 2007. aasta detsembri Portugali ajakohastatud stabiilsusprogrammis, ning läbivaadatud eesmärgiga 2,2 % SKTst, millest Portugali ametiasutused teatasid 2008. aasta märtsi lõpus. 2009. aastaks prognoositi kevadprognoosis, eeldusel et poliitikat ei muudeta, valitsemissektori eelarve puudujäägiks 2,6 % SKTst. See tähendab, et eelarvepuudujääki on usaldusväärselt ja jätkusuutlikult vähendatud alla ülemmäära, milleks on 3 % SKTst. Prognoositavalt paraneb struktuurne eelarveseisund rohkem kui 0,25 protsendipunkti SKTst 2008. aastal ning, eeldusel et poliitikat ei muudeta halveneb 2009. aastal 0,25 protsendipunkti SKTst. Seda tuleb vaadelda vajaduse taustal saavutada edu eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärgi saavutamisel, milleks Portugali puhul on struktuurne puudujääk 0,5 % SKTst,
            – valitsemissektori võlg vähenes 6,4 %-lt SKTst 2006. aastal 63,6 %ni SKTst 2007. aastal. Madala SKT kasvu ja jätkuvalt suhteliselt kõrge valitsemissektori eelarve puudujäägi tõttu, mida prognoositi komisjoni talituste 2008. aasta kevade majandusprognoosis, suureneb valitsemissektori võlg eeldatavalt ligikaudu 64,25 %ni SKTst 2009. aastal.
            (6) Nõukogu arvates on ülemäärane eelarvepuudujääk Portugalis kõrvaldatud ja seega tuleks otsus 2005/730/EÜ tühistada,
            ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
            Artikkel 1
            Üldhinnangu kohaselt on ülemäärase eelarvepuudujäägi olukord Portugalis korrigeeritud.
            Artikkel 2
            Otsus 2005/730/EÜ tühistatakse.
            Artikkel 3
            Käesolev otsus on adresseeritud Portugali Vabariigile .
            Brüssel,
            Nõukogu nimel
            eesistuja
            [1] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1056/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 5).
            [2] EÜT L 332, 31.12.1993, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2103/2005 (ELT L 337, 22.12.2005, lk 1).
            [3] Viimased andmed Portugali kohta on kättesaadavad veebilehel: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal .
            [4] SEK(2005) 836.
            [5] ELT L 274, 20.10.2005, lk 91.
            [6] Kõik Portugali ülemäärast eelarvepuudujääki käsitlevad dokumendid on kättesaadavad veebilehel: http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/excessive_deficit9109_en.htm.
            [7] SEK(2006) 786.
            [8] Eurostati 18. aprilli 2008. aasta pressiteade nr 54.
            [9] Eelarvepuudujäägi suhet SKTsse parandatakse tavaliselt (suuremaks või väiksemaks) pärast esimeste tulemuste avaldamist kevadises teatises. Enamiku ELi liikmesriikide puhul korrigeeritakse kõnealust suhtarvu tavaliselt suhteliselt väike ja keskmiselt on korrektsiooni suurus nullilähedane. Portugali puhul on kõnealust suhtarvu sagedamini korrigeeritud suuremaks kui väiksemaks. See annab alust arvata, et esialgsete tulemuste koostamisel esineb kõrvalekaldeid. Isegi kui Portugali valitsemissektori eelarve läbivaatamisi ei saa ka tulevikus välistada, on siiski viimaste aastate andmed olnud usaldusväärsemad kui varem.
            [10] Kui võrrelda 2005. aasta juunis Portugali ajakohastatud stabiilsusprogrammis esitatud eelarve-eesmärkidega, mille põhjal käesolev ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus algatati, nagu kirjeldatud 1. jaos.
            [11] SKT andmete läbivaatamine 2005. aasta lõpus ja 2006. aasta alguses oleks kaasa toonud kõrgema SKT taseme, m is oleks mehaaniliselt vähendanud eelarvepuudujäägi taset ligikaudu 0,25 protsentipunkti SKTst .
            [12] Seotud tammi kasutamiseks sõlmitud pikaajalise kontsessioonilepinguga ning registreeritud muu kapitalikulu vähenemisena vastavalt ESA 95 eeskirjale.
            [13] Samas kaasnevad vahendite sissevooluga ka täiendavad kulud, mis vähendab oluliselt laekumiste mõju üldisele eelarveseisundile.
            [14] Registreeritud muu kapitalikulu vähenemisena vastavalt ESA 95 eeskirjadele, kuid osa tegevusest saadud laekumisest kasutatakse elektrit tootvatele ettevõtetele kompensatsiooniks, et tootmishind kajastuks tarbijahinnas üksnes tasapisi.
            [15] ELT L 73, 19.3.2008, lk 6.
            [16] Erinevused nimetatud võlasumma ja ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse algatamise ajal kajastatud näitajate vahel tulenevad peamiselt SKT andmete läbivaatamisest, millele on osutatud joonealuses märkuses 11.
            [17] See näib tulenevat tekke- ja kassapõhise eelarvepuudujäägi positiivsest erinevusest, nagu tuleneb ajakohastatud programmist. Varude muutuse kohandamise näitajaid kohandati, et kajastada Portugali ametiasutuste poolt teatavatele riiklikele haiglatele tehtud kapitalisüsti, mida Portugali ametiasutused kirjendasid finantstehingu asemel kapitali ümberpaigutamisena.
            [18] ‘Acordo de Cooperaēćo Institucional no Domķnio das Estatķsticas das Administraēões Pśblicas’ (Institutsionaalse koostöö leping valitsemisandmete valdkonnas); ingliskeelne versioon on kättesaadaval aadressil:  http://www.dgo.pt/FP/StatisticsAgreement_INE_BP_DGO.pdf . Vt ka allikate ja meetodite ühendatud andmekogu [ülemäärase eelarvepuudujäägi andmete jaoks], kättesaadaval aadressil: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/pls/portal/docs/PAGE/PGP_DS_GFS/PGE_DS_GFS_11/EDPI_PT_2007_REV1.PDF.
            [19] ELT L 274, 20.10.2005, lk 91.
            [20] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1056/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 5).
            [21] EÜT L 332, 31.12.1993, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2103/2005 (ELT L 337, 22.12.2005, lk 1).


title: Nõukogu soovitus, 12. juuli 2016, milles käsitletakse Rumeenia 2016. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Rumeenia 2016. aasta lähenemisprogrammi kohta

text:
               18.8.2016

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 299/73

         NÕUKOGU SOOVITUS,
   12. juuli 2016,
   milles käsitletakse Rumeenia 2016. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Rumeenia 2016. aasta lähenemisprogrammi kohta
   (2016/C 299/18)
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,
   võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,
   võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,
   võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,
   võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,
   võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,
   võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjon võttis 26. novembril 2015 vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2016) algust. Euroopa Ülemkogu kiitis 17.–18. märtsil 2016 heaks iga-aastases majanduskasvu analüüsis esitatud prioriteedid. Komisjon võttis 26. novembril 2015 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (2) alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles nimetati Rumeeniat ühe liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

               (2)

               26. veebruaril 2016 avaldati 2016. aasta aruanne Rumeenia kohta. Selles hinnati Rumeenia edusamme nõukogu poolt 14. juulil 2015 vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel ja strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi. Põhjaliku analüüsi tulemused esitas komisjon 8. märtsil 2016. Komisjon järeldab oma analüüsi põhjal, et Rumeenias ei esine makromajanduslikku tasakaalustamatust.

               (3)

               Rumeenia esitas 28. aprillil 2016 oma 2016. aasta riikliku reformikava ja 2016. aasta lähenemisprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (4)

               Asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi võeti arvesse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 2014.–2020. aasta programmide koostamisel. Nagu on nähtud ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 (3) artikliga 23, võib komisjon juhul, kui on vaja toetada asjaomaste nõukogu soovituste rakendamist, nõuda, et liikmesriik vaataks läbi oma partnerluslepingu ja asjaomased programmid ning teeks nende muutmise ettepanekud. Komisjon esitas täiendavad üksikasjad kõnealuse sätte kasutamise kohta suunistes selle kohta, kuidas rakendada meetmeid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhususe sidumiseks usaldusväärse majandusjuhtimisega.

               (5)

               Kolmas maksebilansi finantsabiprogramm (2013–2015) lõppes 2015. aasta septembris ilma ühegi lõpuleviidud läbivaatamiseta. Kolmas ametlik läbivaatamismissioon (16.–30. juuni 2015), mille eesmärk oli hinnata programmi tingimuste täitmist, ei ole lõpule viidud. Kuigi mitmes valdkonnas saavutati mõningast edu, jäid praegused ja varasemad programmieesmärgid olulistes poliitikavaldkondades saavutamata. Programmijärgset järelevalvet alustati 1. oktoobril 2015 ja seda jätkatakse kuni esimese maksebilansi finantsabiprogrammi raames antud laenudest on tagasi makstud vähemalt 70 %, st vähemalt kuni 2018. aasta kevadeni.

               (6)

               Rumeenia suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa. 2016. aasta lähenemisprogrammis on valitsus ette näinud, et valitsemissektori nominaalne eelarvepositsioon halveneb võrreldes 2015. aastaga (–0,7 % SKPst) veelgi ning on 2016. ja 2017. aastal –2,9 % SKPst. Prognoosi kohaselt halveneb ka struktuurne eelarvepositsioon. Lähenemisprogrammi kohaselt on kavas kalduda kõrvale keskpika perioodi eelarve-eesmärgist (struktuurne puudujääk 1 % SKPst), mis saavutati 2014. ja 2015. aastal, ning programmiperioodi jooksul ei ole kavas seda eesmärki enam täita. Lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla ja SKP suhe jääma alla 40 % kogu programmiperioodi vältel. Eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2016. aasta kohta usutav ja 2017. aasta kohta mõnevõrra soodne. Komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi kohaselt varitseb oht, et nii 2016. aastal, ja kui poliitikat ei muudeta, siis ka 2017. aastal kaldutakse eesmärkidest märkimisväärselt kõrvale. Lisaks on komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi kohaselt valitsemissektori eelarvepuudujääk 2017. aastal 3,4 % SKPst, mis on suurem kui aluslepingus sätestatud kontrollväärtus 3 % SKPst. Lähenemisprogrammile antud hinnangu põhjal ja võttes arvesse komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi, näeb nõukogu ohtu, et Rumeenia ei täida stabiilsuse ja kasvu pakti sätteid. Seetõttu tuleb võtta veel meetmeid, et tagada sätete täitmine 2016. ja 2017. aastal.

               (7)

               Rumeenia eelarveraamistik on sätete poolest usaldusväärne, kuid seda ei kohaldata tulemuslikult. Ühtegi hiljutist eelarvepuudujääki suurendavat fiskaalmeedet ei algatatud ega võetud vastu tavapärase eelarvemenetluse raames. 2015. aastal ei peetud kinni nõudest koostada iga uue seadusandliku algatuse kohta, millega suurendatakse avaliku sektori kulutusi või vähendatakse avaliku sektori tulusid, rahandusministeeriumi poolt kontrollitud mõjuhinnang. Selle nõude eesmärk on tagada kulutuste ülemmäära järgimine ja teha ettepanekuid tulude vähendamist kompenseerivate meetmete võtmiseks. Tegelikkuses jäetakse eelarvenõukogule väga vähe aega, et reageerida eelarvega seotud ettepanekutele ning nõukogu arvamusi ja soovitusi ei võeta piisavalt arvesse. 2016. aasta eelarves on ette nähtud eelarvepuudujääk 2,95 % SKPst, mis tähendab märkimisväärset kõrvalekaldumist keskpika perioodi eelarve-eesmärgist. Sellega kaldutakse kõrvale ka riigi eelarveraamistikust.

               (8)

               Mitmesuguseid meetmeid on võetud maksukogumise ja maksukuulekuse parandamiseks. Need hõlmavad kohustust kasutada kassaaparaati, sularahamaksenõuete karmistamist, uut käibemaksukohustuslasena registreerimise menetlust, intensiivsemat maksuameti kontrolli ja maksuameti käimasolevat reorganiseerimist. Siiski on endiselt probleemiks suur maksudest kõrvalehoidumine ja vähene maksukuulekus. Deklareerimata töö ja tulu deklareerimine tegelikust väiksemana avaldavad jätkuvalt negatiivset mõju maksutuludele ja moonutavad majandust. Meetmed, sh tööinspektsiooni meetmed deklareerimata töötamise vähendamiseks, ei ole olnud kuigi tulemuslikud.

               (9)

               Seadus, millega võrdsustatakse meeste ja naiste pensioniiga, on olnud parlamendis menetlemisel alates 2013. aastast. Selle vastuvõtmine suurendaks märgatavalt eakamate naiste osalemist tööturul, mis vähendaks soolist pensionilõhet ja leevendaks nende vaesusesse jäämise riski vanemas eas.

               (10)

               2015. aastal paranes olukord tööturul. Töötuse tase on madal ja tööhõive määr on kasvanud. Pikaajalise töötuse tase on alla ELi keskmise. Olulised probleemid on siiski lahendamata, eelkõige seoses NEET-noorte suure arvuga, ning nende tõhus kaasamine on piiratud.

               (11)

               Vaatamata sellele, et vabadest töökohtadest riiklikule tööhõiveametile teatamine on kohustuslik, ei suuda riiklik tööhõiveamet pakkuda tööotsijatele individuaalseid teenuseid ja tööandjatele osutatavaid teenuseid on vähe. Vastu on võetud kord vajadustele kohandatud toe osutamiseks eri kategooriatesse kuuluvatele töötutele, kuid seda korda ei ole veel rakendatud. Tööhõive- ja sotsiaalteenistuste koostöö on väga napp, seepärast on sotsiaalabi saajate aktiveerimine veelgi keerulisem.

               (12)

               Miinimumpalk, mis on üks liidu madalaimaid, on alates 2013. aastast märkimisväärselt kasvanud ning ebakindlust tekitab asjaolu, et puuduvad objektiivsed kriteeriumid miinimumpalga seadmiseks. Miinimumpalga seadmise reformimiseks on loodud kolmepoolne töörühm, kuid ikka veel puuduvad selged suunised või kriteeriumid, mis võtaksid arvesse selle mõju töökohtade loomisele, sotsiaalsetele tingimustele ja konkurentsivõimele. Üldiselt on sotsiaaldialoog endiselt nõrk.

               (13)

               Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse risk on Rumeenias üks liidu suurimaid. Sotsiaalabi saavatest inimestest lähevad tööturule väga vähesed, eriti maapiirkondades. Sotsiaaltoetuse võrdlusindeksit, mille alusel sotsiaaltoetuse summad arvutatakse, ei ajakohastada korrapäraselt lähtuvalt majanduslikust olukorrast, mis võib mõjutada hüvitiste piisavust konkreetsel ajahetkel. Parlamendile on vastuvõtmiseks saadetud miinimumsissetulekut käsitlev seadus, mis peaks aitama hüvitisi paremini suunata, tagada hüvitiste piisavust ja tuua minimaalse sissetulekutoetuse saajad tööturule. Osutatud probleeme püütakse lahendada ka valitsuse vaesusevastase paketi mitme meetme abil, kasutades integreeritud lähenemisviisi (haridus, tervishoid, eluase, sotsiaalkaitse, transport).

               (14)

               Haridusvaldkonnas on Rumeenial veel mitmeid väljakutseid. Mitmed strateegiad hõlmavad elukestvat õpet, kutseharidust ja -õpet, kolmanda taseme haridust ja haridussüsteemist varakult lahkumist. Haridussüsteemist varakult lahkunud noorte arv ületab suurelt ELi keskmist ning osaliselt on selle põhjuseks märkimisväärsed viivitused 2015. aastal kinnitatud strateegia rakendamisel. Haridussüsteemist varakult lahkumist ennetavaid ja õppetööle tagasi aitavaid programme on vähe. Haavatavate rühmade nagu romade ja vaestest peredest pärit laste juurdepääs kvaliteetsele haridusele ja selle omandamine on jätkuvalt raskendatud, eriti maapiirkondades. Alushariduse ja lastehoiu valdkonnas on Rumeenia võtnud meetmeid, et toetada ebasoodsas olukorras olevate laste lasteaias käimist (3–6-aastased). Lastehoiuteenuste osutamine 0–3-aastastele on endiselt piiratud. Hiljuti vastu võetud õigusaktid, millega laiendatakse vanemapuhkuse sätteid, koos ebapiisavate tööstiimulitega võivad suurendada takistusi naiste osalemisele tööturul. Kutsekeskhariduses ja -õppes osalejate määr on üle ELi keskmise, kuid koolist väljalangemise määr püsib samuti kõrge. Kolmanda taseme hariduse omandamise määr on tõusuteel, ent kõrghariduse kvaliteet ja vastavus tööturu vajadustele on kesine. Täiskasvanuõppes osalemine on väga vähene.

               (15)

               Rumeenia tervishoiutulemused on kasinad. Oodatav eluiga sünnihetkel on nii meeste kui ka naiste puhul ELi keskmisest palju madalam. Endiselt on suurteks murekohtadeks juurdepääs tervishoiuteenustele ja liigne tuginemine haiglaravile. Laialt levinud mitteametlikult tasude maksmine vähendab tervishoiuteenuste kättesaadavust väikese sissetulekuga inimeste jaoks. Rumeenias on võetud meetmeid, et parandada vähese sissetulekuga pensionäride ning kõrvalistes ja isoleeritud kogukondades elavate inimeste juurdepääsu tervishoiuteenustele. Loomisel on sotsiaal- ja tervishoiuteenuste vahendajate võrgustik ja esitatud on avalikke teenuseid käsitleva õigusakti eelnõu. Puuetega inimeste deinstitutsionaliseerimine on jätkuvalt keeruline ülesanne.

               (16)

               Rumeenias on võetud meetmeid, et suurendada tervishoiusüsteemi rahastamist ja kasutada avalikke vahendeid tõhusamalt. Need reformid hõlmavad näiteks võlgnevuste likvideerimist tervishoiusektoris, ravimikulude jätkusuutlikkuse suurendamist, e-tervise lahenduste rakendamist, tervishoiusüsteemi rahastamise parandamist, strateegia väljatöötamist, et suunata vahendeid haiglapõhisest hooldusest ennetava ja esmatasandi arstiabi jaoks, ning hangete tsentraliseerimist. Haldussuutlikkuse puudumine põhjustab siiski viivitusi 2014. – 2020. aasta riikliku tervishoiustrateegia rakendamisel. Tervishoiusüsteemi tõhusust vähendavad eelkõige viivitused haiglasektori tõhustamisel ja üleminekul statsionaarselt ravilt kulutõhusamale ambulatoorsele ravile.

               (17)

               Rumeenia peamised arenguerinevused on linna- ja maapiirkondade vahel. Maapiirkondades on tööhõive-, sotsiaal-, tervishoiu- ja haridustulemused madalamad ning juurdepääs haridusele, arstiabile, põhilistele kommunaalteenustele ja avalikele teenustele on vähese ja killustatud kohaliku haldussuutlikkuse tõttu raskendatud. Maapiirkondade sotsiaal-majanduslikku arengut aeglustab ebapiisav transporditaristu ning ühis- ja eratranspordi vähesus, millele lisanduvad suured sõitmiskulud ja piiratud juurdepääs lairibataristule. Säästva majanduse arengut maapiirkondades takistavad põllumajanduse madal lisandväärtus ja maapiirkondade majanduse vähene mitmekesisus. Suur osa maapiirkondade tööealisest elanikkonnast töötab elatuspõllumajanduses või osaelatuspõllumajanduses, millega seostuvad varjatud töötus, tasustamata töö perele kuuluvas majapidamises, madal tootlikkus ja vaesus. Vaesusevastase paketiga, mida rahastatakse peamiselt ELi vahenditest, nähakse ette integreeritud lähenemisviis võitluseks vaesusega, sh maapiirkondades. Kavas on luua kogukondlikud rühmad, kes pakuvad ebasoodsas olukorras olevatele kogukondadele mitmesuguseid integreeritud teenuseid. Paraku ei ole osutatud rühmi veel loodud.

               (18)

               Avaliku halduse reformi strateegiline raamistik kehtestati juba 2014. aastal, kuid selle rakendamine oli 2015. aastal aeglane. 2016. aastal on vastu võetud mõned olulised algatused, et suurendada läbipaistvust ja tõhustada avaliku halduse toimimist. Viivitused üldise ja läbipaistva personalijuhtimise juurutamisel, eelkõige seoses töölevõtmise ja ametisse nimetamisega, hindamisega, palkadega, kõigi töötajate kategooriate karjääri edenemisega ja väljaõppega, võimaldavad siiski rakendada olulisi menetlusi ja otsuseid meelevaldselt. Kui võtta ka arvesse ebastabiilseid organisatsioonilisi struktuure, mõjutab selline olukord negatiivselt avaliku teenistuse sõltumatust ja professionaalsust ning seeläbi ka tema tulemuslikkust ja tõhusust. Keerukad haldusmenetlused, ebatõhus riigihangete süsteem ja laialt levinud korruptsioon takistavad teenuste (sealhulgas e-valitsuse teenuste) osutamist kodanikele ja ettevõtetele. Vähe kasutatakse strateegilist planeerimist, programmipõhist eelarvestamist, konsultatsioonipraktikat ning tõenduspõhist poliitikakujundamist. Need probleemid takistavad mitmes valdkonnas oluliste poliitikameetmete rakendamist, sealhulgas olemasolevate ELi vahendite ja muu rahalise toetuse kasutuselevõttu.

               (19)

               Võtmetähtsusega majandussektorites turgu valitseva seisundiga riigiettevõtete majandustulemused on tagasihoidlikud. Eriti domineerivad on need ettevõtted taristusektorites: energiasektoris on riigiettevõtete osa 44 % käibest ja 77 % tööhõivest ning transpordisektoris on vastavad näitajad 24 % ja 28 %. Valitsuse erakorraline määrus 109/2011 riigiettevõtete juhtimise kohta sai seaduse staatuse 10. mail 2016 ning selles tehtud muudatustega tagatakse paremini vastavus rahvusvahelistele headele tavadele. Rumeenia palkab taas professionaalseid juhte, et asendada mitme riigiettevõtte ajutisi juhte, kuid edusammud on olnud esialgselt kavandatust aeglasemad. Riigiettevõtete läbipaistvusele ja aruandekohustusele tuleks kasuks kiirem aasta-eelarvete vastuvõtmine ning auditeeritud aastaaruannete heakskiitmine ja avaldamine. Ettevalmistamisel on uus erastamisseadus. Paraku võib selles olla sätteid, mis on vastuolus äriühingu üldjuhtimist käsitlevate õigusaktidega. Eriti murettekitav on erastamishalduri ja ettevõtte juhtkonna vastutuse tõenäoline kattumine.

               (20)

               Vaatamata kohtute jõupingutusele võidelda kõrgetasemelise korruptsiooniga, esineb korruptsiooni endiselt paljudes majandussektorites. See hõlmab ametisse nimetatud ja valitud ametnikke kõigil valitsemistasanditel ning samuti riigiteenistujaid ja avalike asutuste töötajaid. Kohtusüsteemis rakendatakse ulatuslikke reforme, kuid endiselt on probleemiks kohtute suur töökoormus, kohtuotsuste prognoositavus ja nõuetekohane täitmine ning väline surve kohtusüsteemile. Rumeenia saab soovitusi kohtureformi ja korruptsioonivastase võitluse kohta koostöö- ja jälgimiskorra raames. Seepärast Rumeenia riigipõhised soovitused neid valdkondi ei hõlma.

               (21)

               Finantssektori usaldusväärsus on paranenud. Siiski on see sektor tundlik riigi seadusandlike algatuste suhtes. Hiljuti vastu võetud seadus maksekohustusest vabastamise kohta, mida kohaldatakse olemasolevate laenude suhtes tagasiulatuvalt, võib tekitada mitmele krediidiasutusele probleeme ja vähendada laenutegevust. Osutatud seadus võib vähendada finantssektori stabiilsust, mõjutades kogu majandust. Muud algatused, mis võivad samuti pankadele negatiivset mõju avaldada, on näiteks ettepanek konverteerida välisvaluutas antud laenud kohalikku vääringusse ja teatavad kohtuotsused laenulepingute ebaõiglaste tingimuste kohta.

               (22)

               Ebapiisav või halva kvaliteediga taristu on üks suurimaid probleeme äritegevuse jaoks Rumeenias, takistades kaubandust ja majandusarengut. Kuigi hiljuti on täheldatud väikest edasiminekut, on Rumeenia muude piirkonna riikide seas transpordi- ja sidetaristu tajutava kvaliteedi poolest endiselt viimasel kohal. Võrreldes teiste riikidega ja võttes arvesse riigi suurust, on Rumeenia maanteede ja kiirteede võrk väike. Transpordi üldkava ja sellega kaasneva raudteereformi kinnitamine on korduvalt edasi lükkunud.

               (23)

               Avaliku sektori investeeringud on vähenenud alates 2008. aastast, hoolimata rohkest kättesaadavast rahastamisest, eelkõige tänu ELi vahenditele. See suundumus muutis 2015. aastal suunda, kuid eeldatakse, et avaliku sektori investeeringud hakkavad 2016. aastast vähenema, kuna 2014.–2020. aasta programmide rakendamine ei ole veel täielikult alanud ja töövalmis projekte ei ole piisavalt varuks. Rumeenia on teinud viimasel ajal jõupingutusi ja jätkab nende tegemist, et tugevdada ministeeriumidevahelist koostööd, korraldada ümber riigihangete süsteem ja parandada investeerimisprojektide kavandamist ja rakendamist. Siiski on riiklike investeerimisprojektide ettevalmistamine endiselt ebapiisav ning avatud välistele mõjutustele. Projektide valikut mõjutab ebasoodsalt keskpika ja pikaajalise planeerimise ja strateegiliste prioriteetide puudumine, vajadus jõuda kokkuleppele paljude poliitikakujundajate vahel, rahandusministeeriumi avaliku sektori investeeringute hindamise üksuse piiratud jõustamisvolitused ning kohaliku arengu riikliku programmi valikukriteeriumide puudumine.

               (24)

               Kulupõhine konkurentsivõime ja kaubandustulemused on märgatavalt paranenud, kuid Rumeenia mittekulupõhise konkurentsivõime osas on veel palju ära teha. Struktuursed tõkked takistavad üleminekut kõrgema lisandväärtusega majandusele ja piiravad Rumeenia suutlikkust edendada jätkusuutlikku majanduskasvu. Haldusmenetluste keerukus, eelarve- ja maksupoliitika kiire muutumine ning nõrk ettevõtluskeskkond mõjutavad jätkuvalt investeerimisotsuseid. Ulatuslik maksudest kõrvalehoidumine ja deklareerimata töö vähendavad maksutulu ja moonutavad majandust. Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate juurdepääs rahastamisele on endiselt piiratud.

               (25)

               Komisjon on Euroopa poolaasta raames Rumeenia majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud tulemused 2016. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka lähenemisprogrammi ja riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Rumeeniale esitatud soovituste järelmeetmeid. Arvesse ei ole võetud mitte üksnes nende asjakohasust Rumeenia eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka vastavust ELi õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda tulevastesse riiklikesse otsustesse ELi tasandi panus ja tugevdada nii ELi üldist majandusjuhtimist. Euroopa poolaasta raames koostatud soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1–4.

               (26)

               Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (4) selle kohta kajastub eelkõige soovituses 1,

         SOOVITAB Rumeenial võtta 2016. ja 2017. aastal järgmisi meetmeid.

               1.

               Piirata 2016. aastal kõrvalekaldumist keskpika perioodi eelarve-eesmärgist ja saavutada 2017. aastal aastane eelarvekohandus 0,5 % SKPst, v.a juhul, kui keskpika perioodi eelarve-eesmärgini jõutakse väiksema jõupingutusega. Tagada eelarveraamistiku kohaldamine ning tugevdada veelgi maksukuulekust ja maksude kogumist. Tagada, et seadusandlikud algatused ei kahjustaks õiguskindlust ega seaks ohtu finantsstabiilsust. Vajaduse korral võtta meetmeid selle ohu maandamiseks.

               2.

               Edendada riikliku tööhõiveameti poolt tööandjatele ja tööotsijatele pakutavaid teenuseid, eelkõige kohandada teenuseid vastavalt tööotsija profiilile, siduda need teenused paremini sotsiaalabiga, sh sotsiaalteenustega, ja jõuda nende noorteni, kes ei ole end töötuna arvele võtnud. Töötada sotsiaalpartneritega konsulteerides välja miinimumpalga kehtestamise objektiivsed kriteeriumid. Võtta meetmeid, et vältida haridussüsteemist varakult lahkumist ja laiendada kvaliteetse hariduse pakkumist, eriti romade seas. Võrdsustada meeste ja naiste pensioniiga.

               3.

               Vähendada mitteametlike tasude maksmist tervishoiusüsteemis ja parandada ambulatoorse ravi kättesaadavust. Tugevdada avaliku halduse personalijuhtimise sõltumatust ja läbipaistvust. Lihtsustada haldusmenetlusi ettevõtete ja kodanike jaoks. Tõhustada riigiettevõtete üldjuhtimist.

               4.

               Parandada juurdepääsu integreeritud avalikele teenustele, laiendada põhitaristut ja edendada majanduse mitmekesistamist, eelkõige maapiirkondades. Võtta vastu ja rakendada transpordi üldkava. Tugevdada avaliku sektori investeeringute prioriteetide seadmist ja investeeringute ettevalmistamist.

      Brüssel, 12. juuli 2016

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         P. KAŽIMÍR

      (1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

      (2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 25).

      (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).

      (4)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 2.