				|

		52013DC0383

			Soovitus: NÕUKOGU SOOVITUS valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks Hispaanias /* COM/2013/0383 final - 2013/ () */

			   	Soovitus:
NÕUKOGU SOOVITUS
valitsemissektori ülemäärase
eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks Hispaanias
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 126 lõiget 7,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust
ning arvestades järgmist:
(1)       Vastavalt Euroopa Liidu
toimimise lepingu artiklile 126 hoiduvad liikmesriigid valitsemissektori
eelarve ülemäärasest puudujäägist.
(2)       Stabiilsuse ja kasvu pakt
põhineb eesmärgil tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, mis on vajalik hindade
stabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva majanduskasvu
tagamiseks.
(3)       Nõukogu otsustas 27. aprillil
2009 kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõikega 6, et
Hispaanial on ülemäärane eelarvepuudujääk, ning esitas vastavalt
asutamislepingu artikli 104 lõikele 7 ja nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse
(EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise
kiirendamise ja selgitamise kohta)[1]
artiklile 3 soovituse kõrvaldada ülemäärane puudujääk hiljemalt 2012. aastaks.
(4)       Nõukogu otsustas 2.
detsembril 2009 kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikega 5,
et on võetud tõhusaid meetmeid ja et pärast nimetatud soovituse vastuvõtmist on
esinenud ootamatuid majandust kahjustavaid sündmusi, millel on riigi
rahandusele oluline negatiivne mõju[2].
Eelkõige mõjutas eelarvet negatiivselt üleilmsest majandus- ja finantskriisist
tingitud majanduskasvu väljavaadete järsk halvenemine. Sellest tulenevalt
otsustas nõukogu ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 alusel võtta vastu
muudetud soovituse kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk usaldusväärselt ja
jätkusuutlikult hiljemalt 2013. aastaks, võttes meetmeid keskpikas raamistikus.

(5)       15. juunil 2010 jõudis
komisjon järeldusele, et Hispaania on vastavalt nõukogu 2. detsembri 2009.
aasta soovitusele võtnud tõhusaid meetmeid oma valitsemissektori puudujäägi
viimiseks allapoole kontrollväärtust 3 % SKPst, ja oli seisukohal, et
seetõttu ei ole ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames vaja rohkem
meetmeid võtta.
(6)       Nõukogu otsustas 10. juulil
2012 kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikega 5, et on
võetud tõhusaid meetmeid, kuid pärast muudetud soovituse vastuvõtmist 2009.
aastal on esinenud ootamatuid majandust kahjustavaid sündmusi, millel on riigi
rahandusele suur negatiivne mõju. Eelkõige on eelarvele suur negatiivne mõju
majanduskasvu väljavaadete halvenemisel ja väiksemat maksutulu andvate
kasvutegurite osakaalu suurenemisel. Seetõttu võttis nõukogu vastavalt ELi
toimimise lepingu artikli 126 lõikele 7 vastu muudetud soovituse („ülemäärase
eelarvepuudujäägi menetluse raames antud muudetud soovitus”) selle kohta, et
Hispaania kõrvaldaks ülemäärase eelarvepuudujäägi hiljemalt 2014. aastaks.
Selleks et viia valitsemissektori eelarve puudujääk allapoole kontrollväärtust 3 %
SKPst 2014. aastaks, soovitati Hispaanial lähtudes komisjoni talituste 2012.
aasta ajakohastatud kevadprognoosist parandada struktuurset eelarvepositsiooni 2012.
aastal 2,7 % SKPst, 2013. aastal 2,5 % SKPst ja 2014. aastal 1,9 %
SKPst. Valitsemissektori eelarve puudujäägi
eesmärgiks kehtestati 2012. aastaks 6,3 % SKPst, 2013. aastaks 4,5 %
SKPst ja 2014. aastaks 2,8 % SKPst. Veel
soovitati Hispaanial rakendada 2012. aasta eelarve ja autonoomsete piirkondade
tasakaalustamiskavade raames vastu võetud meetmeid ning võtta 2012. aasta juuli
lõpuks vastu väljakuulutatud mitmeaastane eelarvekava aastateks 2013−2014,
sealhulgas keskpika perioodi eelarvestrateegia, milles on üksikasjalikult
esitatud struktuurimeetmed, mida on vaja ülemäärase eelarvepuudujäägi
kõrvaldamiseks 2014. aastaks.
(7)       14. novembril 2012 jõudis
komisjon 2012. aasta sügisprognoosile toetudes järeldusele, et Hispaania on
võtnud tõhusaid meetmeid kooskõlas nõukogu 10. juuli 2012. aasta muudetud
soovitusega ning et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames ei ole vaja
täiendavaid meetmeid võtta.
(8)       Vastavalt määruse (EÜ) nr 1467/97
artikli 3 lõikele 5 võib nõukogu juhul, kui on võetud tõhusaid meetmeid ja kui
ootamatu majandust kahjustav sündmus, millel on riigi rahandusele oluline
negatiivne mõju, esineb pärast kõnealuse soovituse vastuvõtmist, teha komisjoni
soovituse alusel otsuse võtta ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 7
kohaselt vastu muudetud soovitus. Eelarvele olulist negatiivset mõju avaldavate
ootamatute majandust kahjustavate sündmuste esinemist hinnatakse nõukogu
soovituse aluseks olevast majandusprognoosist lähtudes.
(9)       Vastavalt ELi toimimise
lepingu artikli 126 lõikele 7 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artiklile 3 on
nõukogu kohustatud andma asjaomasele liikmesriigile soovitusi ülemäärase
eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks teatava aja jooksul. Soovituses tuleb asjaomasele
liikmesriigile kehtestada maksimaalselt kuue kuu pikkune tähtaeg, et võtta
tõhusaid meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks. Lisaks sellele
peaks nõukogu ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise soovituses nõudma, et
täidetaks aastased eelarve-eesmärgid, mis soovituse aluseks oleva prognoosi
kohaselt tagaksid struktuurse eelarvepositsiooni (st tsükliliselt kohandatud
eelarvepositsioon, välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed)
paranemise vähemalt 0,5 % SKPst aastas.
(10)     Pärast lühiajalist majanduse
elavnemist 2011. aastal hakkas majandus jälle kahanema; alates 2011. aasta
kolmandast kvartalist on SKP kvartaalne reaalkasv negatiivne. Aasta lõikes
vähenes SKP 2012. aastal 1,4 %. Vastavalt komisjoni talituste 2013. aasta
kevadprognoosile jätkub majanduslangus 2013. aastal, kuna positiivne
netoeksport ei suuda veel korvata sisenõudluse jätkuvat vähenemist. Reaalse SKP
ja tootmise suhte stabiliseerumist on oodata alles 2013. aasta lõpus. SKP
reaalkasv peaks seega 2013. aastal vähenema 1,5 % SKPst ning 2014. aastal 0,9 %
suurenema (eeldusel, et poliitikat ei muudeta). Nõukogu viimase soovituse ajal
prognoositi, et reaalne SKP väheneb 2012. aastal 1,9 % ja 2013. aastal 0,3 %
ning kasvab 2014. aastal 1,1 %. 2012. aasta majanduskasvu prognoositust
parem näitaja oli peamiselt tingitud mõnevõrra suuremast sisenõudlusest, mis
võis tuleneda ka tagasimaksmise kava kaudu tehtud kapitalisüstidest piirkondade
ja kohalike omavalitsuste enne 1. jaanuari 2012 kogunenud ärivõlgade tasumiseks
(27,4 miljardit eurot ehk 2,6 % SKPst). Mis puutub 2013. ja 2014.
aastasse, ennustatakse komisjoni talituste 2013. aasta kevadprognoosis, et 2013.
aastal reaalne SKP väheneb järsemalt ning 2014. aastal majandus elavneb
aeglasemalt. See tähendab, et mõlemal aastal sisenõudlus langeb järsemalt ja
tööhõive vähenemine venib pikemaks. Makromajandusliku väljavaate halvenemine on
osaliselt seotud 2013–2014. aasta eelarvekavas ja 2013. aasta eelarves
sisalduvate konsolideerimismeetmetega.
(11)     Komisjoni talituste 2013.
aasta kevadprognoosi kohaselt küündis 2012. aastal valitsemissektori eelarve
puudujääk 10,6 %-ni SKPst; 6,3 % SKPst oli 2011. aasta eesmärk ja
tulemuseks kujunes 9,4 % SKPst. Arvates välja kapitalisiirded pankadele
(mida peetakse ühekordseteks tehinguteks), oli puudujääk 2012. ja 2011. aastal
vastavalt 7,0 % ja 9,0 % SKPst. Võttes
arvesse kahanevat majandust ja vähem maksutulu andvaid kasvutegureid, vastab
valitsemissektori eelarve positsiooni halvenemine eelarve esmase positsiooni
paranemisele 2,4 protsendipunkti (ilma kapitalisiireteta pankadele). Komisjoni talituste 2013. aasta kevadprognoos
osutab struktuurse puudujäägi paranemisele 2012. aastal 1,8 protsendipunkti
võrra, võrreldes soovitatava paranemisega 2,7 protsendipunkti. Võttes arvesse,
et pärast viimast nõukogu soovitust on potentsiaalset kasvu korrigeeritud veidi
allapoole, jääb eelarve tugevdamise prognoos muutumatuks. Siiski mõjutas
struktuurse eelarvepositsiooni prognoositavat muutust tõsiselt tulude ootamatu
alalaekumine, mis küündis ligikaudu 1,0 protsendipunktini. Kokkuvõttes peaks
kohandatud eelarvepositsioon selliseid mõjusid arvesse võttes paranema 2,9
protsendipunkti, mis ületab ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud
muudetud soovituses märgitud parandamist. Lisaks rekapitaliseerimismeetmetele
on 2012. aastal kõrvalekaldumine eelarve-eesmärkidest seotud oodatust
väiksemate tulude (võttes arvesse kaalutlusõiguse alusel võetavate meetmete
mõju ja baasefekti) ning suurema vahetarbimise ja suuremate sotsiaalsiiretega.
Vähem maksutulu andvate kasvutegurite ja tööturu olukorra järsema halvenemise
tõttu vähenesid tulud oluliselt, seda eelkõige otseste ja kaudsete maksude
puhul, samuti suurenesid sotsiaalkulud. Hispaania võttis 2012. aastal vastu
ulatuslikke konsolideerimismeetmeid, mis ulatusid ligikaudu 4 %-ni SKPst,
sealhulgas ligikaudu 1½% SKPst tulude poolel ja 2½% SKPst kulude poolel. Need
meetmed korvasid osaliselt ka suurematest intressimaksetest ja suurematest
sotsiaalsiiretest tingitud struktuurse eelarvepositsiooni halvenemist.
(12)     Vastavalt komisjoni talituste 2013.
aasta kevadprognoosile peaks 2013. aastal valitsemissektori eelarve puudujääk
vähenema 6,5 %-ni SKPst, võrreldes ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse
eesmärgiga 4,5 % SKPst. Esmane eelarvepositsioon peaks paranema 4,5
protsendipunkti (0,9 protsendipunkti ilma kapitalisiireteta pankadele).
Järgides nõukogu viimast soovitust, esitas Hispaania valitsus 2012. aasta
augustis mitmeaastase eelarvekava aastateks 2013–2014, milles kirjeldatakse
keskpika perioodi konsolideerimisstrateegia mõnd aspekti. Kokku peaks
kaalutlusõiguse alusel võetavate meetmete mõju eelarvele olema 2013. aastal
ligikaudu 1 % SKPst kulude poolel ja ligikaudu 1½ % SKPst tulude
poolel. Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames seatud eesmärgist prognoositud
kõrvalekaldumist ligikaudu 2 % ulatuses SKPst selgitab osaliselt halvem
lähtepositsioon. Peamiseks kõrvalekaldumise põhjuseks on ebasoodsad
kasvutegurid, eratarbimise järsem kahanemine ja tööturu halvem olukord, kui
eeldati ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud muudetud
soovituses. Komisjoni talituste 2013. aasta kevadprognoosi kohaselt väheneb
struktuurne puudujääk 2013. aastal veel 1,1 protsendipunkti, võrreldes
soovitatud 2,5 protsendipunktiga. Võttes arvesse hinnangulise potentsiaalse
majanduskasvu muutust ja oodatust suuremat tulude vähenemist, paraneb
eelarvepositsiooni konsolideerimine hinnanguliselt 1,4 protsendipunkti,
mistõttu suureneb eelarvepositsiooni kohandatud konsolideerimine 2,5 %-ni
SKPst, mis on kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud
muudetud soovitusega. Hispaania valitsus teatas 2013. aasta
stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori eelarvepuudujäägi eesmärk on 2013.
aastal 6,3 % SKPst, mida toetavad täiendavad konsolideerimismeetmed mahus
ligikaudu 3 miljardit eurot (0,3 % SKPst), mis tuleb veel vastu võtta ja
rakendada selle aasta jooksul.
(13)     2014. aastaks prognoositakse
valitsemissektori eelarve puudujäägi suurenemist 7,0 %-ni SKPst võrreldes
ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames seatud eesmärgiga, mis oli 2,8 %
SKPst. Esmane eelarvepuudujääk suureneks 0,4 % SKPst. Prognoositud
kõrvalekaldumine kajastab lisaks baasefektile peamiselt varasematel aastatel
võetud ajutiste meetmete aegumist ning asjaolu, et 2014. aastaks kavandatud
konsolideerimismeetmeid ei olnud 2012. aasta augusti mitmeaastases eelarvekavas
selleks piisavalt täpsustatud, et neid oleks saanud lisada komisjoni talituste
prognoosi. Peale selle annaksid majanduse kasvu tegurid jätkuvalt vähe
maksutulu, nii et sotsiaalmaksud ja kaudsed maksud ei kasva samal määral
nominaalse SKPga. Suurema võlakoorma tõttu kasvavad jätkuvalt ka
intressimaksed. Vastavalt komisjoni talituste 2013. aasta kevadprognoosile
peaks struktuurne puudujääk suurenema 1,1 protsendipunkti võrra, võrreldes
soovitatava vähenemisega 1,9 % SKPst. Võttes arvesse hinnangulise
potentsiaalse majanduskasvu korrigeerimist ja oodatust järsemat tulude
vähenemist, suureneb lõhe veel 0,2 protsendipunkti.
(14)     Fiskaaljuhtimises on tehtud
suuri edusamme eelarve täitmise aruannete esitamisel keskvalitsusest
madalamatel tasemetel. Siiski ei ole eelarve tasakaalu seaduse sätted varajase
hoiatamise ja korrigeeriva mehhanismi kohta, mille eesmärk on vähendada
kõrvalekaldumisi eelarve-eesmärkidest, olnud täielikult tõhusad ja nende
rakendamise läbipaistust saaks parandada. Vaatamata edusammudele eelarvealase
aruandluse valdkonnas piirkondlikul tasandil, oleks fiskaalläbipaistvuse
suurendamiseks vaja aruanded, samuti eelarvekavad, esitada üldvalitsuse
tasandil konsolideeritult vastavalt standardile ESA95 põhjalikumalt, ühtsemalt
ja õigeaegsemalt. Institutsionaalselt ja rahaliselt täiesti sõltumatu
eelarvenõukogu loomine on veel pooleli.
(15)     Valitsemissektori koguvõlg
kasvas 2012. aastal ligikaudu 84 %-ni SKPst, võrreldes komisjoni talituste
2012. aasta ajakohastatud kevadprognoosis esitatud 80,9 %-ga SKPst. Võla
suhe suurenes oodatust suurema eelarvepuudujäägi, SKP väiksema nominaalkasvu,
pankade rekapitaliseerimise tehingute kulude ja avaliku halduse võlgnevuste
tasumise tõttu. Vastavalt komisjoni talituste 2013. aasta kevadprognoosile
suureneb võla suhe SKPsse veelgi ja ületab eeldusel, et poliitikat ei muudeta, 2014.
aastal 95 %, ületades seega igal aastal aluslepingu kohast
kontrollväärtust.
(16)     10. aprillil 2013 jõudis
komisjon, oma 2013. aasta makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse raames
tehtud Hispaania põhjalikust analüüsist[3]
lähtudes järeldusele, et Hispaanias esineb ülemäärane makromajanduslik
tasakaalustamatus. Buumiaastatel kuhjunud tasakaalustamatuse kõrvaldamisel ning
eriti erasektori ja välisvõla väga kõrge taseme katmisel on olnud väga
negatiivne mõju majanduskasvule, finantsstabiilsusele ja riigi rahandusele.
Ülemäärase eelarvepuudujäägi jätkusuutlikuks kõrvaldamiseks keskpika perioodi
jooksul tuleb samaaegselt tagada makromajandusliku tasakaalustamatuse
vähendamine, jätkates struktuurireformide läbiviimist, et edendada
majanduskasvu ja töökohtade loomist ning vähendada struktuurset jäikust, mis
takistab kohandamist.
(17)     Vastavalt komisjoni talituste 2013.
aasta kevadprognoosile ei täida Hispaania nominaalseid eelarve-eesmärke, mis on
kehtestatud nõukogu 10. juuli 2012. aasta soovitusega. Hispaania on 2012. ja 2013.
aastal struktuurset eelarvepositsiooni siiski parandanud, mis arvestades pärast
nõukogu soovituse esitamist toimunud ootamatuid majandust kahjustavaid muutusi,
on kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud muudetud
soovitusega. Nendel ootamatutel majandust kahjustavatel muutustel on olnud
riigi rahandusele oluline negatiivne mõju. Eelkõige tulude oluline vähenemine,
mis on seotud majanduse liikumisega vähem maksutulu andva kasvustruktuuri
suunas ja sellega seonduv negatiivne mõju tulu elastsusele, on
eelarvepositsiooni veelgi oluliselt halvendanud . Lisaks mõjutas majanduslangus
väga negatiivselt ka tööhõivet ja töötuse määr on märkimisväärselt tõusnud.
Võttes arvesse kõiki neid tegureid ja vajadust korrigeerida riigi rahandusele
väga negatiivselt mõjuv ülemäärane makromajanduslik tasakaalustamatus ning
kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti eeskirjadega tundub olevat põhjendatud
pikendada Hispaanias ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tähtaega kahe
aasta võrra kuni 2016. aastani.
(18)     Et määratud tähtajaks tagada
tõhus ja kestev korrigeerimine, tuleks majanduse ja eelarve suurt ebakindlust
arvesse võttes seada kohandamisperioodi viimaseks aastaks eelarve-eesmärk
tasemele, mis jääb selgelt allapoole kontrollväärtust.
(19)     Valitsemissektori eelarve
puudujäägi vahe-eesmärgid, mis aitavad kõrvaldada ülemäärase eelarvepuudujäägi 2016.
aastaks, on 2013. aastal 6,5 % SKPst, 2014. aastal 5,8 % SKPst, 2015.
aastal 4,2 % SKPst ja 2016. aastal 2,8 % SKPst. Nende eesmärkide
saavutamiseks tuleb ajavahemikul 2013–2016 igal aastal esmast
eelarvepositsiooni (ilma ühekordsete meetmeteta) parandada keskmiselt 1,3 %
SKPst ning komisjoni talituste 2013. aasta kevadprognoosi alusel, mis ulatub 2016.
aastani, tuleb struktuurset eelarvepositsiooni parandada 2013. aastal 1,1 %
SKPst, 2014. aastal 0,8 % SKPst, 2015. aastal 0,8 % SKPst ja 2016.
aastal 1,2 % SKPst. Selline järkjärgulisem kohandamise kava võtab arvesse
praegust keerulist majanduskeskkonda ja Hispaania majanduse suuri struktuurseid
muutusi ning kohandamist tuleb toetada ulatuslike struktuurireformidega.
Selline kava peaks toetama välise ja sisemise makromajandusliku
tasakaalustamatuse kõrvaldamist ja leevendama eelarve konsolideerimise
lühiajalist negatiivset mõju majanduskasvule ning samas peatama
valitsemissektori võla suurenemise ja hakkama seda vähendama.
(20)     Vastavalt komisjoni talituste 2013.
aasta kevadprognoosile, mis ulatub 2016. aastani ja põhineb eeldusel, et
poliitikat ei muudeta, ei ole praegusel etapil vaja täiendavaid meetmeid võtta,
et saavutada soovitatud struktuurne eelarvepositsioon 2013. aastaks (ja uus
puudujäägieesmärk 6,5 % SKPst), kuid eelarvekavu tuleb valitsemissektori
kõigil tasanditel kohaldada rangelt. Selleks et jätkusuutlikult tuua
eelarvepuudujääk allapoole asutamislepingus sätestatud kontrollväärtust, on
aastatel 2014–2016 vaja märkimisväärseid struktuurseid eelarvemeetmeid lisaks
neile, mida juba hõlmab komisjoni 2013. aasta kevadprognoos. Kõnealuste
meetmetega, mis ulatuvad ligikaudu 2 %-ni SKPst 2014. aastal, 1 %-ni
SKPst 2015. aastal ja 1½ % SKPst 2016. aastal, tuleks arvesse võtta
vajadust korvata negatiivset järelmõju, negatiivset SKP potentsiaalset kasvu
ning kasvavaid intressi- ja sotsiaalmakseid.
(21)     2013. aasta
stabiilsusprogrammis ette nähtud kohandamiskava on üldiselt kooskõlas
ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimisega 2016. aastaks, seades valitsemissektori
eelarvepuudujäägi eesmärgiks 2013. aastal 6,3 % SKPst, 2014. aastal 5,5 %
SKPst, 2015. aastal 4,1 % ja 2016. aastal 2,7 %. 2013. aasta eesmärk
põhineb programmis kavandatud täiendavatel konsolideerimismeetmetel mahus
ligikaudu 3 miljardit eurot, mis tuleb alles täpsemalt kindlaks määrata.
(22)     Üldiselt peaksid eelarve
konsolideerimise meetmed tagama valitsemissektori eelarve positsiooni püsiva
paranemise ning samas parandama riigi rahanduse kvaliteeti ja tugevdama
majanduse kasvupotentsiaali.
(23)     Risk jätkusuutlikkusele on
Hispaanias keskpikas perspektiivis kõrge ja pikas perspektiivis keskmine. Neid
riske aitaks piirata jõudmine kõrgema struktuurse esmase eelarvepositsioonini,
st ligikaudu -0,5 %-ni SKPst, nagu keskmiselt oli aastatel 1998–2012.
Ennetähtaegselt pensionile jäämist käsitleva 2013. aasta reformiga loodetakse
toetada sotsiaalkindlustussüsteemi pikaajalist jätkusuutlikust. Siiski tundub,
et vaja on täiendavaid meetmeid, et piirata elanike vananemisega seotud kulude
kasvu, nt asjakohaselt reguleerides 2011. aasta pensionisüsteemi reformiga ette
nähtud jätkusuutlikkuse tegurit, sealhulgas kehtestades, et pensioniiga tõuseb
koos oodatava eluea pikenemisega.
(24)     Arvestades Hispaania rahanduse
detsentraliseeritust, tuleks riigi eelarve kohandamist toetada usaldusväärse
keskpika perioodi konsolideerimisstrateegiaga, mis hõlmab järgmist: i)
üksikasjalik mitmeaastane eelarvekava, kus on täpselt esitatud meetmed
aastateks 2014−2016, ii) institutsioonilise raamistiku tõhususe
tugevdamine (muutes eelarve tasakaalu seaduse rakendamise veelgi
läbipaistvamaks ja luues sõltumatu eelarvenõukogu), iii) konkreetsed meetmed,
et ohjeldada struktuurse puudujäägi suurenemist sotsiaalkindlustussüsteemis ja
iv) konsolideerimisel suurema tähelepanu pööramine majanduskasvu soodustamisele
(sealhulgas vaadates süstemaatiliselt läbi kulutused ja ka maksusüsteemi).
(25)     Paralleelselt Hispaanias
finantseerimisasutuste rekapitaliseerimiseks ESMi antava finantsabi[4] korrapärase läbivaatamisega ja
nagu kokku lepitud 23. juulil 2012 allkirjastatud vastastikuse mõistmise
memorandumis, jälgitakse kvartaalselt, kuidas Hispaania täidab ülemäärase
eelarvepuudujäägi menetlusega seotud kohustusi.
(26)     Hispaania on täitnud määruse
(EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise
kiirendamise ja selgitamise kohta) artikli 3 lõikes 5 sätestatud tingimused
valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tähtaja
pikendamiseks,
ON VASTU
VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:
(1)
Hispaania peaks kõrvaldama praeguse ülemäärase
eelarvepuudujäägi 2016. aastaks.
(2)
Hispaania valitsemissektori eelarve puudujäägi
eesmärk peaks olema 2013. aastal 6,5 % SKPst, 2014. aastal 5,8 % SKPst, 2015.
aastal 4,2 % SKPst, 2016. aastal 2,8 % SKPst, mis vastavalt komisjoni
talituste 2013. aasta kevadprognoosile, mis ulatub 2016. aastani, vastab
aastatel 2013–2016 struktuurse eelarvepositsiooni parandamisele vastavalt 1,1 %,
0,8 %, 0,8 % ja 1,2 % SKPst.
(3)
Hispaania peaks rakendama 2013. aasta eelarvekavas
vastu võetud meetmed kõigil valitsuse tasanditel ja olema valmis võtma
parandusmeetmeid juhul, kui kaldutakse eelarvekavadest kõrvale. Ametiasutused
peaksid tugevdama keskpika perioodi eelarvestrateegiat täpselt kirjeldatud
struktuurimeetmetega aastateks 2014–2016, mida on vaja, et kõrvaldada
ülemäärane eelarvepuudujääk 2016. aastaks.
(4)
Nõukogu kehtestab Hispaania valitsusele tähtpäeva 1.
oktoober 2013 tõhusate meetmete võtmiseks ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97
artikli 3 lõike 4a kohase üksikasjaliku aruande esitamiseks
konsolideerimisstrateegia kohta, mis eesmärkide saavutamiseks on kavandatud.
Lisaks sellele peaksid Hispaania ametiasutused
(i) tugevdama institutsioonilist raamistikku, suurendades veelgi eelarve
tasakaalu seaduse rakendamise läbipaistvust ning luues sõltumatu
eelarvenõukogu, mis tegeleks analüüside koostamise ja nõustamisega ning jälgiks
eelarvepoliitika vastavust riiklikele ja ELi eelarvereeglitele, ii) võtma
konkreetseid meetmeid, et ohjeldada kasvavat struktuurset puudujääki
sotsiaalkindlustussüsteemis ning iii) pöörama konsolideerimisel rohkem
tähelepanu majanduskasvu soodustamisele, vaadates sealhulgas korrapäraselt läbi
kulutused ja maksusüsteemi. Et tagada eelarve
konsolideerimise strateegia edu, on samuti oluline toetada eelarve
konsolideerimist ulatuslike struktuurireformidega, mis on kooskõlas nõukogu
poolt Euroopa poolaasta ja makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse
raames Hispaaniale adresseeritud soovitustega.
Käesolev
soovitus on adresseeritud Hispaania Kuningriigile.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
[1]               EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6.
[2]               Kõik Hispaania ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega
seotud dokumendid on kättesaadavad järgmisel veebilehel:
http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/spain_en.htm

[3]               http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/occasional_paper/2013/op134_en.htm
[4]               http://ec.europa.eu/economy_finance/assistance_eu_ms/spain/index_en.htm


               ET

                        EUROOPA KOMISJON

               Brüssel 20.7.2010

               KOM(2010) 913 lõplik

               KOMISJONI SOOVITUS NÕUKOGULE

               volitada komisjoni alustama Euroopa Liidu nimel läbirääkimisi Cabo Verde kalandusalase partnerluslepingu protokolli uuendamise üle

               KOMISJONI SOOVITUS NÕUKOGULE

               volitada komisjoni alustama Euroopa Liidu nimel läbirääkimisi Cabo Verde kalandusalase partnerluslepingu protokolli uuendamise üle

               A.SELETUSKIRI

               Euroopa Liit ja Cabo Verde Vabariik on sõlminud kalandusalase partnerluslepingu protokolli,
                  1
                mille lepinguosalised parafeerisid 16. detsembril 2005 ning mis jõustus 30. märtsil 2007. Protokoll, millega tagatakse ELi laevadele kalapüügivõimalused ja kinnitatakse rahaline hüvitis, kaotab kehtivuse 31. augustil 2011.

               Komisjon teeb ettepaneku alustada läbirääkimisi uue protokolli sõlmimiseks, mis vastaks liikmesriikide kalalaevade tegelikele võimalustele ja vajadustele ning oleks kooskõlas kalandusalaseid partnerluslepinguid käsitlevate nõukogu 2004. aasta juulikuu suunistega.

               Nõukogul palutakse käesolevale soovitusele lisatud läbirääkimissuunised vastu võtta.

               B.SOOVITUS

               Eespool osutatust lähtuvalt soovitab komisjon

               –nõukogul volitada komisjoni alustama ja pidama läbirääkimisi Cabo Verde Vabariigiga sõlmitud kalandusalase partnerluslepingu protokolli uuendamise üle;

               –nimetada komisjon selleteemaliste läbirääkimiste liidupoolseks esindajaks;

               –pidada läbirääkimisi Euroopa Liidu toimimise lepingu sätete kohaselt moodustatud erikomisjoniga konsulteerides;

               –nõukogul käesolevale soovitusele lisatud läbirääkimissuunised heaks kiita.

               LISA

               Läbirääkimissuunised

               –Läbirääkimiste eesmärk on uuendada Euroopa Liidu ja Cabo Verde Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu protokolli vastavalt komisjoni 23. detsembri 2002. aasta teatisel põhinevatele nõukogu 15. juuli 2004. aasta järeldustele kalandusalaste partnerluslepingute kohta ning arvestades inimõiguste olukorda riigis.

               –Protokolli lisatakse säte inimõiguste ja demokraatia põhimõtete rikkumisega seonduvate tagajärgede kohta.

               –Et aidata uue protokolliga kaasa säästva ja vastutustundliku kalapüügi tagamisele, on komisjonile antavate läbirääkimisjuhiste alus järgmine:

               juurdepääs Cabo Verde Vabariigi majandusvööndile ja Euroopa kalalaevadele nimetatud vööndis tuunipüügiks vajalike lubade andmine;

               parimate saadaolevate teadusalaste nõuannete põhjalik arvesse võtmine;

               kalavarudele juurdepääsu põhinemine samadel kriteeriumidel, millest lähtub kehtiv protokoll, ning viimastel aastatel täheldatud arengutel;

               valdkondliku dialoogi tõhustamine sellise vastutustundliku kalanduspoliitika rakendamise toetamiseks, mis on kooskõlas riigi arengueesmärkidega eelkõige kalapüügi kontrollimise ja järelevalve, kalavarude majandamise ja kalatoodete täiustatud hügieeninõuete osas.

                     (1)
                  Nõukogu 19. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 2027/2006, ELT L 414, 30.12.2006.


Tähtis õiguslik teade

|

52007SC0142

Soovitus - Nõukogu soovitus Poolale valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi olukorra lõpetamiseks EÜ asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohaldamine  /* SEK/2007/0142 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 7.2.2007SEK(2007) 142 lõplikSoovitus:NÕUKOGU SOOVITUS POOLALEvalitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi olukorra lõpetamiseksEÜ asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohaldamine(esitanud komisjon)SELETUSKIRI1. Taust: artikkel 104 ja ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusAsutamislepingu artiklis 104 on hindade stabiilsuse ning uute töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva majanduskasvu tingimuste tugevdamise vahendina sätestatud nõue säilitada riigi rahanduse usaldusväärsus ja vältida ülemäärast eelarvepuudujääki. Stabiilsuse ja kasvu paktiga, täpsemalt selle korrigeerivate sätetega, mis sisalduvad nõukogu määruses (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta,[1] rakendatakse EÜ asutamislepingu artiklit 104. 2005. aastal muudeti pakti, et kinnistada eelarvedistsipliin, tugevdada selle tõhusust ja majanduslikku mõju ning kindlustada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus.2. Poola ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusKomisjon algatas kooskõlas EÜ asutamislepingu artikli 104 lõikega 3 Poola suhtes ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse 12. mail 2004, võttes aluseks komisjoni talituste 2004. aasta kevadprognoosid,[2] mille kohaselt Poola eelarvepuudujääk oli 2003. aastal 4,1% SKTst.[3] 2004. aasta mais esitas Poola oma esimese lähenemisprogrammi ning nõukogu võttis oma arvamuse selle kohta vastu 5. juulil 2004.[4] Samal ajal võttis nõukogu komisjoni soovitusel vastu EÜ asutamislepingu artikli 104 lõike 6 kohase otsuse selle kohta, et Poolas on ülemäärane eelarvepuudujääk,[5] ning pärast seda EÜ asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohase soovituse Poola ametiasutustele puudujäägi korrigeerimiseks.[6] Nimetatud dokumendis kutsus nõukogu Poola ametiasutusi üles „ lõpetama ülemäärase eelarvepuudujäägi olukord võimalikult kiiresti“ ja „võtma keskpika perioodi jooksul meetmeid, et viia eelarvepuudujääk 2007. aastal allapoole 3% SKTst kindlal ja jätkusuutlikul viisil ning kooskõlas 2004. aasta mais Poola esitatud lähenemisprogrammi käsitleva nõukogu 5. juuli 2004. aasta arvamuses määratletud eelarvepuudujäägi vähendamise kavaga “ ning määratles järgnevateks aastateks järgmised eesmärgid: „ 2004. aastal 5,7% SKTst, 2005. aastal 4,2% SKTst, 2006. aastal 3,3% ja 2007. aastal 1,5% SKTst “. Nõukogu määras „ 2005. aasta eelarvepuudujäägi eesmärgi saavutamiseks kavandatud meetmet e“ võtmise tähtajaks 5. novembri 2004. Samuti soovitas nõukogu Poolal „ kasutada võimalik ülelaekuv tulu valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamiseks “. Peale selle kutsus nõukogu Poola ametiasutusi üles „ peatama riigi võlakoormuse kasvu “.3. Valitsemissektori andmed ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluses ja pensionisüsteemi reformidEurostati 2. märtsi 2004. aasta otsuses pensioniskeemide liigitamise kohta sektorite lõikes on sätestatud, et kindlaksmääratud sissemaksetega finantseeritavaid pensionisüsteeme ei või liigitada sotsiaalkindlustuse alla ning seega ei saa neid käsitada valitsemissektori osana.[7]Poola kasutab praegu pensionireformi jaoks kõnealust üleminekuperioodi, mis lõpeb 2007. aasta esimese finantsteatisega (2006. aasta ja varasemate aastate tegeliku eelarvepuudujäägi ja võla andmetega), mis esitatakse 1. aprilliks 2007.[8] Seepärast on sotsiaalkindlustusmaksed ning kindlaksmääratud sissemaksetega finantseeritavate pensionisüsteemide muud tulud (ja kulud) registreeritud valitsemissektori tuludena (ja kuludena), mille tulemusel on eelarvepuudujääk ja võlg veidi väiksem kui muidu. Pärast üleminekuperioodi kehtivad üksnes need määratlused, mis hõlmavad pensionireformi eelarvekulusid.4. Areng viimasel ajal ja väljavaated 2007. aastalNõukogu võttis Poola 2007. aasta eelarveprojektile antud hinnangu ja komisjoni talituste 2006. aasta sügisprognoosi alusel ning komisjoni soovituse põhjal 28. novembril 2006 vastu otsuse, milles ta kooskõlas EÜ asutamislepingu artikli 104 lõikega 8 sedastas, et meetmed, mida Poola on võtnud vastuseks asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohasele nõukogu 5. juuli 2004. aasta soovitusele, on osutunud ebapiisavaks.[9] Vastavalt EÜ asutamislepingule ning stabiilsuse ja kasvu paktile võib sellele järgneda teine EÜ asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohane nõukogu soovitus, sest Poola ei ole ühisraha kasutusele võtnud ning seepärast tema suhtes menetluse järgmisi etappe ei kohaldata (EÜ asutamislepingu artikli 104 lõiked 9 ja 11).30. novembril 2006 esitatud lähenemisprogrammi viimases ajakohastatud versioonis on Poola oma 2006. aasta eelarvepuudujäägi prognoosi ning 2007.–2009. aasta eesmärke võrreldes 2007. aasta eelarveprojektiga allapoole korrigeerinud. 2007. aasta uus eesmärk on 1,4% SKTst (pensionireformi kulude kaasamise korral 3,4%). 2007. aasta eesmärgi allapoole korrigeerimise aluseks ei ole täiendavad meetmed, vaid oodatust paremaks osutunud tulemus 2006. aastal (2007. aasta eelarves on eelarvepuudujääk kavandatud 2,1%le SKTst, lähenemisprogrammis aga on tulemust hinnatud 1,9%le) ning paremad kasvuväljavaated 2007. aastal. Struktuurses eelarvetasakaalus (s.t tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaalus ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) väheneks Poola eelarvepuudujääk 2007. aastal 0,5% võrra SKTst – 2006. aastal oli sama näitaja 0,25%.Arvestades Poola majanduse ja eelarve arengut viimasel ajal, jääb Poola 2006. aasta tulemus tõenäoliselt 1,9% lähedale SKTst, s.t programmis määratletud eesmärgile lähemale kui komisjoni talituste 2006. aasta sügisprognoosis hinnatud 2,2%, millega võib 2007. aastal kaasneda soodne üldmõju. Samas näib siiski, et 2007. aasta eelarvepuudujäägi eesmärgiga, mis põhineb peamiselt i) eeldusel, et kohalikud omavalitsused ei täida kuluplaane täielikult, ning ii) mõnel tulumeetmel, on seotud riskid, mis tulenevad i) kaasrahastamise võimalikust hoogustumisest seoses ELi vahendite üha aktiivsema kasutamisega ning ii) ulatuslikust tuginemisest makromajanduse positiivsele arengule. Komisjoni talituste 2006. aasta sügisprognoosi kohaselt paraneks Poola struktuurne eelarvetasakaal 2007. aasta eelarve mõjul üksnes 0,25% võrra SKTst. Poola 2007. aasta nominaalse eelarvepuudujäägi prognoos oleks viimaste andmete põhjal umbes 1,7% SKTst.Poola lähenemisprogrammi viimases ajakohastatud versioonis on ette nähtud ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimine 2007. aastaks selle arvestusega, et osa pensionireformi kulusid saab eelarvesse kaasata vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikele 7 ning tegevusjuhendi rakendussätetele.[10] Eelkõige on määruse artikli 2 lõikes 7 sätestatud, et „ liikmesriikide puhul, mille eelarvepuudujääk ületab kontrollväärtust vähesel määral ja see on põhjustatud pensionireformi rakendamisest, millega kehtestatakse mitmesambaline süsteem, mis sisaldab kohustuslikku, täielikult finantseeritud pensionisammast, võtavad komisjon ja nõukogu ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse käigus eelarvepuudujäägi näitajate arenguid hinnates samuti arvesse kulusid, mis pensionireformi käigus tekivad riiklikult hallatavale sambale. Sel eesmärgil võetakse arvesse reformi netokulu, võttes aluseks lineaarselt vähenevaid kulusid viis aastat kestva üleminekuperioodi jooksul. Juhul kui eelarvepuudujääk on oluliselt ja jätkuvalt vähenenud ning jõudnud kontrollväärtuse [3% SKTst] lähedasele tasemele, võetakse seda netokulu samuti arvesse nõukogu poolt asutamislepingu artikli 104 lõike 12 kohase otsuse tegemisel (…) [s.t varasemate ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse käigus vastu võetud otsuste tühistamiseks]“. Arvestades tegevusjuhendi rakendussätteid, on pensionireformi kulude kehtiv osa 60%. Kuna Poola pensionikulusid hinnatakse 2007. aasta eelarves 2%le SKTst, tuleks kõnealusel viisil arvesse võtta ligi 1,2% SKTst.Et Poola saaks seda sätet kasutada, tuleks tõestada, et eelarvepuudujääk i) on oluliselt ja pidevalt vähenenud ning ii) on jõudnud kontrollväärtuse lähedasele tasemele. Järgmisest tabelist nähtub, et Poola eelarvepuudujääk (nii koos pensionireformi kuludega kui ka ilma nendeta) on aastatel 2004–2006 oluliselt ja pidevalt vähenenud, kuid ei olnud 2006. aastal sellegipoolest jõudnud kontrollväärtuse lähedasele tasemele (koos pensionireformi kuludega). Seega määrab 2007. aasta tulemus ära selle, kas pakti asjaomast sätet on võimalik Poola suhtes kohaldada või mitte; on selge, et kui eespool esile tõstetud riskide ohjamiseks meetmeid ei võeta, ei ole ka võimalik seda sätet kohaldada.Valitsemissektori eelarvetasakaaluga seotud eesmärgid ja tulemused ning pensionireformi kulud (% SKTst)Poola lähenemisprogrammi viimases ajakohastatud versioonis on ette nähtud eelarvepuudujäägi vähenemise jätkumine 2008. ja 2009. aastal – vastavalt 3,1%ni ja 2,9%ni SKTst (koos pensionireformi kuludega). Struktuurne tasakaal peaks igal aastal paranema ligi 0,5% võrra SKTst.Oma hinnangus programmile, mille alusel koostatakse programmi käsitlev nõukogu arvamuse soovitus, tõstab komisjon esile määratletud eelarve-eesmärkide saavutamisega seotud ohud, mis tulenevad võimalusest, et majanduskasv jääb oodatust loiumaks, ning eelarve kohandamise aluseks olevate meetmete määratlemata jätmisest.Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus 12005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |SKT reaalkasv (muutus, %) | LP nov 2006 | 3,5 | 5,4 | 5,1 | 5,1 | 5,6 |KOM nov 2006 | 3,5 | 5,2 | 4,7 | 4,8 | puudub |SKT lõhe (% potentsiaalsest SKTst) | LP nov 20062 | −0,4 | 0,5 | 0,5 | 0,3 | 0,4 |KOM nov 20066 | −0,3 | 0,4 | 0,3 | 0,1 | puudub |Valitsemissektori eelarve tasakaal (% SKTst) | LP nov 2006 | −2,5 | −1,9 | −1,4 | −1,0 | −0,6 |KOM nov 2006 | −2,5 | −2,2 | −2,0 | −1,8 | puudub |Esmane tasakaal (% SKTst) | LP nov 2006 | 0,1 | 0,5 | 1,0 | 1,4 | 1,7 |KOM nov 2006 | 0,1 | 0,2 | 0,4 | 0,6 | puudub |Tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal (% SKTst) | LP nov 20062 | −2,4 | −2,1 | −1,6 | −1,1 | −0.7 |KOM nov 2006 | −2,3 | −2,3 | −2,1 | −1,8 | puudub |Struktuurne tasakaal3 (% SKTst) | LP nov 20064 | −2,4 | −2,1 | −1,6 | −1,1 | −0,7 |KOM nov 20065 | −2,3 | −2,3 | −2,1 | −1,8 | puudub |Märkused: 1 Eelarveprognoosides ei ole arvesse võetud Eurostati 2. märtsi 2004. aasta otsust pensioni kogumisskeemide liigitamise kohta, mis peab olema rakendatud 2007. aasta kevade teatise koostamise ajaks. Koos selle otsuse mõjuga on valitsemissektori eelarve tasakaal lähenemisprogrammi ajakohastatud versiooni kohaselt 2005. aastal -4,3% SKTst, 2006. aastal -3,9%, 2007. aastal –3,4%, 2008. aastal –3,1% ja 2009. aastal –2,9%. 2 Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe põhjal. 3 Tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal (nagu eelmistes ridades), v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. 4 Programmis ei ole ette nähtud ühekordseid ega muid ajutisi meetmeid. 5 Komisjoni talituste 2006. aasta sügisprognoosis ei ole ette nähtud ühekordseid ega muid ajutisi meetmeid. 6 Vastavalt prognoositud potentsiaalsele kasvule, mis on hinnanguliselt 4,1%, 4,4%, 4,8% ja 5,0% vastavalt aastatel 2005–2008. Allikas: Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2006. aasta sügisprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused. |5. JäreldusedTeha võib järgmised järeldused:-  Viimane, Poola lähenemisprogrammi 2006. aasta novembris ajakohastatud versioonis määratletud eelarvepuudujäägi eesmärk 2007. aastal (1,4% SKTst ilma pensionireformi kuludeta) on seoses 2004.–2006. aasta oodatust palju paremate eelarvetulemustega veidi väiksem nõukogu poolt 2004. aasta juulis kinnitatust (1,5% SKTst). See eesmärk vastab majanduskasvu eeldusele, mis on üldiselt sama mis 2004. aasta juulis. Ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tähtaja edasilükkamiseks 2007. aastast hilisemaks põhjust ei ole.-  2007. aasta kevadel lõpeb üleminekuperiood pensioniskeemide liigitamist käsitleva Eurostati 2. märtsi 2004. aasta otsuse rakendamiseks ning kindlaksmääratud sissemaksetega finantseeritavaid pensioniskeeme ei saa enam liigitada valitsemissektori alla. Sellega seoses tuleb Poola eelarvepuudujäägi aegread alates 1999. aastast korrigeerida pensionireformi kulude võrra ülespoole. Seega on 2007. aasta eelarvepuudujäägi eesmärk praeguse 1,4% asemel (ilma pensionireformi kuludeta) ligi 3,4% SKTst (koos pensionireformi kuludega).-  Komisjoni talituste 2006. aasta sügisprognoosis on Poola valitsemissektori eelarvepuudujäägiks märgitud 4% SKTst (koos pensionireformi kuludega). Arvestades aga uusimaid andmeid, mis on saadud pärast prognoosides kasutatud andmete seisu kuupäeva ja kajastavad Poola majanduse tugevust 2006. aastal ning oodatust ulatuslikumalt vähenenud puudujääki (praegu hinnanguliselt 1,9% SKTst), on ka eelarvepuudujäägi prognoos 2007. aastaks madalam, s.o ligi 3,7% SKTst (koos pensionireformi kuludega). Erinevus eelmisest eesmärgist tuleneb SKT oodatust kiiremast kasvust ning selliste automaatsete stabilisaatorite toimimisest nagu näiteks suuremad maksutulud (valdavalt käibemaks) ning dividendid, aga ka madalamad sotsiaalkulutused (tänu vähenenud töötusele). Praegu kättesaadavate andmete põhjal järeldades peaks Poola eelarve struktuurne kohandamine 0,5% ulatuses SKTst 2007. aastal tagama, et praegune uusim ametlik eelarvepuudujäägi eesmärk 3,4% SKTst saavutatakse.-  Poola lähenemisprogrammi 2006. aasta novembris ajakohastatud versioon kinnitab, et Poola ametiasutused kavandavad riigi ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerida 2007. aastaks. 2007. aastaks on programmis eelarvepuudujäägi eesmärgiks koos pensionireformi kuludega seatud 3,4% SKTst, mis ületab kontrollväärtust, ning samas eeldatakse selles, et Poola saab kasutada stabiilsuse ja kasvu pakti sätet, mis lubab pensionireformi kulusid vähenevalt arvesse võtta (2007. aastal 60% või 1,2% SKTst), milleks võidakse vastu võtta otsus, et tühistada otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta. Arvestades, et Poola eelarvepuudujääk on aastatel 2004–2006 oluliselt ja pidevalt vähenenud, määrab selle, kas Poola saab seda sätet kasutada, ära 2007. aasta eelarvepuudujääk ning selle lähedus 3% kontrollväärtusele.Poola lähenemisprogrammi 2006. aasta novembris ajakohastatud versioonis on ette nähtud eelarvepuudujäägi edasine vähendamine 2,9%ni SKTst 2009. aastal (koos pensionireformi kuludega). Eelarvetulemused võivad aga programmis määratletutest kehvemateks osutuda, sest 2008.–2009. aasta majanduskasvu prognoosid on soodsad ning samas ei ole määratletud meetmeid, mis toetaksid vastavat eelarve kohandamist. Ülemäärase eelarvepuudujäägi püsivaks korrigeerimiseks on vaja ohjata osutatud riske.Soovitus:NÕUKOGU SOOVITUS POOLALEvalitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi olukorra lõpetamiseksEÜ asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohaldamineEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 104 lõiget 7,võttes arvesse komisjoni soovitustning arvestades järgmist:1.  Vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 104 peavad liikmesriigid vältima valitsemissektori eelarvepuudujääki.2.  Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil muuta valitsemissektori rahalised vahendid usaldusväärseks, mis on hindade stabiilsuse ning uute töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva majanduskasvu tingimuste tugevdamise vahend.3.  Nõukogu võttis 5. juulil 2004. aastal vastu EÜ asutamislepingu artikli 104 lõike 6 kohase otsuse selle kohta, et Poolas on ülemäärane eelarvepuudujääk. [11]4.  Pärast seda, kui nõukogu oli teinud otsuse ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Poolas, võttis nõukogu 5. juulil 2004 kooskõlas EÜ asutamislepingu artikli 104 lõikega 7 ning nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta)[12] artikliga 3 vastu soovituse selle kohta, et Poola ametiasutused võtaksid keskpika perioodi jooksul meetmeid, et viia eelarvepuudujääk 2007. aastal allapoole 3% SKTst kindlal ja jätkusuutlikul viisil ning kooskõlas Poola 2004. aasta mais esitatud lähenemisprogrammi käsitlevas nõukogu 5. juuli 2004. aasta arvamuses määratletud eelarvepuudujäägi vähendamise kavaga.[13]5.  Kõnealuses EÜ asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohases nõukogu soovituses osutatakse arvudele, mis ei sisalda kindlaksmääratud sissemaksetega finantseeritavate pensionisüsteemide valitsemissektori alt välja arvamist käsitleva Eurostati 2. märtsi 2004. aasta otsuse suurendavat mõju Poola eelarvepuudujäägile. EÜ asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohases soovituses ning nõukogu arvamustes Poola lähenemisprogrammi 2004. aasta mais ja novembris ning 2006. aasta jaanuaris ajakohastatud versioonide kohta on siiski Eurostati kõnealuse otsuse rakendamisest tulenevat riski Poola ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimisele selgelt arvesse võetud. Eurostat otsustas 2004. aasta septembris, et kõnealune otsus tuleb rakendada 1. aprilliks 2007 (2006. aasta ja varasemate aastate tegelike võla- ja puudujäägiandmete esmakordse esitamise tähtaeg). EÜ asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohase nõukogu soovituse vastuvõtmise ajal hinnati Eurostati otsuse suurendavat mõju Poola eelarvepuudujäägile (ehk Poola 1999. aasta pensionireformi iga-aastast kulu) ligikaudu 1,5%le SKTst.6.  Nõukogu võttis 28. novembril 2006 vastu EÜ asutamislepingu artikli 104 lõike 8 kohase otsuse selle kohta, et Poola võetud meetmed vastuseks asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohasele nõukogu 5. juuli 2004. aasta soovitusele on osutunud ebapiisavaks, et korrigeerida ülemäärane eelarvepuudujääk 2007. aastaks. [14] Selle otsuse aluseks oli i) 2007. aasta eelarvepuudujäägi eesmärgi korrigeerimine soovituses määratletust kõrgemale (vaatamata aastate 2004–2006 oodatust palju parematele eelarvetulemustele); ii) oht, et 2007. aasta eelarvepuudujääk osutub komisjoni talituste 2006. aasta sügisprognoosis seatud eesmärgist suuremaks, ning iii) eespool osutatud Eurostati otsuse rakendamise algus 2007. aasta kevadel, mille tõttu Poola eelarvepuudujääk suureneb 2007. aastal hinnanguliselt 2% võrra SKTst.7.  Poola on praegu liikmesriik, kelle suhtes kehtib EÜ asutamislepingu artikli 122 lõikes 1 sätestatud erand, mis tähendab, et ta peab vältima ülemäärast eelarvepuudujääki, kuid EÜ asutamislepingu artikli 104 lõikeid 9 ja 11 tema suhtes ei kohaldata; soovitusi saab Poolale adresseerida üksnes EÜ asutamislepingu artikli 104 lõike 7 alusel.8.  Määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikes 4 on sätestatud, et kooskõlas EÜ asutamislepingu artikli 104 lõikega 7 antud nõukogu soovitus kehtestab asjaomasele liikmesriigile tõhusate meetmete võtmiseks maksimaalselt kuue kuu pikkuse tähtaja ning tähtaja ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks, mis peaks olema lõpule viidud puudujäägi kindlakstegemisele järgneval aastal, välja arvatud eriasjaolude korral. Samuti on artikli 3 lõikes 4 sätestatud, et ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimist käsitlevas soovituses peaks nõukogu nõudma, et liikmesriik saavutaks struktuurse eelarvetasakaalu minimaalse paranemise aastas, seades sihtmärgiks vähemalt 0,5% SKTst.9.  Eriasjaolud – nimelt eelarvepuudujäägi suurus ning majanduse struktuuriline ümberkujunemine – leidis nõukogu olemas olevat EÜ asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohases soovituses Poolale eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks keskpika perioodi jooksul, täpsemalt 2007. aastaks. Arvestades, et Poola eelarvepuudujääk oli aastatel 2004–2006 EÜ asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohases nõukogu soovituses määratletud eesmärkidest palju väiksem ning 2007. aastal oodatav majanduskasv on laiapõhjaliselt kinnitatud, ei ole ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tähtaja pikendamiseks põhjust.10.  Poola lähenemisprogrammi 2006. aasta novembris ajakohastatud versioonis aastate 2006–2009 kohta on nagu eelmisteski versioonides ette nähtud ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimine 2007. aastaks. 2006. aasta oodatust paremale eelarvetulemusele (hinnanguliselt 1,9% SKTst) tuginedes on 2007. aasta eelarvepuudujäägi eesmärgiks programmis seatud 1,4% SKTst. Järgnevateks aastateks on programmis ette nähtud eelarvepuudujäägi vähenemine 1,0%ni 2008. aastal ja 0,6%ni SKTst 2009. aastal. Need eesmärgid ei sisalda eespool nimetatud Eurostati otsuse mõju Poola eelarvepuudujäägile. Kõnealuse mõjuga koos on Poola eelarvepuudujäägi aegrida järgmine: 2006. aastal 3,9%, 2007. aastal 3,4%, 2008. aastal 3,1% ja 2009. aastal 2,9%. Struktuurses eelarvetasakaalus (s.t tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaalus ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) on aastateks 2007–2009 ette nähtud Poola eelarvepuudujäägi vähenemine 0,5% SKTst aastas.11.  2007. aasta eelarvepuudujääk 3,4% SKTst ületab 3% kontrollväärtust. Programmis eeldatakse, et ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu käsitleva otsuse tühistamiseks EÜ asutamislepingu artikli 104 lõike 12 alusel võivad komisjon ja nõukogu vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikele 7 võtta lineaarselt väheneval meetodil arvesse Poola 1999. aasta pensionireformi kulusid, mis moodustavad 2006. aastal 60% ehk ligi 1,2% SKTst. Et Poola saaks seda sätet kasutada, peaks tema eelarvepuudujääk olema oluliselt ja pidevalt vähenenud ning jõudnud kontrollväärtuse lähedasele tasemele. Kuna Poola eelarvepuudujääk on aastatel 2004–2006 oluliselt ja pidevalt vähenenud, määrab selle sätte Poola suhtes kohaldamise võimalikkuse ära 2007. aasta eelarvepuudujääk.12.  Komisjoni talituste 2006. aasta sügisprognoosis kirjeldatakse ohte Poola seatud eesmärgile seoses 2007. aasta eelarvepuudujäägiga. Arvestades pärast seda sügisprognoosi saadud andmeid, eriti 2006. aasta oodatust paremat tulemust (praegu hinnanguliselt 1,9% SKTst), moodustab Poola 2007. aasta eelarvepuudujääk tõenäoliselt 3,7% SKTst (koos pensionireformi kuludega), mis on veidi väiksem kui sügisprognoosis (umbes 4% SKTst), kuid suurem kui uusim ametlik eesmärk (3,4% SKTst).13.  Oma [27. veebruari 2007. aasta] arvamuses Poola lähenemisprogrammi 2006. aasta novembris ajakohastatud versiooni kohta vaatab nõukogu läbi Poola ametiasutuste keskpika perioodi eelarvekavad. Üldine järeldus on, et programmis on ette nähtud ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimine 2007. aastaks, kuid seni selleks võetud meetmed ei ole küllaldased ning kavandatud meetmed näivad eesmärgi saavutamiseks ebapiisavad. Kuigi programmis on järgnevateks aastateks ette nähtud keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas liikumine seoses kiire majanduskasvu väljavaadetega, on eelarve eesmärkide ja püsiva kohandamise saavutamisega seotud olulised riskid. Eelarve eesmärkidega seotud riskid tulenevad põhiliselt i) soodsast makromajanduslikust stsenaariumist aastateks 2008–2009; ii) suurest ebakindlusest kavandatud meetmete tõhusa rakendamise suhtes ning iii) teabe puudumisest kavandatavat kulutuste piiramist toetavate meetmete kohta, mis näivad olevat alles ideejärgus.14.  Üldiselt peaksid eelarve konsolideerimiseks võetavad meetmed kindlustama Poola valitsemissektori eelarve tasakaalu kestva paranemise ning olema samas suunatud riigi rahanduse kvaliteedi parandamisele ja majanduse kasvupotentsiaali suurendamisele,SOOVITAB JÄRGMIST:15.  Poola ametiasutused peaksid lõpetama praeguse ülemäärase eelarvepuudujäägi olukorra hiljemalt 2007. aastal;16.  Poola ametiasutused peaksid vähendama Poola valitsemissektori eelarvepuudujääki kindlal ja jätkusuutlikul viisil ning tagama selleks Poola struktuurse eelarvetasakaalu paranemise nii 2006. kui ka 2007. aastal 0,5 protsendipunkti võrra SKTst.Nõukogu määrab Poola ametiasutustele selleks vajalike meetmete võtmise tähtajaks [27. augusti 2007].Peale selle kutsub nõukogu Poolat üles tagama, et tema eelarve konsolideerimine keskpika perioodi eesmärgi suhtes, mis on 1% SKTst, püsib ka pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimist.Käesolev soovitus on adresseeritud Poola Vabariigile.Brüssel, [27. veebruar 2007].Nõukogu nimeleesistuja [1] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1056/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 5).[2] European Economy, nr 2/2004. Komisjoni talituste 2004. aasta kevadprognoosis on arvesse võetud Poola 2004. aasta märtsis esitatud ja Eurostati avaldatud (Eurostati 16. märtsi 2004. aasta pressiteade 38/2004) andmeid.[3] Vahepeal on seda arvu vastavalt tavapärasele korrale korrigeeritud. Hetkel on see 4,7% SKTst.[4] ELT C 320, 24.12.2004, lk 15.[5] ELT L 62, 9.3.2005, lk 18.[6] Vt http://register.consilium.eu.int/pdf/en/04/st11/st11220.en04.pdf[7] Vt Eurostati 2. märtsi 2004. aasta pressiteade nr 30/2004 ning Eurostati valitsemissektori eelarvepuudujääki ja võlga käsitleva käsiraamatu (allalaadimiseks kättesaadav veebilehel http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-BE-04-002/EN/KS-BE-04-002-EN.PDF) I peatüki punkt 1.3 – Kogumispensionisüsteemide liigitamine ning selle mõju riikide rahandusele. http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-BE-04-002/EN/KS-BE-04-002-EN.PDF.[8] Vt Eurostati 23. septembri 2004. aasta pressiteade nr 117/2004.[9] ELT L 414, 30.12.2006, lk 81.[10] Majandus- ja rahanduskomitee arvamus „Stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise juhend ning suunised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide vormi ja sisu kohta“, mille ECOFINi nõukogu kinnitas 11. oktoobril 2005. Vt eelkõige tegevusjuhendi I jaotise B punkti alapunkt 5.[11] ELT L 62, 9.3.2005, lk 18.[12] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1056/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 5).[13] ELT C 320, 24.12.2004, lk 15.[14] ELT L 414, 30.12.2006, lk 81.


Tähtis õiguslik teade

|

52006SC0227

Soovitus Nõukogu arvamus kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 kolmanda lõikega Küprose ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2005-2009  /* SEK/2006/0227 lõplik */

	Brüssel 22.2.2006SEK(2006) 227 lõplikSoovitusNÕUKOGU ARVAMUSkooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 kolmanda lõikega Küprose ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2005–2009(komisjoni esitatud)  SELETUSKIRITaust1. juulil 1998 jõustunud stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil muuta valitsemissektori rahalised vahendid usaldusväärseks, mis on hindade stabiilsuse ning uute töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva kasvu tingimuste tugevdamise vahend. Pakti muudeti esmakordselt 2005. aastal. Reformimisel tunnistati pakti kasulikkust eelarvedistsipliini kehtestamisel, kuid püüti tugevdada selle tõhusust ja majanduslikku mõju ning kindlustada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus.Nõukogu määruses (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,[1] mis moodustab osa paktist, on sätestatud, et liikmesriigid peavad nõukogule ja komisjonile esitama stabiilsus- või lähenemisprogrammid ja nende iga-aastased ajakohastatud versioonid (ühisraha kasutusele võtnud liikmesriigid esitavad (ajakohastatud) stabiilsusprogrammid ja ühisraha veel mitte kasutavad liikmesriigid esitavad (ajakohastatud) lähenemisprogrammid). Küpros esitas esimese lähenemisprogrammi mais 2004. Vastavalt määrusele esitas nõukogu 5. juulil 2004 arvamuse komisjoni soovituse alusel ja pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega. Vastavalt samale menetlusele peab komisjon ajakohastatud stabiilsus- ja lähenemisprogramme hindama ning majandus- ja rahanduskomitee neid kontrollima, samas kui nõukogul on õigus neid kontrollida.Nimetatud programmides peavad liikmesriigid täpsustama oma keskmise pikkusega perioodi eesmärgid seoses eelarveseisundiga ja esitama meetmed nende saavutamiseks ja hoidmiseks, sealhulgas asjakohased prognoosid majanduse kohta Pakti reformimise järel peaks keskmise pikkusega perioodi eesmärk olema iga liikmesriigi puhul diferentseeritud, pidades silmas liidu majanduslikku ja eelarvelist mitmekesisust, sealhulgas jätkusuutlikkusega seotud eelarveriske Reformi osaks on ka vajadus luua majanduse tõusuperioodidel kõrgendatud eelarvedistsipliini abil korrastatum lähenemine eelarvepoliitikas majandustsükli jooksul, samas kui ajutisel kõrvalekaldumisel keskmise pikkusega perioodi eesmärkidest või sellele eesmärgile suunatud kohandamiskavas tuleks arvestada olulisi struktuurireforme, millel on tõestatav mõju pikaajalisele jätkusuutlikkusele.Võttes arvesse komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoosi, tegevusjuhendit,[2] potentsiaalse SKT ja tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaalu ühiselt kokkulepitud hindamismetoodikat, 2005.–2008. aasta integreeritud suunistes sisalduvate majanduspoliitika üldsuuniste soovitusi, on komisjon kontrollinud Küprose hiljuti esitatud ajakohastatud lähenemisprogrammi ja võtnud alljärgneva hinnangu põhjal vastu soovituse nõukogule asjakohase arvamuse esitamiseks.Hinnang1.  Küpros esitas oma teise ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2005–2009, 14. detsembril 2005, hiljem uues tegevusjuhendis[3] sätestatud tähtajast, milleks oli 1.detsember, peegeldades ametiasutuste soovi hõlmata detsembri teisel nädalal väljakuulutatud eelarvemeetmed. Programmis on üldjoontes järgitud uues tegevusjuhendis sätestatud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide näidisstruktuuri.[4]2.  5. juulil 2004 leidis nõukogu, et Küprosel on ülemäärane eelarvepuudujääk. Kooskõlas nõukogu sama kuupäeva soovitusega vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 7 tuli ülemäärane eelarvepuudujääk parandada 2005. aastaks. Oma 8. märtsi 2005. aasta arvamuses eelmise ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2004–2008 kutsus nõukogu Küprost üles rangelt ellu viima meetmeid, mis olid kavandatud eelarvepuudujäägi viimiseks alla 3% SKTst 2005. aastaks, ja tagama, et selleks ajaks hakkab võla suhe vähenema, ning teostama pensioni- ja tervishoiureforme.3.  Tänu suurele tootlikkuse ja tööhõive kasvule oli Küprose SKT reaalkasv (3,5%) viimase kümnendi üks suurimaid ELis. Netovõlgnevus välismaailma ees (välistasakaal) on suurenenud (4,75% SKTst 2004. aastal) konkurentsivõime languse tõttu ja suurenenud konkurentsi tõttu mõningates Küprose peamistes ekspordiharudes. See oli suures osas võrdne avaliku sektori laenuvajadustega, sest 2004. aastal oli avaliku sektori puudujääk üle 4% SKTst. THHI inflatsioon on kümnendi jooksul jäänud valdavalt alla 3%.4.  Ajakohastatud programmis prognoositakse SKT reaalkasvuks ajavahemikul 2006–2009 natuke üle 4%, toetudes lõpliku sisenõudluse eeldatavale tugevnemisele ja välissektori positiivsele panusele majanduskasvu. See on kuni 2007. aastani usutav, kuid 2008. ja 2009. aastal siiski pisut optimistlik. Selle tulemusel võivad SKT lõhe alusel mõõdetud tsüklilised tingimused olla programmis prognoositust soodsamad. Võlgnevus välismaailma ees (jooksevkonto + kapitalikonto, % SKTst) peaks prognooside kohaselt pidevalt vähenema, jõudes 5,33%lt SKTst 2006. aastal 2,75%le 2009. aastal.5.  THHI aastainflatsioon, mis 2005. aastal oli hoolimata kõrgematest energia- ja töötlemata toidu hindadest ligikaudu 2%, peaks prognooside kohaselt olema ligikaudu samal tasemel kogu programmiperioodi jooksul. See prognoos on realistlik. Pärast ERM IIga liitumist 2. mail 2005 on Küprose naela ja euro vahetuskurss püsinud keskkursi lähedal. 2005. aastal vähenes riigivõlakirjade tootlus, langedes 2006. aasta alguseks alla 4%. Vahe tootlikkusega euroalal on vähenenud, olles vähem kui 100 baaspunkti. Küpros on seadnud eesmärgiks saada euroala liikmeks 1. jaanuarist 2008.6.  Ajakohastatud programmis on 2005. aasta hinnanguline puudujääk 2,5% SKTst, mis on võrreldav komisjoni talituste 2005. aasta sügisprognoosi puudujäägiga 2,75% ja veidi alla eelmises ajakohastatud programmis prognoositud 3%. Erinevus eelmise ajakohastatud programmiga peegeldab peamiselt vaid ligikaudu 0,5% võrra oodatust väiksemaid intressikulusid.7.  Toetudes puudujäägi viimisele alla 3% SKTst 2005. aastal, on ajakohastatud programmi eesmärk riigi rahanduse jätkuv tasakaalustamine kuni 2009. aastani, mil puudujääk läheneks 0,5%le SKTst ja koguvõlg 53,5%le SKTst. Pärast jõudmist 0,75%ni SKTst 2005. aastal peaks esmane ülejääk prognooside kohaselt järk-järgult kasvama 1,75%ni SKTst 2009. aastal. Puudujäägi vähenemine peegeldab kulusuhte vähendamist ligikaudu 4% võrra SKTsse, mida tulusuhte vähenemine (2% võrra) täielikult ei kompenseeri. Kohandamine põhineb jooksvate esmaste kulude struktuurilistel kärbetel, intressikulude kokkuhoiul ning struktuursete ja ühekordsete meetmete kombineerimisel tulude poolel. Võrreldes eelmise ajakohastatud programmiga on kohandamine ajavahemikul 2006–2008 sujuvam ning peegeldab pisut väiksemat SKT kasvu.8.  Komisjoni talituste poolt programmi alusel vastavalt ühiselt kokkulepitud metoodikale tehtud arvutuste kohaselt peaks struktuurne puudujääk (valitsemissektori eelarve tsükliliselt kohandatud eelarve puudujääk ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) paranema 3%lt SKTst 2005. aastal ligikaudu 0,5%le 2009. aastal, st. keskmiselt rohkem kui 0,5 protsendipunkti võrra SKTst aastas, samas kui SKT lõhe järk-järgult väheneb. Struktuurse tasakaalu vähene paranemine 2007. aastal peegeldab Küprose netopositsiooni eeldatavat halvenemist ELi eelarve suhtes, sest ELiga liitumisega kaasnevad hüvitised lõppevad 2006. aastal. Ajakohastatud programmis seatakse selgelt keskmise pikkusega perioodi eesmärgiks struktuurne puudujääk 0,5% SKTst ja see kavatsetakse saavutada 2009. aastal. Kuna programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk on alammäärast (hinnanguliselt puudujääk ligikaudu 2% SKTst) ambitsioonikam, peaks selle täitmine võimaldama saavutada ka kindlusvaru tagamise eesmärgi ülemäärase puudujäägi esinemise puhuks. Programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk on asjakohane, sest see asub stabiilsuse ja kasvu pakti ja tegevusjuhendiga euroala ja ERM II liikmesriikidele ette nähtud vahemikus ning peegeldab õigesti võlasuhet ja potentsiaalset keskmist SKT kasvu pikaajalises plaanis.9.  Programmi eelarveprognooside riskid on enam-vähem tasakaalustatud. Arvestades Küprose märkimisväärset spetsialiseerumist turismile, on makromajandusliku stsenaariumi riskid seotud peamiselt piirkonna geopoliitiliste arengutega. Lisaks on 2008. ja 2009. aasta makromajanduslikud väljavaated kergelt optimistlikud ja maksuprognoosid pisut liiga soodsad. Kuid senini on Küprose valitsus eelarve eesmärke ületanud ja ajakohastatud programmis kinnitatakse, et valitsus kohustub vajadusel võtma lisameetmed, et kavandatud kohandamine ellu viia.10.  Arvestades 2005. aasta hinnangulist tulemust ja eelarve eesmärkide riskide tasakaalustamist, on programmi eelarveseisund piisav, et parandada ülemäärane puudujääk 2005. aastaks vastavalt nõukogu soovitusele asutamislepingu artikli 104 lõike 7 alusel. Ka 2008. aasta puhul tundub see piisav, et tagada kindlusvaru, et normaalsete makromajanduslike kõikumiste puhul ei ületataks kontrollväärtust, milleks on puudujääk 3% SKTst, ning et tagada, et programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk (-0,5% SKTst) saavutatakse 2009. aastal peaaegu täielikult. Kohandamise tempo programmis esitatud programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärgi saavutamiseks on üldiselt stabiilsuse ja kasvu paktiga kooskõlas.11.  Valitsemissektori võlg 2005. aastal on hinnanguliselt 70,5% SKTst, mis on üle asutamislepingus sätestatud 60% kontrollväärtuse. Ajakohastatud programmis prognoositakse võla suhte püsivat vähenemist 53,5%ni 2009. aastal tänu suurenevale esmasele tasakaalule, kiirele SKT nominaalkasvule ja alates 2006. aastast ka tänu võlga vähendavatele varude muutuste kohandamistele (amortisatsioonifondide vähenemine). Nende arengute riskid on üldjoontes tasakaalus. Võla suhe näib vähenevat piisavalt.12.  Küprose riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riskid on suured, arvestades elanikkonna vananemisega kaasnevate eelarvekulude prognoosi. Riigi rahanduse kavandatud tasakaalustamise range elluviimine keskmise pikkusega perioodil vähendab riske pikaajalisele jätkusuutlikkusele ja nagu programmis tunnistatakse, on vajalikud ka ulatuslikud pensioni- ja tervishoiureformimeetmed, et tõkestada elanikkonna vananemisega kaasnevate kulude prognoositud suurt tõusu ajavahemikul kuni 2050. aastani, ja et vähendada riske pikaajalisele jätkusuutlikkusele.13.  Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on üldiselt kooskõlas 2005.–2008. aasta integreeritud suunistes sisalduvate majanduspoliitika üldsuunistega. Eelkõige liigub Küpros õiges suunas, et parandada oma ülemäärane eelarvepuudujääk nõukogu seatud tähtajaks ja teeb kõik vajaliku oma keskmise pikkusega perioodi eesmärgi saavutamiseks. Ka võla suhe on alates 2005. aastast hakanud langema. Programmis prognoositakse ka välistasakaalu vähenemist.14.  Küprose riiklikus reformiprogrammis, mis esitati 11. novembril 2005 tööhõivet ja majanduskasvu käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia kontekstis, on välja toodud järgmised riigi rahandust märkimisväärselt mõjutavad tegurid: i) teadus- ja arendustegevuse ja innovatsiooni edendamine ning info- ja sidetehnoloogia leviku lihtsustamine; ii) peamiste infrastruktuuride ajakohastamine; iii) inimkapitali arendamise toetamine ja iv) sotsiaalne ühtekuuluvus. Riiklikus reformiprogrammis kirjeldatud meetmete mõju eelarvele kajastub ajakohastatud lähenemisprogrammi eelarveprognoosides. Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on riikliku reformiprogrammi prioriteetidega kooskõlas. Eelkõige esitatakse ajakohastatud programmis meetmed avaliku sektori kulutuste jälgimiseks ja paremaks kontrollimiseks.Eespool toodud hinnangut silmas pidades tuleks suhtuda positiivselt programmiperioodiks kavandatud struktuursesse kohandamisse pärast seda, kui puudujääk on 2005. aastal viidud alla 3% SKTst. Nõukogu poolt asutamislepingu artikli 104 lõike 7 alusel 5. juulil 2004 antud soovituste valguses peaks Küpros:i) kooskõlas ajakohastatud lähenemisprogrammiga tagama püsivad meetmed eelarve jätkuvaks tasakaalustamiseks pärast ülemäärase puudujäägi parandamist, et saavutada programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk;ii) kontrollima riiklikke pensionikulusid ja viima ellu uusi reforme pensioni- ja tervishoiuvallas, et parandada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust.SoovitusNÕUKOGU ARVAMUSkooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 kolmanda lõikega Küprose ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2005–2009EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,[5] eriti selle artikli 9 lõiget 3,võttes arvesse komisjoni soovitust,pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteegaON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:15.  Nõukogu kontrollis 14. märtsil 2006 Küprose ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2005–2009.16.  Tänu suurele tootlikkuse ja tööhõive kasvule oli Küprose SKT reaalkasv (3,5%) viimase kümnendi üks suurimaid ELis. Netovõlgnevus välismaailma ees (välistasakaal) on suurenenud (4,8% SKTst 2004. aastal) konkurentsivõime languse tõttu ja suurenenud konkurentsi tõttu mõningates Küprose peamistes ekspordiharudes. See oli suures osas võrdne avaliku sektori laenuvajadustega, sest 2004. aastal oli avaliku sektori puudujääk 4,1% SKTst. THHI inflatsioon on kümnendi jooksul jäänud valdavalt alla 3%.17.  5. juulil 2004 leidis nõukogu, et Küprosel on ülemäärane eelarvepuudujääk. Kooskõlas nõukogu sama kuupäeva soovitusega vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 7 tuli ülemäärane eelarvepuudujääk parandada 2005. aastaks. Oma 8. märtsi 2005. aasta arvamuses eelmise ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2004–2008 kutsus nõukogu Küprost üles rangelt ellu viima meetmeid, mis olid kavandatud eelarvepuudujäägi viimiseks alla 3% SKTst 2005. aastaks, ja tagama, et selleks ajaks hakkab võla suhe vähenema, ning teostama pensioni- ja tervishoiureforme.18.  Ajakohastatud programmis on 2005. aasta hinnanguline puudujääk 2,5% SKTst, mis on võrreldav komisjoni talituste 2005. aasta sügisprognoosi puudujäägiga 2,75% ja veidi alla eelmises ajakohastatud programmis prognoositud 3%. Erinevus eelmise ajakohastatud programmiga peegeldab peamiselt vaid ligikaudu 0,5% võrra oodatust väiksemaid intressikulusid.19.  Programmis järgitakse üldjoontes uues tegevusjuhendis[6] sätestatud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide näidisstruktuuri ja andmeesitusnõudeid. Ajakohastatud programm esitati kaks nädalat pärast tegevusjuhendis sätestatud tähtaega, milleks oli 1. detsember, sest ametiasutused tahtsid kaasata detsembri teisel nädalal väljakuulutatud eelarvemeetmed.20.  Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis kavandatakse SKT reaalkasvuks ajavahemikul 2005–2009 pisut üle 4%. Praegu kättesaadava teabe põhjal tundub, et kõnealune stsenaarium toetub usutavatele kasvuprognoosidele kuni aastani 2007 ning 2008. ja 2009. aasta puhul pisut optimistlikele prognoosidele. Selle tulemusel võivad SKT lõhe alusel mõõdetud tsüklilised tingimused olla programmis prognoositust soodsamad. Programmi inflatsiooniprognoos tundub realistlik.21.  Toetudes puudujäägi viimisele alla 3% SKTst 2005. aastal, on ajakohastatud programmi eesmärk riigi rahanduse jätkuv tasakaalustamine kuni 2009. aastani, mil puudujääk läheneks 05%le SKTst. Pärast jõudmist 0,75%ni SKTst 2005. aastal peaks esmane ülejääk prognooside kohaselt järk-järgult kasvama 1,75%ni SKTst 2009. aastal. Puudujäägi vähenemine peegeldab kulusuhte vähendamist ligikaudu 4% võrra SKTsse, mida tulusuhte vähenemine (2% võrra) täielikult ei kompenseeri. Kohandamine põhineb jooksvate esmaste kulude struktuurilistel kärbetel, intressikulude kokkuhoiul ning struktuursete ja ühekordsete meetmete kombineerimisel tulude poolel. Võrreldes eelmise ajakohastatud programmiga on kohandamine ajavahemikul 2006–2008 sujuvam ning peegeldab pisut väiksemat SKT kasvu.22.  Programmiperioodi jooksul peaks ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne tasakaal (st eelarve tsükliliselt kohandatud tasakaal ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) prognooside kohaselt paranema keskmiselt üle 0,5% SKTst aastas, jõudes puudujäägilt ligikaudu 3% SKTst 2005. aastal puudujäägini ligikaudu 0,5% 2009. aastal. Struktuurse tasakaalu vähene paranemine 2007. aastal peegeldab Küprose netopositsiooni eeldatavat halvenemist ELi eelarve suhtes, sest ELiga liitumisega kaasnevad hüvitised lõppevad 2006. aastal. Programmi eelarveseisundi keskmise pikkusega perioodi eesmärk on struktuurne puudujääk 0,5% SKTst ning see planeeritakse saavutada aastaks 2009. Kuna programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk on alammäärast (hinnanguliselt puudujääk suurusega 2% SKTst) ambitsioonikam, peaks selle täitmine võimaldama saavutada ka kindlusvaru tagamise eesmärgi ülemäärase puudujäägi esinemise puhuks. Programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk on asjakohane, sest see asub stabiilsuse ja kasvu pakti ja tegevusjuhendiga euroala ja ERM II liikmesriikidele ette nähtud vahemikus ning peegeldab õigesti võlasuhet ja potentsiaalset keskmist SKT kasvu pikaajalises plaanis.23.  Programmi eelarveprognooside riskid on enam-vähem tasakaalustatud. Arvestades Küprose märkimisväärset spetsialiseerumist turismile, on makromajandusliku stsenaariumi riskid seotud peamiselt piirkonna geopoliitiliste arengutega. Lisaks on 2008. ja 2009. aasta makromajanduslikud väljavaated kergelt optimistlikud ja maksuprognoosid pisut liiga soodsad. Kuid senini on Küprose valitsus eelarve eesmärke ületanud ja ajakohastatud programmis kinnitatakse, et valitsus kohustub vajadusel võtma lisameetmed, et kavandatud kohandamine ellu viia.24.  Arvestades 2005. aasta hinnangulist tulemust ja eelarve eesmärkide riskide tasakaalustamist, on programmi eelarveseisund piisav, et parandada ülemäärane puudujääk 2005. aastaks vastavalt nõukogu soovitusele. Lisaks annab see iga aasta jaoks piisava varu, et ei ületataks 3% puudujäägiläve tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral. Samuti tundub see piisav, et tagada programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärgi saavutamine peaaegu täies ulatuses 2009. aastaks nagu programmis kavandatud. Aastatel, mis järgnevad ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimisele, on kohandamine programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärgi saavutamiseks üldjoontes kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, milles on sätestatud, et euroala ja ERM II liikmesriikidel peab struktuurne tasakaal paranema vähemalt 0,5% SKTst aastas, ning et kohandamine peab olema suurem majanduse tõusuaegadel ning võib majanduse langusaegadel olla väiksem.25.  Võla suhe on 2005. aastal jõudnud hinnanguliselt 70,5%ni SKTsse, mis on üle asutamislepingus sätestatud 60% kontrollväärtuse. Programmis on prognoositud võla suhte vähenemist 53,5%ni 2009. aastaks. Võla suhte prognoositud arenguga kaasnevad riskid on üldiselt tasakaalus. Käesolevat riskihinnangut silmas pidades tundub võla suhe kontrollväärtuse suunas piisavalt vähenevat.26.  Küprose riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riskid on suured, arvestades elanikkonna vananemisega kaasnevate eelarvekulude prognoosi. Riigi rahanduse kavandatud stabiliseerimise range elluviimine keskmise pikkusega perioodil vähendab riske pikaajalisele jätkusuutlikkusele ja nagu programmis tunnistatakse, on vajalikud ka ulatuslikud pensioni- ja tervishoiureformimeetmed, et tõkestada elanikkonna vananemisega kaasnevate kulude prognoositud suurt tõusu ajavahemikul kuni 2050. aastani, ja et vähendada riske pikaajalisele jätkusuutlikkusele.27.  Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on üldiselt kooskõlas 2005.–2008. aasta integreeritud suunistes sisalduvate majanduspoliitika üldsuunistega. Eelkõige liigub Küpros õiges suunas, et parandada oma ülemäärane eelarvepuudujääk nõukogu seatud tähtajaks ja teeb kõik vajaliku oma keskmise pikkusega perioodi eesmärgi saavutamiseks. Ka võla suhe on alates 2005. aastast hakanud langema.28.  Küprose riiklikus reformiprogrammis, mis esitati 11. novembril 2005 tööhõivet ja majanduskasvu käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia kontekstis, on välja toodud järgmised riigi rahandust märkimisväärselt mõjutavad tegurid: i) teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni edendamine ja ii) peamiste infrastruktuuride ajakohastamine; iii) inimkapitali arendamise toetamine ja iv) sotsiaalne ühtekuuluvus. Riiklikus reformiprogrammis kirjeldatud meetmete mõju eelarvele kajastub ajakohastatud lähenemisprogrammi eelarveprognoosides. Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on riikliku reformiprogrammi prioriteetidega kooskõlas. Eelkõige esitatakse ajakohastatud programmis meetmed avaliku sektori kulutuste jälgimiseks ja paremaks kontrollimiseks.Eespool toodud hinnangut silmas pidades suhtub nõukogu positiivselt programmiperioodiks kavandatud struktuursesse kohandamisse pärast seda, kui puudujääk on 2005. aastal viidud alla 3% SKTst. Asutamislepingu artikli 104 lõike 7 alusel antud soovituste valgusel kutsub nõukogu Küprost üles:-  kooskõlas ajakohastatud lähenemisprogrammiga tagama püsivad meetmed eelarve jätkuvaks tasakaalustamiseks pärast ülemäärase puudujäägi parandamist, et saavutada programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk;-  kontrollima riiklikke pensionikulusid ja viima ellu uusi reforme pensioni- ja tervishoiuvallas, et parandada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust.Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |Reaalne SKT (muutus %) | LP detsember 2005 | 3.8 | 4.1 | 4.2 | 4.2 | 4.2 | 4.3 |KOM nov 2005 | 3.8 | 3.9 | 4.0 | 4.2 | puudub | puudub |LP detsember 2004 | 3.6 | 4.0 | 4.4 | 4.5 | 4.5 | puudub |THHI inflatsioon (%) | LP detsember 2005 | 1.9 | 2.1 | 2.0 | 2.0 | 2.0 | 2.0 |KOM nov 2005 | 1.9 | 2.3 | 2.1 | 2.1 | puudub | puudub |LP detsember 2004 | 2.1 | 2.6 | 2.2 | 2.1 | 2.0 | puudub |SKT lõhe (% potentsiaalsest SKTst) | LP detsember 20051 | -1.3 | -0.8 | -0.3 | 0.1 | 0.0 | 0.1 |KOM nov 20055 | -1.1 | -0.7 | -0.2 | 0.4 | puudub | puudub |LP detsember 20041 | -1.5 | -1.1 | -0.6 | 0.0 | +0.5 | puudub |Valitsemissektori eelarve tasakaal (% SKTst) | LP detsember 2005 | -4.1 | -2.5 | -1.9 | -1.8 | -1.2 | -0.6 |KOM nov 2005 | -4.1 | -2.8 | -2.86 | -2.46 | puudub | puudub |LP detsember 2004 | -4.8 | -2.9 | -1.7 | -1.5 | -0.9 | puudub |Esmane tasakaal (% SKTst) | LP detsember 2005 | -0.9 | 0.7 | 1.2 | 1.2 | 1.4 | 1.7 |KOM nov 2005 | -0.9 | 0.5 | 0.3 | 0.7 | puudub | puudub |LP detsember 2004 | -1.3 | 0.7 | 1.8 | 2.0 | 2.5 | puudub |Tsükliliselt kohandatud tasakaal (% SKTst) | LP detsember 20051 | -3.6 | -2.2 | -1.8 | -1.8 | -1.2 | -0.6 |KOM nov 2005 | -3.9 | -2.5 | -2.7 | -2.6 | puudub | puudub |LP detsember 2004 | -4.3 | -2.7 | -1.7 | -1.5 | -0.9 | puudub |Struktuurne tasakaal2 (% SKTst) | LP detsember 20053 | -4.6 | -3.1 | -2.1 | -2.1 | -1.5 | -0.6 |KOM nov 20054 | -4.9 | -3.1 | -2.7 | -2.6 | puudub | puudub |LP detsember 2004 | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub |Valitsemissektori koguvõlg (% SKTst) | LP detsember 2005 | 71.3 | 70.5 | 67.0 | 64.0 | 56.9 | 53.5 |KOM nov 2005 | 72.0 | 70.4 | 69.1 | 67.4 | puudub | puudub |LP detsember 2004 | 74.9 | 71.9 | 69.2 | 65.7 | 58.1 | puudub |Märkused: 1 Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel. 2 Tsükliliselt kohandatud tasakaal (nagu eelmistes ridades), välja arvatud ühekordsed ja ajutised meetmed. 3 Programmis sisalduvad ühekordsed ja muud ajutised meetmed (ühekordsed tulud 1,0% SKTst 2004. aastal, 0,9% SKTst 2005. aastal ja 0,3% SKTst aastatel 2006–2008). 4 Komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoosis sisalduvad ühekordsed ja ajutised meetmed (1,0% SKTst 2004. aastal ja 0,6% SKTst 2005. aastal). 5 Kooskõlas hinnangulise potentsiaalse kasvuga 4,0%, 3,5%, 3,5% ja 3,5% vastavalt aastatel 2004–2007. 6 2006. aasta puudujäägiprognoos on tehtud stsenaariumi alusel, mis ei näe ette muutusi, sest 2006. aasta eelarveprojekt polnud komisjoni talituste 2005. aasta sügisprognooside tähtajaks veel kättesaadav ning see selgitab osaliselt ka 2007. aasta suuremat puudujäägiprognoosi. Allikas: Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused |[1] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Kõik dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[2] Majandus- ja rahanduskomitee arvamus „Stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise täpsustused ning juhised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta", mille majandus- ja rahandusministrite nõukogu 11. oktoobril 2005 heaks kiitis.[3] Majandus- ja rahanduskomitee arvamus „Stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise täpsustused ning juhised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta", mille majandus- ja rahandusministrite nõukogu 11. oktoobril 2005 heaks kiitis.[4] Selles on esitatud kõik kohustuslikud ja suurem osa vabatahtlikke andmeid, mis on uue tegevusjuhendiga sätestatud.[5] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[6] Selles on esitatud kõik kohustuslikud ja suurem osa vabatahtlikke andmeid, mis on uue tegevusjuhendiga sätestatud. Puuduvad vabatahtlikud andmed arengute kohta tööturul (eelkõige tööhõivet käsitlevad andmed (töötundide arv) ja andmed tööjõu tootlikkuse kohta (töötundide arv)) ning andmed, mis käsitlevad panuseid potentsiaalse SKT kasvu.


title: 2011/25/EL: Komisjoni soovitus, 14. jaanuar 2011 , millega kehtestatakse juhised söödamaterjalide, söödalisandite, biotsiidide ja veterinaarravimite eristamiseks  EMPs kohaldatav tekst

text:
               15.1.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 11/75

         KOMISJONI SOOVITUS,
   14. jaanuar 2011,
   millega kehtestatakse juhised söödamaterjalide, söödalisandite, biotsiidide ja veterinaarravimite eristamiseks
   (EMPs kohaldatav tekst)
   (2011/25/EL)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 767/2009 sööda turuleviimise ja kasutamise kohta, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1831/2003 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 79/373/EMÜ, 82/471/EMÜ, 83/228/EMÜ, 93/74/EMÜ, 93/113/EÜ ja 96/25/EÜ, komisjoni direktiiv 80/511/EMÜ ning komisjoni otsus 2004/217/EÜ, (1) eelkõige selle artikli 7 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Olenevalt kohaldatavatest asjaomastest õigusaktidest mõjutab söödamaterjalide, söödalisandite ja muude toodete, nagu näiteks veterinaarravimite eristus nende toodete turuleviimise tingimusi.

               (2)

               Söödakäitlejad ja liikmesriikide pädevad kontrolliasutused peavad sageli tegelema toodete liigitamise küsimustega, mis võib ohustada sööda turustamist Euroopa Liidus.

               (3)

               Et vältida ebajärjekindlust selliste toodete käsitlemisel, hõlbustada liikmesriikide pädevate asutuste tööd ja võimaldada huvitatud ettevõtjatel tegutseda asjakohast õiguskindluse taset pakkuvas raamistikus, tuleks kehtestada mittesiduvad juhised söödamaterjalide, söödalisandite ja muude tooteliikide eristamiseks.

               (4)

               Käesoleva soovitusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE SOOVITUSE:
   Söödamaterjalide, söödalisandite ja muude tooteliikide eristamisel tuleks arvesse võtta käesoleva soovituse lisas toodud juhiseid.

      Brüssel, 14. jaanuar 2011

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 229, 1.9.2009, lk 1.

      LISA

         JUHISED SÖÖDAMATERJALIDE, SÖÖDALISANDITE JA MUUDE TOODETE ERISTAMISEKS

      Nende juhiste eesmärk on aidata liikmesriikide pädevatel asutustel ja söödakäitlejatel asjaomaseid õigusakte järgida ja rakendada.
      Juhised põhinevad asjaomaste toodete eri liike reguleeriva seadusraamistiku sätetel, arvestades eriti selles kehtestatud toodete määratlusi, et teha kindlaks kriteeriumid eri tooteliikide eristamiseks.
      Ühegi toote puhul ei tohiks eri tooteliikide eristamiseks väljapakutud kriteeriume rakendada ükshaaval, vaid korraga, et luua konkreetse toote profiil, mis võtab arvesse kõiki selle tunnuseid. Ükski kriteerium ei ole kasutatav eraldiseisvana ega ole mõne muu kriteeriumi suhtes ülimuslik.
      Analoogiat muude toodetega ei tohi kasutada diskrimineeriva kriteeriumina, kuid see võib olla abiks kehtestatud kriteeriumite alusel juba tehtud otsuse ülevaatamisel. Samuti võib seda kasutada järjepidevuse kontrollimiseks.
      1.   Söödaalased õigusaktid

      1.1.   Kohaldatavad õigusaktid

      Asjaomastes õigusaktides kasutatakse järgmisi määratlusi.

                  Määruse (EÜ) nr 178/2002 (1) artikli 3 lõige 4:
                  „sööt”– töödeldud, osaliselt töödeldud või töötlemata aine või toode, kaasa arvatud lisaained, mis on mõeldud loomade söötmiseks.
                  Sellest üldisest määratlusest lähtuvalt on määruse (EÜ) nr 767/2009 põhjenduses 3 sätestatud, et „sööt võib esineda söödamaterjalide, segasööda, söödalisandite, eelsegude või ravimsööda kujul”.

                  Määruse (EÜ) nr 767/2009 artikli 3 lõige 2:
                  „söödamaterjalid”– peamiselt loomade toitumisvajaduste rahuldamiseks ette nähtud töötlemata, värsked või konserveeritud taimset või loomset päritolu tooted, nendest tööstusliku töötlemise abil saadud tooted ning orgaanilised või anorgaanilised ained, kas söödalisanditega või ilma, mis on mõeldud loomadele söötmiseks kas töötlemata kujul, pärast töötlemist või segasöötade koostises või eelsegude kandjatena;
                  „kandja”– aine, mida kasutatakse söödalisandi lahustamiseks, lahjendamiseks, hajutamiseks või muul viisil füüsikaliseks muutmiseks selle tehnoloogilist funktsiooni muutmata (ning mis ise ei avalda mingit tehnoloogilist mõju), et hõlbustada selle käsitsemist, rakendamist või kasutamist;
                  „erisööt”– sööt, mis on oma koostise või tootmistehnoloogia poolest ette nähtud teatava erisöötmise eesmärgi rahuldamiseks ning mis on selgelt eristatav tavalisest söödast. Erisööt ei hõlma ravimsöötasid direktiivi 90/167/EMÜ tähenduses;
                  „loomade suukaudne söötmine”– sööda looma seedetrakti viimine suu kaudu eesmärgiga katta looma toitumisvajadusi ja/või säilitada tervete loomade tootlikkus.

                  Määruse (EÜ) nr 1831/2003 (2) artikli 2 lõike 2 punkt a:
                  „söödalisandid”– ained, mikroorganismid või valmistised, välja arvatud söödatoorained ja eelsegud, mida lisatakse tahtlikult söödale või veele, et täita eelkõige üht või mitut kõnealuse määruse artikli 5 lõikes 3 loetletud konkreetset ülesannet:a)mõjutab soodsalt sööda omadusi;b)mõjutab soodsalt loomsete toodete omadusi;c)mõjutab soodsalt dekoratiivkalade ja -lindude värvi;d)rahuldab loomade toitumisvajadusi;e)parandab loomakasvatustoodangu mõju keskkonnale;f)mõjutab soodsalt loomakasvatustoodangut, loomade jõudlust ja heaolu, mõjutades eelkõige mao-soole mikrofloorat või sööda seeduvust, võig)omab koktsidiostaatilist ja histomonostaatilist mõju.

                  Määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 2 lõike 2 punkt h:
                  „abiained”– mis tahes söödana mittetarbitav aine, mida kavatsetult kasutatakse sööda või söödatooraine töötlemisel tehnoloogilise eesmärgi saavutamiseks käitlemise või töötlemise ajal ja mis ise või mille derivaatide jäägid võivad tahtmatult, kuid tehnoloogiliselt vältimatult olla lõpptootes tingimusel, et need jäägid ei oma kahjulikke mõjusid looma või inimese tervisele või keskkonnale ning neil ei ole mingit tehnoloogilist mõju lõppsöödale.
                  Peale selle on määruse (EÜ) nr 767/2009 põhjenduses 11 sätestatud, et „[…]. Söödamaterjalid on eelkõige ette nähtud loomade vajaduste (näiteks energia, toitained, mineraaltoitained või toidu kiudained) rahuldamiseks. Harilikult ei ole need keemiliselt täpselt määratletud, välja arvatud peamised toitainelised koostisosad. Söödamaterjali objektiivsest kasutusest tuleks välja jätta teaduslike hinnangutega põhjendatavad ja üksnes söödalisandite või veterinaarravimite puhul lubatud mõjud. […]”

            1.2.   Söödamaterjalide ja söödalisandite eristuse tagajärjed

      1.2.1.   Õigusaktidest tulenevad järeldused

      —   „Söödalisandid on ained […], mis erinevad söödamaterjalist”: toode ei saa olla korraga söödamaterjal ja söödalisand.
      —   „Loomade toitumisvajadused”: pole võimalik välja tuua oluliste elementide täielikku nimekirja, kuid kõige tähtsamaks võib pidada järgmisi söödamaterjalide omadusi:
      —   „Peamiselt loomade toitumisvajaduste rahuldamiseks ette nähtud” ja „eelkõige ette nähtud loomade vajaduste rahuldamiseks”: peale tavapärase peamise ülesande varustada looma toitainetega võib söödamaterjalidel olla ka muid eesmärke, näiteks kui neid kasutatakse kandjatena või kui need ei seedu loomade seedetraktis. See on kooskõlas „suukaudse söötmise” eesmärkidega („katta looma toitumisvajadusi ja/või säilitada tervete loomade tootlikkus”), mis vastab peamisele kasutusotstarbele vastavalt „sööda” määratlusele.
      1.2.2.   Kriteeriumid, mida tuleb üksikjuhtumipõhisel hindamisel korraga arvesse võtta

      —   Tootmis- ja töötlemismeetod – keemiline valem ja standardimise või puhastamise tase: söödamaterjalideks võib pidada töötlemata, värskeid või konserveeritud taimset või loomset päritolu tooteid ja nendest lihttöötlemise abil saadud tooteid ning orgaanilisi või anorgaanilisi ained (nt rasvhapped või kaltsiumkarbonaat). Söödalisanditeks võivad kvalifitseeruda keemiliselt täpselt määratletud ained, mis on puhastatud ja millel on teatav tootja tagatud standardimise tase (nt selleks otstarbeks taimsest materjalist ekstraheeritud eeterlik õli). Siiski on ka teatavad söödamaterjalid keemiliselt täpselt määratletud ja standarditud ained (nt sahharoos). Teisalt saab pidada söödamaterjalideks tervetest taimedest või taimeosadest saadud looduslikke saaduseid või nendest piiratud füüsikalise töötlemise (näiteks purustamise, jahvatamise või kuivatamise) teel saadud tooteid.
      —   Ohutus ja kasutusviis: kui loomade või inimeste tervisega seotud põhjustel on vajalik kehtestada toote sisalduse piirmäär päevaratsioonis, võib tooteid pidada lisanditeks. Siiski rakendatakse sisalduse piirmäära ka teatavate söödamaterjalide puhul. Söödalisandi staatus võib pakkuda paremaid võimalusi toote tõhusaks haldamiseks püsivuse, homogeensuse ja üledoseerimise seisukohast. Söödalisandite sisalduse määr söödaratsioonis on tavaliselt madal. Siiski on ka paljude söödamaterjalide (näiteks mineraalsoolade) sisalduse määr söödaratsioonis madal.
      —   Funktsionaalsus: söödalisandid on määratletud oma funktsioonide kaudu vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 5 lõikele 3. Siiski ei kehti asjaomased funktsioonid üksnes söödalisandite puhul. Seega võib ka söödamaterjal täita lisandi ülesannet (nt paksendajana), kuid see ei tohiks olla söödamaterjali ainus kavandatud kasutusviis.
      2.   Biotsiidid

      2.1.   Kohaldatavad õigusaktid

      Asjaomastes õigusaktides kasutatakse järgmisi määratlusi.

                  Direktiivi 98/8/EÜ (3) artikli 2 lõige 1:
                  „biotsiidid”– toimeained või segud, mis sisaldavad üht või enamat toimeainet niisuguses vormis, nagu need tarnitakse kasutajale, ja mis on ette nähtud kahjulike organismide keemiliste või bioloogiliste vahenditega hävitamiseks, tõrjeks, kahjutuks muutmiseks, nende toime ärahoidmiseks või muul viisil nende vastu võitlemiseks;
                  „toimeaine”– aine või mikroorganism, sealhulgas viirus või seen, mis avaldab kahjulikele organismidele või nende vastu üldist või spetsiifilist toimet;
                  „kahjulik organism”– organism, mille olemasolu on soovimatu või millel on inimestele, nende tegevusele, toodetele, mida nad kasutavad või toodavad, loomadele või keskkonnale kahjustav mõju.

                  Määruse (EÜ) nr 1831/2003 I lisa punkti 1 alapunkt a:
                  „säilitusained”– ained või mikroorganismid, mis kaitsevad sööta mikroorganismide või nende metaboliitide põhjustatud riknemise eest.

                  Direktiivi 98/8/EÜ artikli 1 lõikes 2 on sätestatud, et:
                  „Käesolevat direktiivi kohaldatakse artikli 2 lõike 1 punktis a määratletud biotsiidide suhtes, kuid ei kohaldata toodete suhtes, mis on määratletud järgmistes direktiivides või mis kuuluvad nende kohaldamisalasse:
                  […]

                              o)

                              nõukogu 23. novembri 1970. aasta direktiiv 70/524/EMÜ söödalisandite kohta, nõukogu 30. juuni 1982. aasta direktiiv 82/471/EMÜ teatavate loomasöötades kasutatavate toodete kohta ja nõukogu 23. novembri 1976. aasta direktiiv 77/101/EMÜ lihtsööda turustamise kohta;

                        […]”.

                  Direktiivi 98/8/EÜ V lisa sisaldab täielikku nimekirja 23 tooteliigist koos iga liigi suunava kirjeldusega, sealhulgas järgmised söödaga seotud tooteliigid.
                  Tooteliik 3: loomade hügieeniks kasutatavad biotsiidid: nimetatud rühma kuuluvad biotsiidid, mida kasutatakse loomade hügieeni otstarbel, sealhulgas tooted, mida kasutatakse piirkondades, kus loomi peetakse, hoitakse või transporditakse.
                  Tooteliik 4: toidu- ja söödavalmistamise ruumides kasutatavad desinfektsioonivahendid: tooted, mida kasutatakse toiduainete, sööda või inimeste ja loomade joogi (sealhulgas joogivesi) tootmise, transpordi, säilitamise või tarbimisega seotud sisseseade, mahutite, söögitarvete, pindade või torustiku desinfitseerimiseks.
                  Tooteliik 5: joogivee desinfektsioonivahendid: nii inimeste kui ka loomade joogivee desinfitseerimiseks kasutatavad tooted.
                  Tooteliik 20: toidu- või söödakonservandid: tooted, mida kasutatakse toiduainete või sööda säilitamiseks ja mis on ette nähtud kahjulike organismide tõrjeks.

            2.2.   Sööda ja biotsiidide eristuse tagajärjed

      Direktiivi 98/8/EÜ artikli 1 lõike 2 kohaselt ei ole söödaalastes õigusaktides määratletud või nende kohaldamisalasse kuuluvad tooted, sealhulgas abiained, biotsiidid, vaid neid tuleb pidada söödaks (söödaalaste õigusaktide ülimuslikkus biotsiidide alaste õigusaktide suhtes).
      Direktiivi 98/8/EÜ V lisas määratletud tooteliikidesse 3 ja 4 kuuluvaid tooteid söödaks ei peeta.
      Siiski võivad mõned tooted, tavaliselt söödalisandid, kuuluda tooteliikide 5 ja 20 alla ja liigituda samuti söödaks. Ülalmainitud söödaalaste õigusaktide ülimuslikkuse tõttu biotsiidide alaste õigusaktide suhtes peetakse selliseid tooteid söödaks. Loomade sööda või vee säilitamiseks kasutatavad tooted ei ole biotsiidid. Kui sellised tooted on loetletud tooteliigi 5 või 20 all, ei ole need mõeldud loomadele manustamiseks.
      3.   Veterinaarravimid

      3.1.   Kohaldatavad õigusaktid

      Asjaomastes õigusaktides kasutatakse järgmisi määratlusi.

                  Direktiivi 2001/82/EÜ (4) artikkel 1:
                  „veterinaarravimid”–

                              a)

                              aine või ainekombinatsioon, mis sobib omaduste poolest loomade haiguste raviks või nende ärahoidmiseks, või

                              b)

                              mis tahes aine või ainekombinatsioon, mida võib kasutada või manustada loomadele elutalitluse taastamiseks, korrigeerimiseks või muutmiseks farmakoloogilise, immunoloogilise või ainevahetusliku toime teel või meditsiiniliseks diagnoosimiseks;

                        „ravimsööt”– veterinaarravimi/veterinaarravimite ja sööda/söötade segu, mis on eelnevalt turustamiseks valmistatud ning mida ennetus-, ravi- või muude veterinaarravimi määratluse all nimetatud omaduste tõttu kavatsetakse edasise töötlemiseta kasutada söödana.

                  Direktiivi 2001/82/EÜ artikli 2 lõikes 2 on sätestatud:

                     „Kahtluse korral, kui kõiki selle omadusi arvestades võib toode vastata nii veterinaarravimi määratlusele kui muu ühenduse õigusaktiga reguleeritava toote määratlusele, kohaldatakse käesoleva direktiivi sätteid.”

                  Sama direktiivi artikli 3 lõikes 1 on sätestatud:

                     „Käesolevat direktiivi ei kohaldata:

                                 a)

                                 ravimsööda suhtes, nagu on määratletud nõukogu 26. märtsi 1990. aasta direktiivis 90/167/EMÜ, millega kehtestatakse ravimsöötade ühenduses valmistamise, turuleviimise ja kasutamise tingimused;
                                 […]

                                 d)

                                 kõikide söödalisandeid käsitleva nõukogu 23. novembri 1970. aasta direktiiviga 70/524/EMÜ hõlmatud söödalisandite suhtes, kui neid kasutatakse söötades või täiendsöötades kõnealuse direktiivi kohaselt;
                                 […]”.

                  Määruse (EÜ) nr 767/2009 artikli 13 lõikes 3 on sätestatud:
                  „Söödamaterjali ja segasööda märgistuse ja esitusviisiga ei tohi väita järgmist:

                              a)

                              see aitab ära hoida ravida või parandada haigusi, välja arvatud koktsidiostaatikumide ja histomonostaatikumide puhul, mis on lubatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 alusel; käesolevat punkti ei kohaldata siiski väidete suhtes, mis käsitlevad tasakaalustamata toitumist, eeldusel et sellega ei ole seotud patoloogilised sümptomid;
                              […]”.

            3.2.   Sööda ja veterinaarravimite eristuse tagajärjed

                  —

                  Kui pärast klassifitseerimata toote kõigi tunnuste hindamist saab järeldada, et tegu võib olla veterinaarravimiga, tuleb seda pidada veterinaarravimiks (veterinaarravimite alaste õigusaktide ülimuslikkus söödaalaste õigusaktide suhtes, välja arvatud lubatud söödalisandite puhul).

                  —

                  Ravimsööt ei ole veterinaarravim, vaid vastavalt määruse (EÜ) nr 767/2009 põhjendusele 3 ravimsööda eelsegusid sisaldav ja veterinaararsti retsepti alusel väljastatav sööda vorm.

                  —

                  „Erisööda” määratluse (vt punkti 1.1) alusel on paika pandud piir sööda ja veterinaarravimite vahel. Konkreetseid erisöötmise eesmärke nagu „maksatalitluse toetamine kroonilise maksapuudulikkuse korral”, „uraatkivide tekkimisohu vähendamine” või „vasikate tetaania ohu vähendamine” võib täita sööt.

         (1)  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1.

         (2)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

         (3)  EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1.

         (4)  EÜT L 311, 28.11.2001, lk 1.