               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,26.12.2020
            COM(2020) 857 final/2
            COM(2020) 857 final of 25.12.2020 downgraded on 26.12.2020.
            Soovitus:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega kiidetakse heaks Euroopa Komisjoni poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi valitsuse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse vahelise tuumaenergia ohutut ja rahuotstarbelist kasutamist käsitleva koostöölepingu sõlmimine ning Euroopa Komisjoni poolt Aatomienergiaühenduse nimel ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu sõlmimine

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                  29. märtsil 2017 teatas Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik (edaspidi „Ühendkuningriik“) Euroopa Liidu lepingu (edaspidi „ELi leping“) artikli 50 kohaselt Euroopa Ülemkogule oma kavatsusest Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest (edaspidi „Euratom“ või „ühendus“) välja astuda.

                  Pärast 22. mail 2017 nõukogult volituste saamist pidas komisjon Ühendkuningriigiga läbirääkimisi lepingu üle, milles sätestatakse Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise kord. 30. jaanuaril 2020, pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist, võttis nõukogu vastu otsuse (EL) 2020/135
                     1
                   Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu („väljaastumisleping“) Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel sõlmimise kohta. Väljaastumisleping jõustus 1. veebruaril 2020 ja sellega on ette nähtud üleminekuperiood, mille jooksul kohaldatakse Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis liidu õigust nimetatud lepingut järgides. See periood lõpeb 31. detsembril 2020.

                  Euroopa Ülemkogu kordas oma 23. märtsi 2018. aasta suunistes, et liidul on kindel kavatsus seada tulevikus Ühendkuningriigiga sisse võimalikult lähedane partnerlus. Nende suuniste kohaselt peaks selline partnerlus hõlmama kaubandus- ja majanduskoostööd ning muid valdkondi. Euroopa Ülemkogu kehtestas need suunised, pidades silmas üldist arusaama tulevaste suhete raamistikust, mida oli kavas täpsustada liidu ja Ühendkuningriigi vahel kokku lepitud ning väljaastumislepingule lisatud ja selles viidatud poliitilises deklaratsioonis.

                  Väljaastumislepingule lisatud poliitilises deklaratsioonis
                     2
                   (edaspidi „poliitiline deklaratsioon“) on esitatud Euroopa Liidu ja Ühendkuningriigi tulevaste suhete raamistik. Deklaratsiooniga kehtestatakse „põhimõtted ambitsioonikaks, laiaulatuslikuks, põhjalikuks ja paindlikuks partnerluseks kaubandus- ja majanduskoostöö valdkonnas, mille keskmes on laiaulatuslik ja tasakaalustatud vabakaubandusleping, ning õiguskaitse ja kriminaalõiguse, välispoliitika, julgeoleku ja kaitse ning laiemates koostöövaldkondades“. Deklaratsioonis on tsiviilotstarbelise tuumaenergia kohta märgitud, et „[t]unnistades tuumaohutuse ja tuumarelva leviku tõkestamise tähtsust, peaksid tulevased suhted hõlmama Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) ja Ühendkuningriigi vahelist laiaulatuslikku tuumakoostöölepingut tuumaenergia rahuotstarbelise kasutamise kohta, mis põhineb nende pühendumisel kehtivatele rangetele standarditele tuumaohutuse valdkonnas.“ Peale selle võetakse selles teadmiseks „[...] Ühendkuningriigi kavatsus olla seotud Euratomi teadus- ja koolitusprogrammidega.“

                  Väljaastumislepingu artiklis 184 on sätestatud, et „tegutsedes heas usus ja austades teineteise õiguskorda, teevad liit ja Ühendkuningriik oma parima, et astuda vajalikke samme, et rääkida kiiresti läbi 17. oktoobri 2019. aasta poliitilises deklaratsioonis osutatud lepingud, mis reguleerivad nende tulevasi suhteid, ja viia läbi nende lepingute ratifitseerimiseks või sõlmimiseks vajalikud menetlused, tagamaks, et neid lepinguid kohaldataks võimaluste piires alates üleminekuperioodi lõpust.“

                  Nõukogu võttis 25. veebruaril 2020 vastu otsuse (EL, Euratom) 2020/266,
                     3
                   millega antakse luba alustada Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigiga läbirääkimisi uue partnerluslepingu üle, ning selle otsuse addendum’is esitatud juhised Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigiga uue partnerluslepingu üle läbirääkimiste pidamiseks (edaspidi „läbirääkimisjuhised“). Komisjon nimetati liidu läbirääkijaks.

                  Tsiviilotstarbelise tuumaenergia kohta on läbirääkimisjuhistes muu hulgas märgitud, et „[l]äbirääkimiste eesmärk on seada liidu ja vajaduse korral Euratomi ning Ühendkuningriigi vahel sisse uus partnerlus, mis on laiaulatuslik ja hõlmab poliitilises deklaratsioonis nimetatud huvipakkuvaid valdkondi […]“ ja „[t]unnistades tuumaohutuse, kiirguskaitse ja tuumarelva leviku tõkestamise tähtsust, tuleks kavandatava partnerluse raames näha ette sätted, mis käsitlevad Euratomi ja Ühendkuningriigi laiaulatuslikku koostööd tuumaenergia rahuotstarbelise kasutamise vallas.“

                  Selline leping võimaldab Ühendkuningriigil ja Euratomil alustada koostööd mitmes tuumavaldkonnas, sealhulgas tuumauuringute valdkonnas. Poliitilises deklaratsioonis rõhutati Ühendkuningriigi huvi osaleda Euratomi teadusprogrammis ning läbirääkimisjuhistes märgiti, et kavandatava partnerlusega tuleks kehtestada üldised põhimõtted ja tingimused Ühendkuningriigi osalemiseks liidu ja Euratomi programmides ning nendesse panustamiseks, eeldusel et järgitakse vastavates õigusaktides sätestatud tingimusi. Võttes arvesse, et Ühendkuningriigil on pikaajalised eksperditeadmised tuumauuringute valdkonnas, eelkõige tuumasünteesienergia valdkonnas, ning et Euratom tegeleb rahvusvaheliselt selle valdkonna arendamisega, oleks sellest osalemisest kasu nii Euratomile kui ka Ühendkuningriigile. Eelkõige võimaldaks see Ühendkuningriigil osaleda assotsieerunud kolmanda riigina Euratomi teadusprogrammis ja Euroopa tuumasünteesialases tegevuses, sealhulgas ITERi tegevuses, oma liikmesuse kaudu kolmanda riigina ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõttes (Fusion for Energy).

                  Komisjon pidas läbirääkimisi 25. veebruari 2020. aasta läbirääkimisjuhistes sätestatud raamistikus, konsulteerides COREPERi ja nõukogu Ühendkuningriigi töörühmaga.

                  Läbirääkimiste tulemusel leppisid pooled läbirääkijate tasandil kokku sõlmida tuumaenergia ohutut ja rahuotstarbelist kasutamist käsitlev koostööleping (edaspidi „Euratomi leping“) ning ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vaheline kaubandus- ja koostööleping (edaspidi „kaubandus- ja koostööleping“).

                  Kaubandus- ja koostöölepingu kohaldatavaks muutmine on eriti kiireloomuline küsimus. Ühendkuningriigil kui endisel liikmesriigil on liiduga laialdased sidemed paljudes majandus- ja muudes valdkondades. Liidu ja Ühendkuningriigi suhetele kohaldatava raamistiku puudumine pärast 31. detsembrit 2020 häiriks neid suhteid tõsiselt, mis kahjustaks üksikisikuid, ettevõtteid ja muid sidusrühmi. Läbirääkimised suudeti lõpule viia väga napilt enne üleminekuperioodi lõppu. Läbirääkimiste hiline lõppemine ei tohiks aga seada ohtu demokraatlikku kontrolli, mida teostab Euroopa Parlament kooskõlas aluslepingutega. Neid erandlikke asjaolusid arvesse võttes ning liidu nimel kaubandus- ja koostöölepingu allkirjastamist ja ajutist kohaldamist käsitleva eraldi menetluse järgimise huvides soovitab komisjon kohaldada lepingut ajutiselt ka Euratomi pädevusse kuuluvates küsimustes.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Nii Euroopa Ülemkogu 23. märtsi 2018. aasta suunistes kui ka poliitilises deklaratsioonis kutsuti üles liidu ja Ühendkuningriigi tihedale partnerlusele tulevikus.

               Euratomi leping kinnitab mõlema poole selget pühendumust tuumarelvade leviku tõkestamisele ja tuumaohutuse kõrgele tasemele, et tagada tuumaenergia ohutu ja rahumeelne kasutamine. See on kooskõlas ühenduse energiavarustuskindluse poliitikaga. Pidades silmas Euratomi ja Ühendkuningriigi vaheliste üldiste koostöösuhete jätkumist, põhineb eraldi Euratomi lepingu sõlmimise tähtsus peamiselt vastastikusel huvil luua stabiilne õigusraamistik, mis edendaks võrdset ja vastastikust koostööd tuumaenergia ohutu ja rahuotstarbelise kasutamise valdkonnas ning hõlbustaks tuumamaterjalide, -seadmete ja -tehnoloogiate vahetamist, võttes arvesse asjaolu, et Ühendkuningriigil on tsiviilotstarbelises tuumavaldkonnas oluline roll ning poolte vahel on selles valdkonnas olulised vastastikused suhted.

               Euratomi jaoks tuleneb eriline huvi lepingu sõlmimise vastu asjaolust, et sellega tagatakse pidev koostöö tuumaohutuse, tuumaenergiaalaste kaitsemeetmete, tuumaenergiaalase teadus- ja arendustegevuse valdkonnas ning võimaldatakse piisaval tasemel kaitsemeetmeid, füüsilist kaitset ja ekspordikontrolli standardeid. Euratomi leping hõlbustab veelgi tuumakaubandust poolte vahel ja muude kolmandate riikidega, kellega ühendusel on samalaadsed koostöölepingud. Euratomi lepinguga tagatakse ka Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingus (edaspidi „Euratomi asutamisleping“) sätestatud tuumaühisturu põhimõtete kohaldamine lepinguga hõlmatud kaupade suhtes ning selles nõutakse, et selliste kaupade üleandmine ja asjakohaste teenuste osutamine toimuks õiglastel kaubanduslikel tingimustel.

               Euratomi lepingu sõlmimine loob mõlemale poolele ning nende valitsustele ja tööstusettevõtjatele pikaajalise ja stabiilse raamistiku, milles selline koostöö võiks toimuda, ning soodustab ja hõlbustab tuumaenergiaalase teadus- ja arendustegevuse valdkonnas koostööd, mis põhineb vastastikusel kasul, võrdsusel ja vastastikkusel.

                  Euratomi leping põhineb selles valdkonnas olemasolevatel pretsedentidel, st praegu on olemas kaheksa kehtivat Euratomi tuumakoostöö lepingut kolmandate riikidega (USA, Kanada, Austraalia, Jaapani, Kasahstani, Usbekistani, Ukraina ja Argentinaga).

                  Kõnealuse Euratomi lepingu uudsus seisneb selles, et see sisaldab laiemaid ja ambitsioonikamaid sätteid tuumaohutuse alase koostöö kohta kooskõlas poliitilise deklaratsiooniga ning tuumatehnoloogiate üleandmise kohta kooskõlas läbirääkimisjuhistega.

                  Tuumauuringute alane koostöö ja eelkõige Ühendkuningriigi osalemine kolmanda riigina Euratomi teadusprogrammis ja ühisettevõtte Fusion for Energy tegevuses võimaldab Ühendkuningriigil jätkata oma oskusteabe jagamist tuumalõhustumise ja tuumasünteesi alase tegevuse, sealhulgas ITERiga seotud tegevuse valdkonnas. Selline osalemine toimub kaubandus- ja koostöölepingu ja selle protokollide kaudu ning see on oluline vahend Euroopa tuumauuringute arendamiseks, milles Ühendkuningriik oli Euratomi liikmesriigina tähtsal kohal.

               •Kooskõla liidu ja Euratomi muude poliitikavaldkondadega

                  Euratomi leping täiendab kaubandus- ja koostöölepingut ja vastab täielikult aluslepingutele ning säilitab Euratomi ja Euroopa Liidu õiguskorra terviklikkuse ja autonoomia. Sellega edendatakse Euratomi ja Euroopa Liidu väärtusi, eesmärke ja huve ning tagatakse poliitikavaldkondade ja meetmete järjepidevus, tõhusus ja jätkuvus.

               2.ÕIGUSLIK ALUS

                  Konkreetne õiguslik alus Euratomi lepingu ning kaubandus- ja koostöölepingu üle läbirääkimiste pidamiseks ja nende sõlmimiseks Euroopa Aatomienergiaühenduse pädevusse kuuluvates küsimustes on Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikkel 101.

               3.MUU TEAVE

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

                  Euratomi lepingus kavandatud koostöö on ulatuslik ja kooskõlas nõukogu 25. veebruari 2020. aasta läbirääkimisjuhistega. See hõlmab poliitilises deklaratsioonis nimetatud huvipakkuvaid valdkondi.

                  Euratomi leping austab Euratomi ja liidu sõltumatust otsuste tegemisel ning nende õiguskorda, samuti liidu ühtse turu, sealhulgas tuumaühisturu terviklikkust. Euratomi leping kajastab Ühendkuningriigi staatust kolmanda riigina, kellel ei saa olla samasuguseid õigusi ja hüvesid kui Euroopa Liidu ja Euratomi liikmel. Euratomi leping põhineb juhtimisraamistikul, mis on omane kehtivatele Euratomi tuumakoostöö lepingutele.

                  Komisjoni koostatud Euratomi lepingu teksti eelnõu koosneb 25 artiklist ja ühest lisast.

                  Artiklis 1 sõnastatakse Euratomi lepingu eesmärk, milleks on luua Euratomi ja Ühendkuningriigi vahelise koostöö raamistik tuumaenergia rahuotstarbeliseks kasutamiseks vastastikuse kasu ja vastastikkuse põhimõttel, ilma et see piiraks kummagi poole vastavat pädevust.

                  Artiklis 2 on esitatud mõisted. Tuumakoostöö ulatus ja vormid (artiklid 3 ja 4) hõlmavad peamiselt tuumamaterjali, mittetuumamaterjali, seadmete ja tehnoloogia üleandmist; tuumaenergiaalaseid kaitsemeetmeid; füüsilist kaitset; tuumaenergiaalast uurimis- ja arendustegevust, kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete ohutut käitlemist, sealhulgas geoloogilist lõppladustamist; tuumaohutust ja kiirguskaitset, sealhulgas hädaolukorraks valmisolekut ja keskkonna radioaktiivsustaseme seiret; radioaktiivsete isotoopide ja kiirguse kasutamist põllumajanduses, tööstuses, meditsiinis; ja teadusuuringutes; tuumaenergia rahuotstarbelise kasutamise regulatiivseid aspekte; teabevahetust vastastikust huvi pakkuvates valdkondades, nagu tuumaenergiaalased kaitsemeetmed, tuumaohutus, radioaktiivsuse tase keskkonnas ja radioisotoopide tarnimine jne.

                  Euratomi lepingus määratakse täpsemalt kindlaks käesoleva lepingu kohaldamisalasse kuuluvad kaubad (artikkel 5). Rõhutatakse, et tuumamaterjali suhtes kohaldatakse konkreetseid kaitsemeetmeid käsitlevaid sätteid (ühenduse puhul: Euratomi kaitsemeetmed vastavalt Euratomi asutamislepingule ning IAEA kaitsemeetmed ja selle lisaprotokollid; Ühendkuningriigi puhul: siseriiklik kaitsemeetmete süsteem ning IAEA kaitsemeetmed ja selle lisaprotokollid) (artikkel 6). Euratomi leping sisaldab ühte artiklit füüsilise kaitse kohta (artikkel 7).

                  Euratomi lepingu artikliga 8 tagatakse, et Ühendkuningriik säilitab jätkuvalt tuumaohutuse asjakohase taseme, ning et Euratom ja Ühendkuningriik teevad koostööd rahvusvaheliste tuumaohutusstandardite ja -konventsioonide ning nende rakendamise pidevaks täiustamiseks; samuti nähakse sellega ette jätkuv koostöö Ühendkuningriigi võimaliku osalemise kaudu kolmanda riigina mitmesugustes ühenduse süsteemides ja rühmades, näiteks toimivates ühenduse keskkonna radioaktiivsustaseme seire- ja teabevahetussüsteemides (Euroopa Liidu kiireloomulise radioloogilise teabe vahetuse süsteem (ECURIE) ja Euroopa kiirgusandmete vahetamise platvorm (EURDEP)) ning tuumaohutust reguleerivate asutuste Euroopa töörühm (ENSREG).

                  Euratomi leping sisaldab ka sätteid lepingu reguleerimisalasse kuuluvate tuumamaterjalide üleandmise ja edasiandmise ning kaubanduse hõlbustamise kohta (artikkel 9). Samuti nähakse sellega ette kokkulepitud raamistik, milles mõlemad pooled võivad teha rikastamis- ja ümbertöötamistoiminguid (artiklid 10 ja 11).

                  Euratomi leping sisaldab ka sätteid tuumaenergiaalase teadus- ja arendustegevuse valdkonnas tehtava koostööd kohta, mis võib hõlmata Ühendkuningriigi osalemist kolmanda riigina Euratomi teadus- ja koolitusprogrammides ning -tegevuses, ning Ühendkuningriigi liikmesust ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõttes (Fusion for Energy) vastavalt kaubandus- ja koostöölepingus sätestatud tingimustele (artikkel 12).

                  Järgnevad erisätted teabe ja tehnilise oskusteabe vahetamise (artikkel 13), intellektuaalomandi (artikkel 14), halduskokkulepete (artikkel 15) ja rakendamise (artikkel 16) kohta. Euratomi lepingu sujuva kohaldamise ja rakendamise tagamiseks lisatakse konkreetsed artiklid kohaldatava õiguse (artikkel 17), kehtivate lepingute (artikkel 18), ühiskomitee (artikkel 19), konsulteerimise (artikkel 20), vaidluste lahendamise (artikkel 21), tõsise rikkumise korral koostöö lõpetamise (artikkel 22), muudatuste (artikkel 23), jõustumise ja kestuse (artikkel 24) ning autentsete tekstide (artikkel 25) kohta.

               Lisa sisaldab erisätteid ümbertöötamise kohta.

                  Ühendkuningriik osaleb Euratomi teadusprogrammis assotsieerunud kolmanda riigina kaubandus- ja koostöölepingu viienda osa protokolli alusel. Ühendkuningriik saab assotsieerunud kolmanda riigina ka ühisettevõtte Fusion for Energy liikmeks. Kõnealune osalemine on kooskõlas nõukogu 27. märtsi 2007. aasta otsusega, millega luuakse ühisettevõte Fusion for Energy, ja selle põhikirjaga, mis on otsusele lisatud sellisena, nagu seda on viimati muudetud või tulevikus muudetakse, aidates kaasa tulevasele teaduslikule ja tehnoloogilisele koostööle juhitava termotuumasünteesi valdkonnas Ühendkuningriigi osaluse kaudu Euratomi programmis.

                  Ühendkuningriigi üksused võivad kaubandus- ja koostöölepingu alusel osaleda Teadusuuringute Ühiskeskuse otsestes meetmetes.

                  Ühendkuningriigi Euratomi teadusprogrammis ja ühisettevõtte Fusion for Energy termotuumasünteesialases tegevuses, sealhulgas ITERi tegevuses, assotsieerunud kolmanda riigina osalemise eripära on üksikasjalikult kirjeldatud kaubandus- ja koostöölepingu viienda osa protokollis.

               4.KOKKUVÕTE

                  Komisjon leiab, et nii kaubandus- ja koostööleping kui ka Euratomi leping, mille vastuvõtmist kavandatakse:

                  – on kooskõlas nõukogu 25. veebruari 2020. aasta läbirääkimisjuhistega;

                  – kinnitavad mõlema poole selget pühendumust tuumarelvade leviku tõkestamisele ja tuumaohutuse jätkuvalt kõrgele tasemele, et tagada tuumaenergia ohutu ja rahumeelne kasutamine;

                  – on kooskõlas ühenduse energiavarustuskindluse poliitikaga;

                  – tugevdavad veelgi ELi ja Ühendkuningriigi väga häid suhteid energiapoliitika alase koostöö valdkonnas ning

                  – tugevdavad veelgi poolte koostööd tuumauuringute alal, eelkõige tuumasünteesienergia arendamisel.

                  Seepärast soovitab komisjon nõukogul vastavalt Euratomi asutamislepingu artikli 101 teisele lõigule kiita heaks kaubandus- ja koostööleping ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi valitsuse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse vaheline tuumaenergia ohutut ja rahuotstarbelist kasutamist käsitlev koostööleping, mis on lisatud käesolevale soovitusele.

               Soovitus:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega kiidetakse heaks Euroopa Komisjoni poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi valitsuse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse vahelise tuumaenergia ohutut ja rahuotstarbelist kasutamist käsitleva koostöölepingu sõlmimine ning Euroopa Komisjoni poolt Aatomienergiaühenduse nimel ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu sõlmimine

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut (edaspidi „Euratomi asutamisleping“), eriti selle artikli 101 teist lõiku,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

               ning arvestades järgmist:

               (1)25. veebruaril 2020 volitas nõukogu Euroopa Komisjoni alustama Ühendkuningriigiga läbirääkimisi uue partnerluslepingu üle. Läbirääkimiste tulemusel leppisid pooled läbirääkijate tasandil kokku sõlmida ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Ühendkuningriigi vaheline kaubandus- ja koostööleping (edaspidi „kaubandus- ja koostööleping“) ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi valitsuse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse vaheline tuumaenergia ohutut ja rahuotstarbelist kasutamist käsitlev koostööleping.

               (2)Kaubandus- ja koostöölepingus käsitletakse küsimusi, mis kuuluvad Euroopa Aatomienergiaühenduse (edaspidi „ühendus“) pädevusse, nimelt osalemist Euratomi teadus- ja koolitusprogrammis ning ITERi Euroopa ühisettevõttes, mida reguleerivad kaubandus- ja koostöölepingu viienda osa sätted [Osalemine liidu programmides, usaldusväärne finantsjuhtimine ja finantssätted]. Seepärast tuleks kaubandus- ja koostööleping Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu kohaldamisalasse kuuluvate küsimuste osas sõlmida ka ühenduse nimel. Kaubandus- ja koostöölepingu Euroopa Liidu nimel allkirjastamine ja sõlmimine toimub eraldi menetluse korras.

               (3) Tuletatakse meelde, et Euratomi asutamislepingu reguleerimisalasse kuuluvate ühenduse liikmesriikide ja Ühendkuningriigi vaheliste kahepoolsete lepingute eelnõusid, sealhulgas tuumaalase teadus- või tööstusteabe vahetamise lepingute eelnõusid, võib sõlmida tingimusel, et kõnealuse asutamislepingu artiklites 29 ja 103 sätestatud tingimused ja menetlusnõuded on täidetud.

               (4)Käesolevaga tuleks heaks kiita Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi valitsuse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse vaheline tuumaenergia ohutut ja rahuotstarbelist kasutamist käsitleva koostöölepingu sõlmimine komisjoni poolt.

               (5)Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel kaubandus- ja koostöölepingu sõlmimine Euroopa Komisjoni poolt tuleks heaks kiita,

               (6)Kaubandus- ja koostöölepingu kohaldatavaks muutmine on eriti kiireloomuline küsimus. Ühendkuningriigil kui endisel liikmesriigil on liiduga laialdased sidemed paljudes majandus- ja muudes valdkondades. Liidu ja Ühendkuningriigi suhetele kohaldatava raamistiku puudumine pärast 31. detsembril 2020 lõppevat üleminekuperioodi häiriks neid suhteid tõsiselt, mis kahjustaks üksikisikuid, ettevõtteid ja muid sidusrühmi. Kuna Ühendkuningriigi olukord liidu suhtes on erandlik, olukord seoses üleminekuperioodi lõppemisega 31. detsembril 2020 kiireloomuline ning Euroopa Parlamendile ja nõukogule tuleb jätta piisavalt aega kaubandus- ja koostöölepingu teksti läbivaatamiseks, tuleks kõnealust lepingut ajutiselt kohaldada ka Euroopa Aatomienergiaühenduse pädevusse kuuluvates küsimustes. Ajutine kohaldamine peaks olema ajaliselt piiratud, nagu on sätestatud kaubandus- ja koostöölepingu artikli FINPROV.11 [Jõustumine ja ajutine kohaldamine] lõikes 2,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Käesolevaga kiidetakse heaks Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi valitsuse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse vaheline tuumaenergia ohutut ja rahuotstarbelist kasutamist käsitleva koostöölepingu sõlmimine komisjoni poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel.

               Käesolevaga kiidetakse heaks ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu, sealhulgas selle ajutist kohaldamist käsitlevate sätete sõlmimine komisjoni poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel küsimustes, mis kuuluvad Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu reguleerimisalasse.

               Lepingute tekstid on lisatud käesolevale otsusele.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

               Brüssel, 26.12.2020

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Nõukogu 30. jaanuari 2020. aasta otsus (EL) 2020/135 Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu sõlmimise kohta (ELT L 29, 31.1.2020, lk 1).

                     (2)

                        Poliitiline deklaratsioon, millega kehtestatakse Euroopa Liidu ja Ühendkuningriigi tulevaste suhete raamistik (ELT C 34, 31.1.2020, lk 1).

                     (3)

                        Nõukogu otsus (EL, Euratom) 2020/266, millega antakse luba alustada Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigiga läbirääkimisi uue partnerluslepingu üle (ELT L 58, 27.2.2020, lk 53).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,27.12.2020
            COM(2020) 857 final
            COM(2020) 857 final of 25.12.2020 downgraded on 26.12.2020.
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Soovitus: Nõukogu otsus,
            millega kiidetakse heaks Euroopa Komisjoni poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi valitsuse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse vahelise tuumaenergia ohutut ja rahuotstarbelist kasutamist käsitleva koostöölepingu sõlmimine ning Euroopa Komisjoni poolt Aatomienergiaühenduse nimel ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu sõlmimine

               ÜHELT POOLT EUROOPA LIIDU JA EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUSE NING TEISELT POOLT SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIGI VAHELINE KAUBANDUS- JA KOOSTÖÖLEPING

               PREAMBUL

               ESIMENE OSA. ÜHIS- JA INSTITUTSIOONILISED SÄTTED

               I jaotis. Üldsätted

               II jaotis. Tõlgendamise põhimõtted ja mõisted

               III jaotis. Institutsiooniline raamistik

               TEINE OSA. KAUBANDUS, TRANSPORT, KALANDUS JA MUUD KOKKULEPPED

               ESIMENE RUBRIIK. KAUBANDUS

               I jaotis. Kaubavahetus

               II jaotis. Teenused ja investeeringud

               III jaotis. Digikaubandus

               IV jaotis. Kapitali liikumine, maksed, ülekanded ja ajutised kaitsemeetmed

               V jaotis. Intellektuaalomand

               VI jaotis. Riigihanked

               VII jaotis. Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad

               VIII jaotis. Energeetika

               IX jaotis. Läbipaistvus

               X jaotis. Hea reguleerimistava ja regulatiivne koostöö

               XI jaotis. Avatud ja ausa konkurentsi võrdsed tingimused ning kestlik areng

               XiI jaotis. Erandid

               TEINE RUBRIIK. LENNUNDUS

               I jaotis. Lennutransport

               II jaotis. Lennundusohutus

               KOLMAS RUBRIIK. MAANTEETRANSPORT

               I jaotis. Kaupade maanteevedu

               II jaotis. Sõitjate maanteevedu

               NELJAS RUBRIIK. SOTSIAALKINDLUSTUSE KOORDINEERIMINE JA LÜHIAJALISTE KÜLASTUSTE VIISAD

               I jaotis. Sotsiaalkindlustuse koordineerimine

               II jaotis. Lühiajaliste külastuste viisad

               VIIES RUBRIIK. KALANDUS

               KUUES RUBRIIK. MUUD SÄTTED

               KOLMAS OSA. ÕIGUSKAITSE- JA ÕIGUSALANE KOOSTÖÖ KRIMINAALASJADES

               I jaotis. Üldsätted

               II jaotis. DNA, sõrmejälgede ja sõidukite registreerimisandmete vahetamine

               III jaotis. Broneeringuinfo edastamine ja töötlemine

               IV jaotis. Koostöö operatiivteabe valdkonnas

               V jaotis. Koostöö Europoliga

               VI jaotis. Koostöö Eurojustiga

               VII jaotis. Üleandmine

               VIII jaotis. Vastastikune abi

               IX jaotis. Karistusregistri andmete vahetamine

               X jaotis. Võitlus rahapesu ja terrorismi rahastamise vastu

               XI jaotis. Vara arestimine ja konfiskeerimine

               XII jaotis. Muud sätted

               XIII jaotis. Vaidluste lahendamine

               NELJAS OSA. TEMAATILINE KOOSTÖÖ

               I jaotis. Terviseturve

               II jaotis. Küberturvalisus

               VIIES OSA. LIIDU PROGRAMMIDES OSALEMINE, USALDUSVÄÄRNE FINANTSJUHTIMINE JA FINANTSSÄTTED

               KUUES OSA. VAIDLUSTE LAHENDAMINE JA HORISONTAALSED SÄTTED

               I jaotis. Vaidluste lahendamine

               II jaotis. Koostöö alus

               III jaotis. Kohustuste täitmine ja kaitsemeetmed

               SEITSMES OSA. LÕPPSÄTTED

               LISAD

               LISA INST.  PARTNERLUSNÕUKOGU JA KOMITEEDE KODUKORD

               LISA ORIG-1. TOOTEPÕHISTE PÄRITOLUREEGLITE SISSEJUHATAVAD MÄRKUSED

               LISA ORIG-2. TOOTEPÕHISED PÄRITOLUREEGLID

               LISA ORIG-2A. PÄRITOLUKVOODID JA ALTERNATIIVID LISAS ORIG-2 [TOOTEPÕHISED PÄRITOLUREEGLID] ESITATUD TOOTEPÕHISTE PÄRITOLUREEGLITE JUURDE

               LISA ORIG-2B. ÜLEMINEKUPERIOODIL AKUDE JA ELEKTRISÕIDUKITE SUHTES KOHALDATAVAD TOOTEPÕHISED REEGLID

               LISA ORIG-3. TARNIJA DEKLARATSIOON

               LISA ORIG-4. PÄRITOLUKINNITUSE TEKST

               LISA ORIG-5. ÜHISDEKLARATSIOON ANDORRA VÜRSTIRIIGI KOHTA

               LISA ORIG-6. SAN MARINO VABARIIKI KÄSITLEV ÜHISDEKLARATSIOON

               LISA SPS-1. ARTIKLI SPS.19 PUNKTIS D OSUTATUD KRITEERIUMID

               LISA TBT-1. MOOTORSÕIDUKID NING NENDE SEADMED JA OSAD

               LISA TBT-2.Ravimid

               LISA TBT-3. KEMIKAALID

               LISA TBT-4. MAHEPÕLLUMAJANDUSLIKUD TOOTED

               LISA TBT-5. VEINIKAUBANDUS

               LISA TBT-XX – ARTIKLI TBT.9 LÕIKES 4 OSUTATUD KORD KORRAPÄRASEKS TEABEVAHETUSEKS TOIDUKS MITTEKASUTATAVATE TOODETE OHUTUSE NING SEONDUVATE ENNETAVATE, PIIRAVATE JA PARANDUSMEETMETE KOHTA

               LISA TBT-ZZ – ARTIKLI TBT.9 LÕIKES 5 OSUTATUD KORD KORRAPÄRASEKS TEABEVAHETUSEKS NÕUETELE MITTEVASTAVATE TOIDUKS MITTEKASUTATAVATE TOODETE SUHTES VÕETUD MEETMETE KOHTA, MIS EI OLE HÕLMATUD ARTIKLI TBT.9 LÕIKEGA 4

               LISA CUSTMS-1. VOLITATUD ETTEVÕTJAD

               LISA SERVIN-1. KEHTIVAD MEETMED

               LISA SERVIN-2. EDASISED MEETMED

               LISA SERVIN-3. INVESTEERIMISE EESMÄRGIL ÄRIVISIIDIL OLEVAD ISIKUD, ETTEVÕTJASISESELT ÜLEVIIDAVAD ISIKUD JA LÜHIAJALISEL ÄRIVISIIDIL OLEVAD ISIKUD

               LISA SERVIN-4. LEPINGULISED TEENUSEOSUTAJAD JA SÕLTUMATUD SPETSIALISTID

               LISA SERVIN-5.  FÜÜSILISTE ISIKUTE LIIKUMINE

               LISA SERVIN-6. SUUNISED KUTSEKVALIFIKATSIOONIDE TUNNUSTAMISE KORRA KOHTA

               LISA PPROC-1. RIIGIHANKED

               LISA ENER-1. ENERGIAKAUPADE, SÜSIVESINIKE JA TOORAINETE LOETELUD

               LISA ENER-2. ENERGEETIKA- JA KESKKONNASUBSIIDIUMID

               LISA ENER-3. KOLMANDATE ISIKUTE JUURDEPÄÄSU JA OMANDISUHETE ERALDAMISE MITTEKOHALDAMINE TARISTU SUHTES

               LISA ENER-4.  ELEKTRIVÕRKUDEVAHELISE ÜHENDUSE VÕIMSUSE JAOTAMINE JÄRGMISE PÄEVA TURU AJAL

               LISA AVSAF-1. LENNUKÕLBLIKKUSE JA KESKKONNAOHUTUSE SERTIFITSEERIMINE

               LISA ROAD-1. KAUPADE MAANTEEVEDU

               LISA ROAD-2. Rahvusvahelise liiniveo ja eriotstarbelise liiniveo loa näidis

               LISA ROAD-3. RAHVUSVAHELISE LIINIVEO JA ERIOTSTARBELISE LIINIVEO LOA TAOTLEMISE VORM

               LISA ROAD-4. JUHUVEDUDE SÕIDULEHE NÄIDIS

               LISA FISH.1

               LISA FISH.2

               LISA FISH.3

               LISA FISH.4. PROTOKOLL VETELE JUURDEPÄÄSU KOHTA

               LISA LAW-1. DNA, SõRMEJÄLGEDE JA SÕIDUKITE REGISTREERIMISANDMETE VAHETAMINE

               LISA LAW-2.  BRONEERINGUINFO

               LISA LAW-3. EUROPOLI PÄDEVUSSE KUULUVAD KURITEOLIIGID

               LISA LAW-4. Eurojusti pädevusse kuuluvad raskete kuritegude liigid

               LISA LAW-5. VAHISTAMISMÄÄRUS

               LISA LAW-6. Karistusregistri andmete vahetamine – tehnilised spetsifikatsioonid ja menetlusnõuded

               LISA LAW-7. Terrorismi määratlus

               LISA LAW-8. Vara arestimine ja konfiskeerimine

               LISA UNPRO-1. FINANTSTINGIMUSTE RAKENDAMINE

               LISA INST. VAIDLUSTE LAHENDAMIST REGULEERIV TÖÖKORD

               LISA INST. VAHEKOHTUNIKE KÄITUMISJUHEND

               KÄIBEMAKSU VALDKONNAS HALDUSKOOSTÖÖ TEGEMIST JA MAKSUPETTUSTE TÕKESTAMIST NING MAKSUDE JA TOLLIMAKSUDEGA SEOTUD NÕUETE SISSENÕUDMISEL ANTAVAT VASTASTIKUST ABI KÄSITLEV PROTOKOLL

               I JAOTIS. ÜLDSÄTTED

               II JAOTIS. HALDUSKOOSTÖÖ JA KÄIBEMAKSUPETTUSTE VASTANE VÕITLUS

               III JAOTIS. SISSENÕUDMISABI

               IV JAOTIS. RAKENDAMINE JA KOHALDAMINE

               V JAOTIS. LÕPPSÄTTED

               KÄIBEMAKSU VALDKONNAS HALDUSKOOSTÖÖ TEGEMIST JA MAKSUPETTUSTE TÕKESTAMIST NING MAKSUDE JA TOLLIMAKSUDEGA SEOTUD NÕUETE SISSENÕUDMISEL ANTAVAT VASTASTIKUST ABI KÄSITLEVA PROTOKOLLI LISA

               PROTOKOLL VASTASTIKUSE HALDUSABI KOHTA TOLLIKÜSIMUSTES

               PROTOKOLL SOTSIAALKINDLUSTUSE KOORDINEERIMISE KOHTA

               I JAOTIS. ÜLDSÄTTED

               II JAOTIS. KOHALDATAVATE ÕIGUSAKTIDE KINDLAKSMÄÄRAMINE

               III JAOTIS. ERISÄTTED ERI KATEGOORIATE HÜVITISTE KOHTA

               IV JAOTIS. MUUD SÄTTED

               V JAOTIS. LÕPPSÄTTED

               LISA SSC-1. TEATAVAD RAHALISED HÜVITISED, MILLE SUHTES PROTOKOLLI EI KOHALDATA

               LISA SSC-2. MITTERAHALISTE HÜVITISTE ÕIGUSTE PIIRANGUD PIIRIALATÖÖTAJA PERELIIKMETE PUHUL

               LISA SSC-3. TÄIENDAVAD ÕIGUSED PÄDEVASSE RIIKI NAASVATE PENSIONÄRIDE PUHUL

               LISA SSC-4. JUHUD, MIL PRO RATA ARVUTUSEST VÕIB LOOBUDA VÕI SEDA EI KOHALDATA

               LISA SSC-5. HÜVITISED JA LEPINGUD, MIS VÕIMALDAVAD KOHALDADA ARTIKLIT SSC.49 [Samaliigiliste hüvitiste kattumine]

               LISA SSC-6. ERISÄTTED LIIKMESRIIKIDE JA ÜHENDKUNINGRIIGI ÕIGUSAKTIDE KOHALDAMISEKS

               LISA SSC-7. RAKENDUSOSA

               LISA SSC-8. ARTIKLI SSC.11 [Lähetatud töötajad] KOHALDAMIST KÄSITLEVAD ÜLEMINEKUSÄTTED

               ÜHELT POOLT EUROOPA LIIDU JA EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUSE NING TEISELT POOLT SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIGI VAHELINE KAUBANDUS- JA KOOSTÖÖLEPING

               PREAMBUL

               EUROOPA LIIT JA EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUS

               NING

               SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK,

               KINNITADES VEEL KORD oma pühendumust demokraatlikele põhimõtetele, õigusriigi põhimõttele, inimõigustele, massihävitusrelvade leviku tõkestamisele ja võitlusele kliimamuutuste vastu, mis on käesoleva lepingu ning lisalepingute olulised osad;

               TUNNUSTADES ülemaailmse koostöö tähtsust ühist huvi pakkuvate küsimuste lahendamisel;

               TUNNUSTADES läbipaistvuse olulisust rahvusvahelistes kaubandus- ja investeerimissuhetes kõigi osaliste jaoks;

               PÜÜDES kehtestada poolte vahel selgeid ja vastastikku kasulikke kaubandus- ja investeerimiseeskirju;

               ARVESTADES, et käesoleva lepingu ja lisalepingu tõhusa haldamise ning õige tõlgendamise ja kohaldamise ning nendest lepingutest tulenevate kohustuste täitmise tagamiseks on väga oluline kehtestada sätted, millega kindlustatakse lepingu üldine haldamine, eriti vaidluste lahendamist ja jõustamist käsitlevad õigusnormid, mis austavad täielikult liidu ja Ühendkuningriigi õiguskorda ning Ühendkuningriigi staatust riigina väljaspool Euroopa Liitu;

               TUGINEDES 15. aprillil 1994 sõlmitud Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamisleping ust (Marrakechi leping) ning muudest mitmepoolsetest ja kahepoolsetest koostöövahenditest tulenevatele õigustele ja kohustustele;

               TUNNUSTADES poolte sõltumatust ja õigusi kehtestada oma territooriumil õigusnorme, et saavutada õiguspäraseid avaliku poliitika eesmärke, nagu rahvatervise, sotsiaalteenuste, riikliku hariduse, ohutuse, keskkonna, sealhulgas kliimamuutuste, avaliku kõlbluse, sotsiaal- ja tarbijakaitse, loomade heaolu, eraelu puutumatuse ja andmekaitse ning kultuurilise mitmekesisuse edendamine ja kaitse, püüdes samal ajal parandada oma vastavaid kõrgeid kaitsetasemeid;

               USKUDES prognoositavast ärikeskkonnast saadavasse kasusse, mis soodustab nendevahelist kaubandust ja investeeringuid ning väldib kaubanduse moonutamist ja ebaõiglasi konkurentsieeliseid, ning viisil, mis soodustab kestlikku arengut selle majanduslikus, sotsiaalses ja keskkonnaalases mõõtmes;

               TUNNUSTADES vajadust ambitsioonika, laiaulatusliku ja tasakaalustatud majanduspartnerluse järele, eesmärgiga tagada avatud ja ausa konkurentsi huvides võrdsed tingimused ning kestlik areng, toetudes tõhusatele ja tugevatele subsiidiumide ja konkurentsi raamistikele ning kohustusele toetada nende kõrgetasemelist kaitset tööjõu ja sotsiaalsete standardite, keskkonna, kliimamuutuste vastase võitluse ja maksustamise valdkonnas;

               TUNNUSTADES vajadust tagada avatud ja turvaline turg ettevõtjatele, sealhulgas väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, ning nende kaupadele ja teenustele, kõrvaldades selleks põhjendamatud kaubandus- ja investeerimistõkked;

               MÄRKIDES, et on oluline hõlbustada ettevõtjate ja tarbijate uusi võimalusi digitaalkaubanduse kaudu ning kõrvaldada põhjendamatud tõkked, mis takistavad elektrooniliste vahendite abil toimuvat andmevoogu ja kaubavahetust, järgides samal ajal poolte isikuandmete kaitse eeskirju;

               SOOVIDES, et käesolev leping aitaks kaasa suurendada tarbijate heaolu poliitikameetmete kaudu, millega tagatakse tarbijate kaitsmise kõrge tase ja nende majanduslik heaolu, ning ergutades koostööd asjaomaste asutuste vahel;

               VÕTTES ARVESSE piiriülese õhu-, maantee- ja meretranspordi, reisijate ja kaupade liikuvuse tähtsust ning vajadust tagada poolte vahel veoteenuste osutamisel kõrged standardid;

               TUNNUSTADES energia ja toorainetega kauplemisest ja nendesse investeerimisest saadavat kasu ning kulutõhusa, puhta ja turvalise energiavarustuse toetamise tähtsust liidule ja Ühendkuningriigile;

               MÄRKIDES poolte huvi luua raamistik tehnilise koostöö hõlbustamiseks ja töötada võrkudevaheliste ühenduste jaoks välja uus kauplemiskord, mis tagab kõigiks ajavahemikeks kindlad ja tõhusad tulemused;

               MÄRKIDES, et kõnealustes valdkondades peaks pooltevahelise koostöö ja kaubanduse aluseks olema aus konkurents energiaturgudel ja mittediskrimineeriv juurdepääsul võrkudele;

               TUNNISTADES säästva energia ja taastuvenergia, eelkõige Põhjamere avamere energiatootmise, ning energiatõhususe eeliseid;

               SOOVIDES edendada nende rannikutega piirnevate vete rahulikku kasutamist ning nendes vetes leiduvate mere bioloogiliste ressursside optimaalset ja erapooletut kasutamist, sealhulgas ühiste kalavarude jätkuvat kestlikku majandamist;

               MÄRKIDES, et Ühendkuningriik on Euroopa Liidust välja astunud ja alates 1. jaanuarist 2021 on Ühendkuningriik sõltumatu rannikuriik, kellel on rahvusvahelisest õigusest tulenevad vastavad õigused ja kohustused;

               KINNITADES, et rannikuriikide suveräänsed õigused, mida pooled kasutavad nende vetes leiduvate bioloogiliste ressursside uurimisel, kasutamisel, kaitsmisel ja majandamisel, peaksid olema kooskõlas rahvusvahelise õiguse, sealhulgas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta 10. detsembri mereõiguse konventsiooni põhimõtetega;

               TUNNUSTADES poolte vahel töötamise, riigis viibimise või elamise eesmärgil liikuvate isikute ning nende pereliikmete ja ülalpidamisel olnud isikute sotsiaalkindlustusõiguste koordineerimise tähtsust;

               ARVESTADES, et koostöö ühist huvi pakkuvates valdkondades, nagu teadus ja innovatsioon, tuumauuringud või kosmos, toob Ühendkuningriigi vastavates liidu programmides õiglastel ja asjakohastel tingimustel osalemise kaudu kasu mõlemale poolele;

               ARVESTADES, et Ühendkuningriigi ja liidu vaheline koostöö, mis on seotud kuritegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmisega ning kriminaalkaristuste täitmisele pööramisega, sealhulgas avalikku julgeolekut ähvardavate ohtude eest kaitsmisel ja nende ennetamisel, võimaldab tugevdada Ühendkuningriigi ja liidu julgeolekut;

               SOOVIDES, et Ühendkuningriigi ja liidu vahel sõlmitaks leping, mis oleks sellise koostöö õiguslikuks aluseks;

               Tõdedes, et pooled võivad täiendada käesolevat lepingut muude lepingutega, mis on käesoleva lepinguga reguleeritud üldiste kahepoolsete suhete lahutamatu osa, ning et sellise lisalepinguna sõlmitakse salastatud teabe vahetamise ja kaitse julgeolekukorda käsitlev leping ning see võimaldab pooltel vahetada salastatud teavet käesoleva lepingu või mis tahes muu lisalepingu alusel,

               ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

               ESIMENE OSA. ÜHIS- JA INSTITUTSIOONILISED SÄTTED

               I jaotis. Üldsätted

                  Artikkel COMPROV.1. Eesmärk

               Käesoleva lepinguga luuakse alus pooltevahelistele laiaulatuslikele suhetele heaolu ja heanaaberlikkuse alal, mida iseloomustavad tihedad ja rahumeelsed suhted ja mis põhinevad koostööl poolte sõltumatust ja suveräänsust austades.

                  Artikkel COMPROV.2. Lisalepingud

               1.
                     Liidu ja Ühendkuningriigi vahel sõlmitavad muud kahepoolsed lepingud on käesoleva lepingu lisalepingud, kui kõnealustes lepingutes ei ole sätestatud teisiti. Sellised lisalepingud on käesoleva lepinguga reguleeritud üldiste kahepoolsete suhete lahutamatu osa ja moodustavad osa üldisest raamistikust.

               2.
                     Lõiget 1 kohaldatakse ka

               (a)ühelt poolt liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Ühendkuningriigi vahel sõlmitud lepingute suhtes; ning

               (b)ühelt poolt Euratomi ja teiselt poolt Ühendkuningriigi vahel sõlmitud lepingute suhtes.

                  Artikkel COMPROV.3. Hea usu põhimõte

               1.
                     Pooled abistavad üksteist käesolevast lepingust ja selle lisalepingutest tulenevate ülesannete täitmisel täielikus vastastikuses austuses ja heas usus.

               2.
                     Nad võtavad kõik asjakohased üld- või erimeetmed, et tagada käesolevast lepingust ja selle lisalepingutest tulenevate kohustuste täitmine, ning hoiduvad igasugustest meetmetest, mis võiksid ohustada käesoleva lepingu või selle lisalepingute eesmärkide saavutamist.

               II jaotis. Tõlgendamise põhimõtted ja mõisted

                  Artikkel COMPROV.13. Rahvusvaheline avalik õigus

               1.
                     Käesoleva lepingu ja selle lisalepingute sätteid tõlgendatakse heas usus, lähtudes nende tavatähendusest kontekstis ning pidades silmas lepingu eset ja eesmärki rahvusvahelise avaliku õiguse tõlgendamise tavareeglite, sealhulgas 23. mail 1969 Viinis sõlmitud rahvusvaheliste lepingute õiguse Viini konventsiooniga kodifitseeritud normide kohaselt.

               2.
                     Suurema selguse huvides olgu märgitud, et ei käesoleva lepingu ega selle lisalepingutega ei sätestata kohustust tõlgendada nende sätteid kooskõlas kummagi poole siseriikliku õigusega.

               3.
                     Suurema selguse huvides olgu märgitud, et kummagi poole kohtute tõlgendus käesoleva lepingu või selle lisalepingute kohta ei ole teise poole kohtutele siduv.

                  Artikkel COMPROV.16. Üksikisiku õigused

               1.
                     Ilma et see piiraks artikli MOBI.SSC.67 [Subjektiivsete õiguste kaitse] kohaldamist ja välja arvatud kolmanda osa [Õiguskaitse- ja õigusalane koostöö] puhul seoses liiduga, ei tõlgendata käesolevat lepingust ega selle lisalepinguid nii, nagu annaksid need isikutele muid õigusi või paneksid isikutele muid kohustusi kui need, mis on pooltele antud rahvusvahelise avaliku õiguse alusel, ega viisil, mis võimaldab käesolevale lepingule või selle lisalepingutele tugineda otse poole siseriiklikus õigussüsteemis.

               2.
                     Pool ei näe oma siseriiklikus õiguses ette nõudeõigust teise poole vastu põhjusel, et teine pool on tegutsenud käesolevat lepingut või selle lisalepinguid rikkudes.

                  Artikkel COMPROV.17. Mõisted

               1.
                     Kui ei ole sätestatud teisiti, kasutatakse käesolevas lepingus ja selle lisalepingutes järgmisi mõisteid:

               (a)„andmesubjekt“– tuvastatud või tuvastatav füüsiline isik; tuvastatav isik on isik, keda saab otseselt või kaudselt tuvastada, eelkõige sellise identifitseerimistunnuse põhjal nagu nimi, isikukood, asukohateave, võrguidentifikaator, või ühe või mitme tema füüsilise, füsioloogilise, geneetilise, vaimse, majandusliku, kultuurilise või sotsiaalse tunnuse põhjal;

               (b)„päev” – kalendripäev;

               (c)„liikmesriik“ – Euroopa Liidu liikmesriik;

               (d)„isikuandmed“– igasugune teave andmesubjekti kohta;

               (e)„riik“ – olenevalt kontekstist kas liikmesriik või Ühendkuningriik;

               (f)„poole territoorium“ – kummagi poole territooriumid, mille suhtes kohaldatakse käesolevat lepingut kooskõlas artikliga FINPROV.1 [Territoriaalne kohaldamisala];

               (g)„üleminekuperiood“ – väljaastumislepingu artiklis 126 sätestatud üleminekuperiood ning

               (h)„väljaastumisleping“ – Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise leping, sealhulgas selle protokollid.

               2.
                     Kui ei ole sätestatud teisiti või kui kontekst ei nõua teisiti, mõistetakse käesolevas lepingus ja selle lisalepingutes kõiki viiteid „liidule“, „poolele“ või „pooltele“ selliselt, et need ei hõlma Euroopa Aatomienergiaühendust.

               III jaotis. Institutsiooniline raamistik

                  Artikkel INST.1. Partnerlusnõukogu

               1.
                     Käesolevaga moodustatakse partnerlusnõukogu. Partnerlusnõukogu koosneb liidu ja Ühendkuningriigi esindajatest. Partnerlusnõukogu võib olenevalt arutlusel olevatest küsimustest kokku tulla erinevates koosseisudes.

               2.
                     Partnerlusnõukogu juhivad ühiselt Euroopa Komisjoni liige ja Ühendkuningriigi valitsuse esindaja ministrite tasandil. Komitee tuleb kokku liidu või Ühendkuningriigi taotlusel ja igal juhul vähemalt kord aastas ning määrab vastastikusel kokkuleppel kindlaks oma koosolekute ajakava ja päevakorra.

               3.
                     Partnerlusnõukogu jälgib käesoleva lepingu ja selle lisalepingute eesmärkide saavutamist. Ta jälgib ja hõlbustab käesoleva lepingu ja selle lisalepingute rakendamist ja kohaldamist. Kumbki pool võib partnerlusnõukogu poole pöörduda kõigi käesoleva lepingu ja selle lisalepingute rakendamise, kohaldamise ja tõlgendamisega seotud küsimustega.

               4.
                     Partnerlusnõukogul on õigus

               (a)võtta vastu otsuseid kõikides küsimustes, mille puhul see on käesoleva lepingu või selle lisalepingutega nii ette nähtud;

               (b)anda pooltele soovitusi käesoleva lepingu ja selle lisalepingute rakendamise ja kohaldamise kohta;

               (c)võtta otsusega vastu käesoleva lepingu ja selle lisalepingute muudatusi, kui see on käesoleva lepingu või selle lisalepingutega nii ette nähtud;

               (d)välja arvatud esimese osa [Ühis- ja institutsioonilised sätted] III jaotise [Institutsiooniline raamistik] puhul, võtta kuni käesoleva lepingu jõustumisele järgneva neljanda aasta lõpuni vastu otsuseid, millega muudetakse käesolevat lepingut või selle lisalepinguid, tingimusel et sellised muudatused on vajalikud selleks, et parandada vigu, kõrvaldada väljajätte ja muid puudusi;

               (e)arutada kõiki käesoleva lepingu või selle lisalepingutega hõlmatud valdkondadega seotud küsimusi;

               (f)delegeerida teatavad oma õigused kaubanduspartnerluse komiteele või erikomiteele, välja arvatud artikli INST.1 [Partnerlusnõukogu] lõike 4 punktis g osutatud õigused ja ülesanded;

               (g)luua otsusega muid kui artikli INST.2 [Komiteed] lõikes 1 osutatud kaubanduse erikomiteesid ja erikomiteesid, saata laiali kaubanduse erikomiteesid või erikomiteesid või muuta neile määratud ülesandeid ning

               (h)anda pooltele soovitusi käesoleva lepingu või selle lisalepingutega hõlmatud konkreetsetes valdkondades isikuandmete edastamise kohta.

               5.
                     Partnerlusnõukogu tööd reguleerib LISAS INST-1 [Partnerlusnõukogu ja komiteede kodukord] sätestatud töökord. Partnerlusnõukogu võib seda lisa muuta.

                  Artikkel INST.2. Komiteed

               1.
                     Käesolevaga luuakse järgmised komiteed:

               (a)kaubanduspartnerluse komitee, mis lahendab I–VII jaotise, VIII jaotise 4. peatüki [Energiakaubad ja toorained], teise osa esimese rubriigi [Kaubandus] IX–XII jaotisega, teise osa kuuenda rubriigi [Muud sätted] ja lisaga ENER-2 [ENERGIA- JA KESKKONNASUBSIIDIUMID] hõlmatud küsimusi;

               (b)kaupadega tegelev kaubanduse erikomitee, mis lahendab teise osa esimese rubriigi I jaotise 1. peatüki ja teise osa esimese rubriigi VIII jaotise 4. peatükiga [Energiakaubad ja toorained] hõlmatud küsimusi;

               (c)tollikoostöö ja päritolureeglitega tegelev kaubanduse erikomitee, mis lahendab küsimusi, mis on hõlmatud teise osa esimese rubriigi I jaotise 2. ja 5. peatükiga ning sätetega, mis käsitlevad intellektuaalomandi õiguskaitse tagamist tollis, lõive ja tasusid, tolliväärtuse määramist ja parandatud kaupu;

               (d)sanitaar- ja fütosanitaarmeetmetega tegeleva kaubanduse erikomitee, mis lahendab teise osa esimese rubriigi I jaotise 3. peatükiga hõlmatud küsimusi;

               (e)tehniliste kaubandustõketega tegelev kaubanduse erikomitee, mis lahendab teise osa esimese rubriigi I jaotise 4. peatüki ning teise osa esimese rubriigi VIII jaotise [Energeetika] artikliga ENER.25 [Koostöö standardite valdkonnas] hõlmatud küsimusi;

               (f)teenuste, investeeringute ja digikaubandusega tegelev kaubanduse erikomitee, mis lahendab teise osa esimese rubriigi II–IV jaotise ning teise osa esimese rubriigi VIII jaotise 4. peatükiga [Energiakaubad ja toorained] hõlmatud küsimusi;

               (g)intellektuaalomandiga tegelev kaubanduse erikomitee, mis lahendab teise osa esimese rubriigi V jaotisega hõlmatud küsimusi;

               (h)riigihangetega tegelev kaubanduse erikomitee, mis lahendab teise osa esimese rubriigi VI jaotisega hõlmatud küsimusi;

               (i)regulatiivse koostööga tegelev kaubanduse erikomitee, mis lahendab teise osa esimese rubriigi X jaotisega hõlmatud küsimusi;

               (j)avatud ja ausa konkurentsi võrdsete tingimuste tagamise ning kestliku arenguga tegelev kaubanduse erikomitee, mis lahendab teise osa esimese rubriigi XI jaotise ja lisaga ENER-2 [ENERGIA- JA KESKKONNASUBSIIDIUMID] hõlmatud küsimusi;

               (k)käibemaksualase halduskoostöö ning maksude ja tollimaksude sissenõudmisega tegelev kaubanduse erikomitee, mis lahendab käibemaksu valdkonnas halduskoostöö tegemist ja maksupettuste tõkestamist ning maksude ja tollimaksudega seotud nõuete sissenõudmisel antavat vastastikust abi käsitleva protokolliga hõlmatud küsimusi;

               (l)energeetika erikomitee, mis

                  (I)lahendab teise osa esimese rubriigi VIII jaotisega hõlmatud küsimusi, välja arvatud 4. peatüki [Energiakaubad ja toorained], artikliga ENER.25 [Koostöö standardite valdkonnas] ning lisaga ENER-2 [ENERGIA- JA KESKKONNASUBSIIDIUMID] hõlmatud küsimusi, ning

                  (II)võib arutada ja anda nõu asjaomasele kaubanduse erikomiteele 4. peatüki [Energiakaubad ja toorained] ja teise osa esimese rubriigi VIII jaotise artikli ENER.25 [Koostöö standardite valdkonnas] jaoks olulistes küsimustes;

               (m)lennutranspordi erikomitee, mis lahendab teise osa teise rubriigi I jaotisega hõlmatud küsimusi;

               (n)lennundusohutuse erikomitee, mis lahendab teise osa teise rubriigi II jaotisega hõlmatud küsimusi;

               (o)maanteetranspordi erikomitee, mis lahendab teise osa kolmanda rubriigiga [Maanteetransport] hõlmatud küsimusi;

               (p)sotsiaalkindlustuse koordineerimise erikomitee, mis lahendab teise osa neljanda rubriigiga [Sotsiaalkindlustuse koordineerimine] ja sotsiaalkindlustuse koordineerimist käsitleva protokolliga hõlmatud küsimusi;

               (q)kalanduse erikomitee, mis lahendab teise osa viienda rubriigiga [Kalandus] hõlmatud küsimusi;

               (r)õiguskaitse- ja õigusalase koostöö erikomitee, mis lahendab kolmanda osaga [Õiguskaitse ja õigusalane koostöö kriminaalasjades] hõlmatud küsimusi; ning

               (s)liidu programmides osalemise erikomitee, mis lahendab viienda osaga [Liidu programmid] hõlmatud küsimusi.

               2.
                     I–VII jaotiste, 4. peatüki [Energiakaubad ja toorained] VIII jaotise, teise osa esimese rubriigi [Kaubandus] IX–XII jaotiste, teise osa kuuenda rubriigi [Muud sätted] ja lisaga ENER-2 [ENERGIA- JA KESKKONNASUBSIIDIUMID] seotud küsimustes on lõikes 1 osutatud kaubanduspartnerluse komiteel õigus

               (a)aidata partnerlusnõukogul täita oma ülesandeid ja eelkõige anda partnerlusnõukogule aru ja täita talle viimase poolt pandud ülesandeid;

               (b)jälgida käesoleva lepingu ja selle lisalepingute rakendamist;

               (c)võtta vastu otsuseid või anda soovitusi, nagu on sätestatud käesolevas lepingus või selle lisalepingutes, või kui partnerlusnõukogu on talle selleks sellised õigused delegeerinud;

               (d)jälgida käesoleva artikli lõikes 1 osutatud kaubanduse erikomiteede tööd;

               (e)uurida kõige sobivamat viisi, kuidas hoida ära või lahendada käesoleva lepingu või selle lisalepingute tõlgendamisel ja kohaldamisel tekkida võivaid probleeme, ilma et see piiraks kuuenda osa I jaotise [Vaidluste lahendamine] kohaldamist;

               (f)kasutada õigusi, mille partnerlusnõukogu on talle artikli INST.1 [Partnerlusnõukogu] lõike 4 punkti f alusel delegeerinud;

               (g)luua otsusega muid kui käesoleva artikli lõikes 1 osutatud kaubanduse erikomiteesid, saata selliseid kaubanduse erikomiteesid laiali või muuta neile määratud ülesandeid; ning

               (h)luua, jälgida, koordineerida ja saata laiali töörühmi või delegeerida nende jälgimine kaubanduse erikomiteele.

               3.
                     Kaubanduse erikomiteedel on oma pädevusvaldkonnaga seotud küsimustes õigus

               (a)teha järelevalvet käesoleva lepingu ja selle lisalepingute rakendamise üle ja vaadata see läbi ning tagada nende nõuetekohane toimimine;

               (b)aidata kaubanduspartnerluse komiteed oma ülesannete täitmisel ning eelkõige anda kaubanduspartnerluse komiteele aru ja täita talle viimase poolt pandud ülesandeid;

               (c)teha partnerlusnõukogu ja kaubanduspartnerluse komitee ülesannete toetamiseks vajalikku tehnilist ettevalmistustööd, sealhulgas juhul, kui need organid peavad vastu võtma otsuseid või soovitusi;

               (d)võtta vastu otsuseid kõikides küsimustes, mille puhul see on käesoleva lepingu või selle lisalepingutega nii ette nähtud;

               (e)arutada käesoleva lepingu või selle lisalepingute rakendamisel tekkida võivaid tehnilisi küsimusi, ilma et see piiraks kuuenda osa I jaotise [Vaidluste lahendamine] kohaldamist; ning

               (f)tagada foorum, kus pooled saavad vahetada teavet, arutada parimaid tavasid ja jagada rakendamise kogemusi.

               4.
                     Erikomiteedel on oma pädevusvaldkonnaga seotud küsimustes õigus

               (a)teha järelevalvet käesoleva lepingu ja selle lisalepingute rakendamise üle ja vaadata see läbi ning tagada nende nõuetekohane toimimine;

               (b)aidata partnerlusnõukogul täita oma ülesandeid ja eelkõige anda partnerlusnõukogule aru ja täita talle viimase poolt pandud ülesandeid;

               (c)võtta vastu otsuseid, sealhulgas muudatusi, ja soovitusi kõikides küsimustes, mille puhul see on käesoleva lepingu või selle lisalepingutega nii ette nähtud või mille jaoks on partnerlusnõukogu oma õigused artikli INST.1 [Partnerlusnõukogu] lõike 4 punkti f alusel erikomiteele delegeerinud;

               (d)arutada käesoleva lepingu või selle lisalepingute rakendamisest tulenevaid tehnilisi küsimusi;

               (e)tagada foorum, kus pooled saavad vahetada teavet, arutada parimaid tavasid ja jagada rakendamise kogemusi;

               (f)luua, jälgida, koordineerida ja saata laiali töörühmi; ning

               (g)tagada foorum konsultatsioonideks kuuenda osa I jaotise [Vaidluste lahendamine] artikli 13 [Konsultatsioonid] lõike 7 kohaselt.

               5.
                     Komiteed koosnevad poolte esindajatest. Kumbki pool tagab, et nende esindajatel komiteedes on asjakohane oskusteave arutlusel olevates küsimustes.

               6.
                     Kaubanduspartnerluse komiteed juhivad ühiselt kaubandusega seotud küsimuste eest vastutav liidu juhtiv esindaja ja Ühendkuningriigi esindaja või nende määratud isikud. Komitee tuleb kokku liidu või Ühendkuningriigi taotlusel ja igal juhul vähemalt kord aastas ning määrab vastastikusel kokkuleppel kindlaks oma koosolekute ajakava ja päevakorra.

               7.
                     Kaubanduse erikomiteesid ja erikomiteesid juhivad ühiselt liidu esindaja ja Ühendkuningriigi esindaja. Kui käesoleva lepinguga ei ole ette nähtud teisiti või kui kaaseesistujad ei otsusta teisiti, tulevad erikomiteed kokku vähemalt kord aastas.

               8.
                     Komiteed määravad oma koosolekute ajakava ja päevakorra kindlaks vastastikusel kokkuleppel.

               9.
                     Komiteede tööd reguleerib LISAS INST-X [Partnerlusnõukogu ja komiteede kodukord] sätestatud töökord.

               10.
                     Erandina lõikest 9 võib komitee võtta vastu oma töökorra, mis reguleerib tema tööd, ja seda hiljem muuta.

                  Artikkel INST.3. Töörühmad

               1.
                     Käesolevaga luuakse järgmised töörühmad:

               a) tehniliste kaubandustõketega tegeleva kaubanduse erikomisjoni alluvuses mahepõllumajanduslike toodete töörühm;

               b) tehniliste kaubandustõketega tegeleva kaubanduse erikomisjoni alluvuses mootorsõidukite ja nende osade töörühm;

               c) tehniliste kaubandustõketega tegeleva kaubanduse erikomisjoni alluvuses ravimite töörühm;

               d) sotsiaalkindlustuse koordineerimise erikomitee alluvuses sotsiaalkindlustuse koordineerimise töörühm.

               2.
                     Töörühmad aitavad komiteede alluvuses komiteesid nende ülesannete täitmisel ning eelkõige valmistavad ette komiteede tööd ja täidavad neile viimaste poolt määratud ülesandeid.

               3.
                     Töörühmadesse kuuluvad liidu ja Ühendkuningriigi esindajad ning neid juhivad ühiselt liidu esindaja ja Ühendkuningriigi esindaja.

               4.
                     Töörühmad lepivad vastastikku kokku oma kodukorra, koosolekute ajakava ja päevakorra.

                  Artikkel INST.4. Otsused ja soovitused

               1.
                     Partnerlusnõukogu või vajaduse korral komitee vastu võetud otsused on pooltele ning kõigile käesoleva lepingu ja selle lisalepingute alusel loodud organitele, sealhulgas kuuenda osa I jaotises [Vaidluste lahendamine] osutatud vahekohtule siduvad. Soovitused ei ole siduvad.

               2.
                     Partnerlusnõukogu või vajaduse korral komitee võtab vastu otsuseid ja annab soovitusi vastastikusel kokkuleppel.

                  Artikkel INST.5. Parlamentaarne koostöö

               1.
                     Euroopa Parlament ja Ühendkuningriigi parlament võivad partnerluse kohta arvamuste vahetamise foorumina moodustada Euroopa Parlamendi ja Ühendkuningriigi parlamendi liikmetest koosneva parlamentaarse partnerlusassamblee.

               2.
                     Pärast parlamentaarse partnerlusassamblee asutamist

               (a)võib parlamentaarne partnerlusassamblee nõuda partnerlusnõukogult asjakohast teavet käesoleva lepingu ja selle lisalepingute rakendamise kohta ning partnerlusnõukogu esitab seejärel assambleele nõutud teabe;

               (b)teavitatakse teda partnerlusnõukogu otsustest ja soovitustest ning

               (c)võib ta anda partnerlusnõukogule soovitusi.

                  Artikkel INST.6. Kodanikuühiskonna osalemine

               Pooled konsulteerivad kodanikuühiskonnaga käesoleva lepingu ja selle lisalepingute rakendamise üle, eelkõige artiklites INST.7 [Sisenõuanderühmad] ja INST.8 [Kodanikuühiskonna foorum] osutatud [sisenõuanderühmade ja kodanikuühiskonnaga suhtlemise kaudu.

                  Artikkel INST.7. Sisenõuanderühmad

               1.
                     Kumbki pool konsulteerib käesoleva lepingu ja selle lisalepingutega hõlmatud küsimustes uute või olemasolevate sisenõuanderühma või -rühmadega, milles peavad olema esindatud sõltumatud kodanikuühiskonna organisatsioonid, sealhulgas vabaühendused, ettevõtjate ja tööandjate organisatsioonid ning ametiühingud, kes tegelevad majanduse, säästva arengu, sotsiaal-, inimõiguste, keskkonna- ja muude küsimustega. Kumbki pool võib oma sisenõuanderühma või -rühmad kokku kutsuda erinevates koosseisudes, et arutada käesoleva lepingu või selle lisalepingute eri sätete rakendamist.

               2.
                     Kumbki pool võtab arvesse oma sisenõuanderühma või -rühmade esitatud seisukohti või soovitusi. Kummagi poole esindajad püüavad oma vastava sisenõuanderühma või -rühmadega konsulteerida vähemalt kord aastas. Kohtumisi võib korraldada virtuaalselt.

               3.
                     Selleks et suurendada üldsuse teadlikkust sisenõuanderühmadest, püüab kumbki pool avaldada nimekirja organisatsioonidest, kes osalevad tema sisenõuanderühmas või -rühmades, ja selle rühma või nende rühmade kontaktpunkti.

               4.
                     Pooled edendavad oma sisenõuanderühmade vahelist suhtlust, sealhulgas vahetades võimaluse korral oma sisenõuanderühmade liikmete kontaktandmeid.

                  Artikkel INST.8. Kodanikuühiskonna foorum

               1.
                     Pooled hõlbustavad kodanikuühiskonna foorumi korraldamist, et pidada dialoogi käesoleva lepingu teise osa rakendamise üle. Partnerlusnõukogu võtab vastu foorumi korraldamise tegevussuunised.

               2.
                     Kodanikuühiskonna foorum tuleb kokku vähemalt kord aastas, kui pooled ei lepi kokku teisiti. Kodanikuühiskonna foorum võib kohtuda virtuaalselt.

               3.
                     Kodanikuühiskonna foorum on osalemiseks avatud poole territooriumil asutatud sõltumatutele kodanikuühiskonna organisatsioonidele, sealhulgas artiklis INST.7 [Sisenõuanderühmad] osutatud sisenõuanderühmade liikmetele. Kumbki pool edendab tasakaalustatud esindatust, mis hõlmab muu hulgas majandus-, säästva arengu, sotsiaal-, inimõiguste, keskkonna- ja muudes küsimustega tegelevaid vabaühendusi, ettevõtjaid ja tööandjate organisatsioone ning ametiühinguid.

               TEINE OSA. KAUBANDUS, TRANSPORT, KALANDUS JA MUUD KOKKULEPPED

               ESIMENE RUBRIIK. KAUBANDUS

               I jaotis. Kaubavahetus

               1. peatükk. Võrdne kohtlemine ja kaupade turulepääs (sealhulgas kaubanduse kaitsemeetmed)

               Artikkel GOODS.1. Eesmärk

               Käesoleva peatüki eesmärk on lihtsustada poolte vahel kaubavahetust ja säilitada liberaliseeritud kaubavahetus vastavalt käesoleva lepingu sätetele.

               Artikkel GOODS.2. Kohaldamisala

               Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse käesolevat peatükki poole kaupadega kauplemise suhtes.

               Artikkel GOODS.3. Mõisted

               Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid:

               (a)„konsulaartehingud“ – menetlus, mille kaudu hangitakse eksportiva poole territooriumil või kolmanda isiku territooriumil asuva importiva poole konsulilt konsulaararve või konsulaarviisa faktuurarvele, päritolusertifikaadile, manifestile, kaubasaatjate ekspordideklaratsioonile või muule kauba impordiga seotud tollidokumendile;

               (b)„tolliväärtuse määramise leping“ – GATT 1994 VII artikli rakendamise leping;

               (c)„ekspordi litsentsimise protseduur – haldusmenetlus (olenemata sellest, kas seda nimetatakse litsentsimiseks või mitte), mida pool kasutab ekspordilitsentside väljastamiseks ning mille puhul nõutakse eksportivalt poolelt ekspordi eeltingimusena taotluse või muude dokumentide (lisaks tavaliselt tollivormistuseks vajalikele dokumentidele) esitamist asjaomasele haldusasutusele;

               (d)„impordi litsentsimise protseduur“ – haldusmenetlus (olenemata sellest, kas seda nimetatakse litsentsimiseks või mitte), mida pool kasutab impordi litsentsimise korra rakendamiseks ning mille raames nõutakse importiva poole territooriumile importimise eeltingimusena taotluse või muude dokumentide esitamist, välja arvatud need, mida tavaliselt nõutakse tollivormistuseks;

               (e)„päritolustaatusega kaup“ – kui ei ole sätestatud teisiti, siis kaup, mis vastab käesoleva jaotise 2. peatükis [Päritolureeglid] sätestatud päritolureeglitele;

               (f)„tulemuslikkusnõue“ – nõue, mille kohaselt

               (I)kaupa eksporditakse kindlaksmääratud koguse, väärtuse või protsendimäära ulatuses;

               (II)impordilitsentsi välja andnud poole kaubad asendatakse imporditud kaupadega;

               (III)impordilitsentsi kasutav isik ostab impordilitsentsi välja andnud poole territooriumil muid kaupu või eelistab omamaiselt toodetud kaupu;

               (IV)impordilitsentsi kasutav isik toodab impordilitsentsi välja andnud poole territooriumil kaupu, millel on kindlaksmääratud koguse, väärtuse või protsendimäära ulatuses omamaine osalus, või

               (V)on mingil viisil seotud impordi mahu või väärtuse ekspordi mahu või väärtusega või välisvaluuta sissevoolu summaga;

               (g)„ümbertöötatud kaup“ – HSi gruppidesse 32, 40, 84–90, 94 või 95 klassifitseeritud kaup,

               (I)mis täielikult või osaliselt koosneb kasutatud kaupadest saadud osadest;

               (II)millel on uute kaupadega võrreldes sarnane eeldatav eluiga ja toimivus ning

               (III)millele antakse sama garantiikaitse, mida kohaldatakse selliste kaupade suhtes, kui need on uued; ning

               (h)„parandamine“ – kauba igasugune töötlemine, mille eesmärk on parandada toimimispuudus või oluline kahjustus ning millega taastatakse kauba algne funktsioon või tagatakse kauba kasutamise tehniliste nõuete täitmine. Kauba parandamine hõlmab ennistamist ja hooldust, millega võib kaasneda kauba väärtuse suurenemine kõnealuse kauba algse funktsionaalsuse taastamise tõttu, kuid see ei hõlma toimingut või protsessi,

               (I)mille tulemusena hävitatakse kauba põhiomadused või luuakse uus või kaubanduslikult erinev kaup;

               (II)millega muudetakse lõpetamata toodang valmistoodanguks või

               (III)mida kasutatakse kauba tehnilise taseme parandamiseks või täiustamiseks.

               Artikkel GOODS.3A. Kaupade klassifitseerimine

               Käesoleva lepingu kohases pooltevahelises kaubanduses kasutatav kaupade klassifikatsioon esitatakse kummagi poole tariifinomenklatuuris kooskõlas harmoneeritud süsteemiga.

               Artikkel GOODS.4. Võrdne kohtlemine siseriiklikul maksustamisel ja reguleerimisel

               Kumbki pool tagab teise poole kaupade võrdse kohtlemise vastavalt GATT 1994 (sh selle märkused ja lisasätted) III artiklile. Selleks inkorporeeritakse GATT 1994 (sh selle märkused ja lisasätted) III artikkel käesolevasse lepingusse ning muudetakse mutatis mutandis selle osaks.

               Artikkel GOODS.4A. Transiidivabadus

               Kumbki pool tagab transiitliikluse teise poole või mis tahes kolmanda riigi territooriumile või territooriumilt transiidivabaduse läbi oma territooriumi mööda teid, mis on rahvusvaheliseks transiidiks kõige mugavamad.  Selleks inkorporeeritakse GATT 1994 (sh selle märkused ja lisasätted) V artikkel käesolevasse lepingusse ning muudetakse mutatis mutandis selle osaks. Pooled mõistavad, et GATT 1994 V artikkel hõlmab energiakaupade liikumist muu hulgas torujuhtmete või elektrivõrkude kaudu.

               Artikkel GOODS.5. Tollimaksude keelamine

               Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, on teiselt poolelt pärit kaupade suhtes tollimaksude kohaldamine keelatud.

               Artikkel GOODS.6. Eksporditollimaksud ja muud ekspordimaksud või -tasud

               1.Pool ei või kehtestada ega jätta kehtima ühtegi tollimaksu, muud maksu ega muud tasu, mis on kehtestatud kauba teise poole territooriumile eksportimisele või sellega seoses; ega ühtegi teisele poolele eksporditavalt kaubalt tasutavat siseriiklikku maksu või muud tasu, mis ületab maksu või tasu, mis on kehtestatud samasugustele kaupadele, kui need on ette nähtud omamaiseks tarbimiseks.

               2.Käesoleva artikli kohaldamisel ei hõlma mõiste „muud tasud“ artikli GOODS.7 [Tasud ja formaalsused] kohaselt lubatud lõive ja muid tasusid.

               Artikkel GOODS.7. Tasud ja formaalsused

               1.Lõivud ja muud tasud, mille pool on kehtestanud teise poole kauba impordile või ekspordile või mis on nendega seotud, ei tohi olla suuremad osutatud teenuste ligilähedasest maksumusest ega või kujutada endast kodumaiste kaupade kaudset kaitset ega fiskaalotstarbelist impordi- või ekspordimaksu. Kumbki pool ei kehtesta impordile või ekspordile või nendega seoses lõive ega muid tasusid väärtuse alusel.

               2.Kumbki pool võib kehtestada tasusid või nõuda kulude hüvitamist üksnes juhul, kui osutatakse konkreetseid teenuseid, eelkõige, kuid mitte ainult, järgmisi teenuseid:

               (a)tolli personali kohalolu väljaspool tolliasutuse ametlikke lahtiolekuaegu või väljaspool tolliasutuse tööruume, kui selleks on esitatud taotlus;

               (b)analüüsid või eksperdiaruanded kauba kohta ja postimaksud kauba tagastamise eest taotlejale, eelkõige otsuste puhul, mis on seotud siduva teabega või teabe andmisega tollialaste õigusnormide kohaldamise kohta;

               (c)kauba läbivaatamine või proovide või näidiste võtmine tõendamise eesmärgil või kauba hävitamine, kui sellega kaasnevad muud kulud kui tollitöötajate kasutamisega seotud kulud; ning

               (d)erakorralised kontrollimeetmed, kui need on vajalikud kauba laadi või võimaliku ohu tõttu.

               3.Kumbki pool avaldab ametliku veebisaidi kaudu viivitamata kõik tasud ja lõivud, mis ta on kehtestanud seoses impordi või ekspordiga, viisil, mis võimaldab valitsustel, kauplejatel ja teistel huvitatud isikutel nendega tutvuda. See teave peab sisaldama osutatava teenuse eest võetava tasu või lõivu kehtestamise põhjust, vastutavat asutust, kohaldatavaid tasusid ja lõive ning makse tegemise aega ja viisi. Uusi või muudetud lõive ja tasusid ei või kehtestada enne, kui käesoleva lõike kohane teave on avaldatud ja hõlpsasti kättesaadavaks tehtud.

               4.Kumbki pool ei nõua teise poole mis tahes kauba impordi puhul konsulaartehinguid ega nendega seotud lõive ega tasusid.

               Artikkel GOODS.8. Parandatud kaubad

               1.Kumbki pool ei kohalda tollimaksu kauba suhtes, olenemata selle päritolust, mis siseneb uuesti poole territooriumile pärast seda, kui kaup on ajutiselt eksporditud tema territooriumilt teise poole territooriumile parandamiseks.

               2.Lõiget 1 ei kohaldata tollilattu või vabakaubanduspiirkonda või sarnase staatuse alusel imporditud kauba suhtes, mis eksporditakse seejärel parandamiseks, kuid mida ei reimpordita tollilattu, vabakaubanduspiirkonda või sarnase staatusega piirkondadesse.

               3.Sõltumata kauba päritolust ei kohalda kumbki pool tollimaksu kauba suhtes, mis imporditakse ajutiselt teise poole territooriumilt remondi eesmärgil.

               Artikkel GOODS.9. Ümbertöötatud kaubad

               1.Kumbki pool ei kohalda teise poole ümbertöötatud kaupade suhtes korda, mis on ebasoodsam kui see, mida ta kohaldab samaväärsete uute kaupade suhtes.

               2.Ümbertöötatud kaupade impordi- ja ekspordikeeldude või -piirangute suhtes kohaldatakse artiklit GOODS.10 [Impordi- ja ekspordipiirangud]. Kui pool võtab vastu või jätab kehtima kasutatud kaupade suhtes impordi- ja ekspordikeelud või -piirangud, ei kohalda ta neid meetmeid ümbertöötatud kaupade suhtes.

               3.Pool võib nõuda, et ümbertöötatud kaubad tuleb tema territooriumil turustamiseks või müügiks identifitseerida ümbertöötatud kaupadena ning et need peavad vastama kõigile kohaldatavatele tehnilistele nõuetele, mida kohaldatakse samaväärsete uute kaupade suhtes.

               Artikkel GOODS.10. Impordi- ja ekspordipiirangud

               1.Kumbki pool ei kehtesta ega jäta kehtima teise poole kauba impordi suhtes ega teise poole territooriumile suunatud kauba ekspordi või ekspordiks müügi suhtes keelde ega piiranguid, mis ei ole kooskõlas GATT 1994 (sh selle märkused ja lisasätted) XI artikliga. Selleks inkorporeeritakse GATT 1994 (sh selle märkused ja lisasätted) XI artikkel käesolevasse lepingusse ning muudetakse mutatis mutandis selle osaks.

               2.Pool ei kehtesta ega jäta kehtima

               (a)ekspordi- ja impordihinna nõudeid, välja arvatud juhul, kui see on lubatud tasakaalustavate ja dumpinguvastaste tollimaksudega seotud korralduste ja kohustuste täitmise tagamiseks või

               (b)impordi litsentsimist, mis eeldab tulemuslikkusnõude täitmist.

               Artikkel GOODS.11. Impordi- ja ekspordimonopolid

               Kumbki pool ei määra ega säilita ühtegi impordi- ega ekspordimonopoli. Käesoleva artikli kohaldamisel tähendab impordi- või ekspordimonopol ühe poole poolt teatavale üksusele antud ainuõigust või -volitust importida kaupa teiselt poolelt või eksportida kaupa teisele poolele.

               Artikkel GOODS. 13. Impordi litsentsimise protseduurid

               1.Kumbki pool tagab, et kõiki pooltevahelise kaubavahetuse suhtes kohaldatavaid impordi litsentsimise protseduurireegleid kohaldatakse neutraalselt ning hallatakse ausalt, õiglaselt, mittediskrimineerivalt ja läbipaistvalt.

               2.Pool kehtestab või säilitab litsentsimise korra teise poole territooriumilt tema territooriumile importimise tingimusena üksnes juhul, kui halduseesmärgi saavutamiseks ei ole mõistlikult võimalik kasutada muid asjakohaseid menetlusi.

               3.Kumbki pool ei kehtesta ega säilita impordi mitteautomaatse litsentsimise protseduure, välja arvatud juhul, kui see on vajalik käesoleva lepinguga kooskõlas oleva meetme rakendamiseks. Pool, kes kehtestab impordi mitteautomaatse litsentsimise protseduuri, märgib selgelt ära selle protseduuri kaudu rakendatava meetme.

               4.Kumbki pool kehtestab impordi litsentsimise protseduuri ja haldab seda kooskõlas WTO impordi litsentsimise lepingu (edaspidi „impordi litsentsimise leping“) artiklitega 1–3. Sel eesmärgil inkorporeeritakse impordi litsentsimise lepingu artiklid 1–3 käesolevasse lepingusse ja muudetakse mutatis mutandis selle osaks.

               5.Pool, kes kehtestab impordi litsentsimise protseduuri või muudab seda, teeb kogu asjakohase teabe kättesaadavaks ametlikul veebisaidil. See teave tehakse võimaluse korral kättesaadavaks vähemalt 21 päeva enne uue või muudetud litsentsimisprotseduuri kohaldamise kuupäeva ja igal juhul mitte hiljem kui nimetatud kuupäeval. See teave peab sisaldama impordi litsentsimise lepingu artikli 5 kohaselt nõutavaid andmeid.

               6.Teise poole taotluse korral esitab pool viivitamata kogu asjakohase teabe impordi litsentsimise protseduuride kohta, mille ta kavatseb kehtestada või säilitada, sealhulgas impordi litsentsimise lepingu artiklites 1–3 osutatud teabe.

               7.Suurema selguse huvides olgu märgitud, et ükski käesoleva artikli säte ei kohusta poolt andma impordilitsentsi ega takista poolt täitmast oma kohustusi, mis tulenevad ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidest või mitmepoolsetest massihävitusrelvade leviku tõkestamise kokkulepetest ja impordikontrolli kokkulepetest.

               Artikkel GOODS. 14. Ekspordi litsentsimise protseduurid

               1.Kumbki pool avaldab igasuguse uue ekspordi litsentsimise protseduuri või senise ekspordi litsentsimise protseduuri muudatused viisil, mis võimaldab valitsustel, kauplejatel ja teistel huvitatud isikutel nendega tutvuda. Selline avaldamine toimub võimaluse korral 45 päeva enne protseduuri või muudatuse jõustumist ja igal juhul hiljemalt protseduuri või muudatuse jõustumise kuupäeval, ning kui see on asjakohane, tehakse seda asjakohastel valitsuse veebisaitidel.

               2.Ekspordi litsentsimise protseduuride avaldamisel tuleb esitada järgmine teave:

               (a)ekspordi litsentsimise protseduure või nende muudatusi kirjeldav tekst;

               (b)kaubad, mille suhtes iga litsentsimisprotseduuri kohaldatakse;

               (c)iga protseduuri kohta litsentsi taotlemise menetluse kirjeldus ja kriteeriumid, millele taotleja peab vastama, et tal oleks õigus litsentsi taotleda, näiteks tegevusloa omamine, investeeringu tegemine või säilitamine või poole territooriumil teatava ettevõtte vormis tegutsemine;

               (d)kontaktpunkt või -punktid, kust huvitatud isikud saavad lisateavet ekspordilitsentsi saamise tingimuste kohta;

               (e)haldusorgan või -organid, kellele taotlus või muu asjakohane dokumentatsioon tuleb esitada;

               (f)ekspordi litsentsimise protseduuri kaudu rakendava(te) meetme(te) kirjeldus;

               (g)ajavahemik, mille jooksul iga ekspordi litsentsimise protseduur kehtib, välja arvatud juhul, kui protseduur jääb jõusse kuni selle tühistamise või muutmiseni uues väljaandes;

               (h)kui pool kavatseb ekspordikvoodi haldamiseks kasutada litsentsimisprotseduuri, siis kvoodi üldkogus ja vajaduse korral väärtus ning kvoodi avamise ja sulgemise kuupäevad, ning

               (i)võimalikud vabastused või erandid, mis asendavad ekspordilitsentsi saamise nõuet, see, kuidas neid vabastusi või erandeid taotleda või kasutada, ning nende andmise kriteeriumid.

               3.Kumbki pool teatab 45 päeva jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist teisele poolele oma kehtivatest ekspordi litsentsimise protseduuridest. Kumbki pool teavitab teist poolt kõigist uuest ekspordi litsentsimise protseduuridest ja kehtivatesse ekspordi litsentsimise protseduuridesse tehtud muudatustest 60 päeva jooksul alates nende avaldamisest. Teade peab sisaldama viidet allikatele, kus on avaldatud lõike 2 alusel nõutud teave, ja vajaduse korral asjaomaste valitsuse veebisaitide aadresse.

               4.Suurema selguse huvides olgu märgitud, et ükski käesoleva artikli säte ei kohusta poolt andma ekspordilitsentsi ega takista poolt täitmast oma kohustusi, mis tulenevad ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidest ning mitmepoolsetest massihävitusrelvade leviku tõkestamise kokkulepetest ja ekspordikontrolli kokkulepetest, sealhulgas Wassenaari kokkuleppest tavarelvastuse ning kahesuguse kasutusega kaupade ja tehnoloogiate ekspordikontrolli kohta, Austraalia grupist, tuumatarneriikide grupist ja raketitehnoloogia kontrollirežiimist, ega kehtestamast, säilitamast või rakendamast sõltumatuid sanktsioone.

               Artikkel GOODS.15. Tolliväärtuse määramine

               Kumbki pool määrab tema territooriumile imporditud teise poole kaupade tolliväärtuse vastavalt GATT 1994 VII artiklile ja tolliväärtuse määramise lepingule. Selleks inkorporeeritakse GATT 1994 (sh selle märkused ja lisasätted) VII artikkel ning tolliväärtuse määramise lepingu (sh tõlgendusmärkused) artiklid 1–17 käesolevasse lepingusse ning muudetakse mutatis mutandis selle osaks.

               Artikkel GOODS.16. Soodustuste kasutamine

               1.Käesoleva lepingu toimimise jälgimiseks ja soodustuste kasutamise määrade arvutamiseks vahetavad pooled igal aastal impordistatistikat kümneaastase ajavahemiku jooksul, mis algab üks aasta pärast käesoleva lepingu jõustumist. Kui kaubanduspartnerluse komitee ei otsusta teisiti, pikendatakse seda ajavahemikku automaatselt viie aasta võrra ja seejärel võib kaubanduspartnerluse komitee otsustada seda veelgi pikendada.

               2.Impordistatistika vahetamine hõlmab andmeid kõige viimase aasta kohta, mille andmed on kättesaadavad, sealhulgas väärtust ja vajaduse korral mahtu tariifirea tasandil teise poole nende kaupade impordi puhul, mille suhtes kohaldatakse käesoleva lepingu kohast sooduskohtlemist, ja nende kaupade puhul, mille suhtes ei kohaldata sooduskohtlemist.

               Artikkel GOODS.17. Kaubanduse kaitsemeetmed

               1.Pooled kinnitavad oma õigusi ja kohustusi, mis tulenevad GATT 1994 VI artiklist, dumpinguvastasest lepingust, WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingust, GATT 1994 XIX artiklist, kaitsemeetmete lepingust ja põllumajanduslepingu artiklist 5.

               2.Käesoleva jaotise 2. peatükki [Päritolureeglid] ei kohaldata dumpinguvastaste, tasakaalustavate ja kaitsemeetmetega seotud uurimiste ja meetmete suhtes.

               3.Kumbki pool kohaldab dumpinguvastaseid ja tasakaalustusmeetmeid kooskõlas dumpinguvastase lepingu ja subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu nõuetega ning õiglase ja läbipaistva menetluse kohaselt.

               4.Igale huvitatud isikule antakse võimalus kaitsta dumpinguvastaste ja tasakaalustusmeetmete uurimise
                  1
                ajal igati oma huve, tingimusel et see ei põhjusta uurimises põhjendamatuid viivitusi.

               5.Kummagi poole uurimisasutus võib kooskõlas poole õigusega kaaluda, kas kehtestatava dumpinguvastase või tasakaalustava tollimaksu summa vastab kogu dumpingumarginaalile või subsiidiumi kogusummale või on sellest väiksem.

               6.Kummagi poole uurimisasutus võib kooskõlas poole õigusega kaaluda, kas dumpinguvastase või tasakaalustava tollimaksu kehtestamine ei ole avalikes huvides.

               7.Pooled ei tohi kehtestada või jätta kehtima sama kauba suhtes samal ajal

               (a)põllumajanduslepingu artikli 5 kohast meedet ega

               (b)GATT 1994 XIX artikli ja kaitsemeetmete lepingu kohast meedet.

               8.Käesoleva artikli lõigete 1–6 suhtes ei kohaldata kuuenda osa I jaotist [Vaidluste lahendamine].

               Artikkel GOODS.18. Olemasolevate WTO tariifikvootide kasutamine

               1.Ühelt poolelt pärit tooteid ei või importida teise poole territooriumile olemasolevate WTO tariifikvootide alusel, nagu need on määratletud lõikes 2. See hõlmab tariifikvoote, mis on poolte vahel jaotatud vastavalt GATTi XXVIII artikli kohastele läbirääkimistele, mille Euroopa Liit on algatanud WTO dokumendiga G/SECRET/42/Add.2 ja Ühendkuningriik WTO dokumendiga G/SECRET/44, ning mis on sätestatud kummagi poole vastavates siseriiklikes õigusaktides. Käesoleva artikli kohaldamisel määratakse toodete päritolustaatus kindlaks importiva poole territooriumil kohaldatavate mittesooduspäritolureeglite alusel.

               2.Lõike 1 kohaldamisel tähendavad „olemasolevad WTO tariifikvoodid“ tariifikvoote, mis on Euroopa Liidu WTO kontsessioonid, mis sisalduvad GATT 1994 kohase EL 28 kontsessioonide ja kohustuste loendi projektis, mis on WTO-le esitatud dokumendis G/MA/TAR/RS/506, mida on muudetud dokumentidega G/MA/TAR/RS/506/Add.1 ja G/MA/TAR/RS/506/Add.2.

               Artikkel GOODS.19. Meetmed tollialaste õigusaktide rikkumise või nendest kõrvalehoidmise korral

               1.Pooled teevad koostööd, et ennetada, avastada ja tõkestada tollialaste õigusaktide rikkumisi või nende õigusaktide täitmisest kõrvalehoidmist, kooskõlas kohustustega, mis neil on käesoleva jaotise 2. peatüki [Päritolureeglid] ja tolliküsimustes vastastikuse haldusabi andmist käsitleva protokolli alusel. Kumbki pool võtab Ühendkuningriigi või liidu tolliterritooriumile sisenevate kaupade suhtes tollimaksude kehtestamisel sobilikud ja võrreldavad meetmed, et kaitsta enda ja teise poole finantshuve.

               2.Kui nõudeid täitvatele kauplejatele on võimalik teha lõike 7 alusel tagasiulatuvalt erand, võib pool lõigetes 3 ja 4 sätestatud korras ajutiselt peatada asjaomas(t)e too(de)te sooduskohtlemise, kui

               a) pool on objektiivse, veenva ja kontrollitava teabe põhjal järeldanud, et tollialaseid õigusakte on ulatuslikult rikutud või neist on ulatuslikult kõrvale hoitud, ning

               b) teine pool keeldub korduvalt ja põhjendamatult lõikes 1 osutatud kohustustest või ei täida neid.

               3.Pool, kes on teinud järelduse, nagu on osutatud lõikes 2, teavitab sellest kaubanduspartnerluse komiteed ja alustab teise poolega kaubanduspartnerluse komitees konsultatsioone, et jõuda mõlemat poolt rahuldava lahenduseni.

               4.Kui pooled ei jõua mõlemat poolt rahuldava lahenduse suhtes kokkuleppele kolme kuu jooksul pärast teavitamise kuupäeva, võib järelduse teinud pool otsustada ajutiselt peatada asjaomas(t)e too(de)te sooduskohtlemise. Sellisel juhul teatab järelduse teinud pool kaubanduspartnerluse komiteele viivitamata ajutisest peatamisest, sealhulgas sellest, kui pika aja jooksul ta plaanib ajutist peatamist kohaldada.

               5.Ajutist peatamist kohaldatakse üksnes sellise ajavahemiku jooksul, mil see on vajalik rikkumise või kõrvalehoidmise tõkestamiseks ja asjaomase poole finantshuvide kaitsmiseks, ning igal juhul mitte kauem kui kuue kuu jooksul. Asjaomane pool jälgib olukorda ja kui ta leiab, et ajutine peatamine ei ole enam vajalik, lõpetab ta selle enne kaubanduspartnerluse komiteele teatatud ajavahemiku lõppu. Kui peatamise tinginud olukord ei ole kaubanduspartnerluse komiteele teatatud ajavahemiku lõpus muutunud, võib asjaomane pool otsustada peatamist pikendada. Peatamise korral toimuvad kaubanduspartnerluse komitees korrapärased konsultatsioonid.

               6.Kumbki pool avaldab vastavalt oma siseriiklikele menetlustele importijatele suunatud teadaanded lõigetes 4 ja 5 osutatud ajutise peatamisega seotud otsuste kohta.

               7.Olenemata lõikest 4, kui importija suudab importiva poole tollile tõendada, et asjaomased tooted vastavad täielikult importiva poole tollialastele õigusaktidele, käesoleva lepingu nõuetele ja muudele asjakohastele ajutise peatamisega seotud tingimustele, mille importiv pool on kehtestanud kooskõlas oma õigusnormidega, lubab importiv pool importijal taotleda sooduskohtlemist ja nõuda tagasi kõik toodete importimisel kohaldatavaid soodustariife ületavad tasutud tollimaksud.

               Artikkel GOODS.20. Haldusvigade menetlemine

               Pädevate asutuste süstemaatiliste vigade või probleemide korral ekspordi soodussüsteemi nõuetekohasel haldamisel, eelkõige seoses käesoleva jaotise 2. peatüki või tolliküsimustes vastastikuse haldusabi andmist käsitleva protokolli kohaldamisega, ning kui need vead või probleemid toovad kaasa imporditollimaksudega seotud tagajärgi, võib pool, keda need tagajärjed mõjutavad, paluda kaubanduspartnerluse komiteel uurida võimalust võtta olukorra lahendamiseks vajaduse korral vastu otsused.

               Artikkel GOODS.21. Kultuuriväärtused

               1.Pooled teevad koostööd, et hõlbustada poole territooriumilt ebaseaduslikult välja viidud kultuuriväärtuste tagastamist, võttes arvesse 17. novembril 1970 Pariisis allkirjastatud UNESCO kultuuriväärtuste ebaseadusliku sisseveo, väljaveo ja omandiõiguse üleandmise keelamise ning ärahoidmise abinõude konventsioonis sätestatud põhimõtteid.

               2.Käesolevas artiklis kasutatakse järgmisi mõisteid:

               (a)„kultuuriväärtus“ – ese, mis on kummagi poole asjakohaste normide ja menetluste kohaselt liigitatud või määratletud kunstilise, ajaloolise ja arheoloogilise väärtusega rahvusliku rikkusena, ning

               (b)„poole territooriumilt ebaseaduslikult välja viidud“ –

               i) kultuuriväärtus on poole territooriumilt välja viidud 1. jaanuaril 1993 või pärast seda, rikkudes selle poole norme rahvusliku rikkuse kaitse kohta või poole norme kultuuriväärtuste ekspordi kohta või

               ii) kultuuriväärtust ei ole tagastatud seadusliku ajutise väljaviimise perioodi lõpuks 1. jaanuaril 1993 või pärast seda või on rikutud muud sellise ajutise väljaviimise tingimust.

               3.Poolte pädevad asutused teevad omavahel koostööd eelkõige järgmiselt:

               a) teavitavad teist poolt, kui nende territooriumil leitakse kultuuriväärtus ja on alust arvata, et see kultuuriväärtus on teise poole territooriumilt ebaseaduslikult välja viidud;

               b) menetlevad teise poole sellise kultuuriväärtuse tagastamise taotlusi, mis on teise poole territooriumilt ebaseaduslikult välja viidud;

               c) hoiavad vajalike ajutiste meetmete abil ära igasuguse tegevuse sellise kultuuriväärtuse tagastamisest kõrvalehoidmiseks ning

               d) võtavad kõik vajalikud meetmed teise poole territooriumilt ebaseaduslikult välja viidud kultuuriväärtuse füüsiliseks säilitamiseks.

               4.Kumbki pool määrab kontaktpunkti, kes vastutab teise poole kontaktpunktiga suhtlemise eest käesolevast artiklist tulenevates küsimustes, sealhulgas seoses lõike 3 punktides a ja b osutatud teadete ja taotlustega.

               5.Poolte kavandatav koostöö hõlmab vajadust mööda poolte tolliasutusi, kes vastutavad kultuuriväärtuste ekspordiprotseduuride haldamise eest.

               6. Käesoleva artikli suhtes ei kohaldata kuuenda osa I jaotist [Vaidluste lahendamine].

               2. peatükk. Päritolureeglid

               1. jagu. Päritolureeglid

               Artikkel ORIG.1. Eesmärk

               Käesoleva peatüki eesmärk on kehtestada sätted, mille kohaselt määratakse kindlaks kaupade päritolu, et kohaldada käesoleva lepingu kohast tariifset sooduskohtlemist, ja milles sätestatakse sellega seotud päritolumenetlused.

               Artikkel ORIG.2. Mõisted

               Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid:

               (a)„klassifikatsioon“ – toote või materjali klassifitseerimine harmoneeritud süsteemi teatavasse gruppi, rubriiki või alamrubriiki;

               (b)„kaubasaadetis“ – tooted, mis saadetakse samal ajal ühelt eksportijalt ühele kaubasaajale või mis saadetakse eksportijalt kaubasaajale üheainsa veodokumendi alusel või selle dokumendi puudumisel üheainsa kaubaarve alusel;

               (c)„eksportija“ – pooleks olevas riigis asuv isik, kes ekspordib või toodab päritolustaatusega toodet kooskõlas asjaomase poole õigusnormides sätestatud nõuetega ja kes koostab päritolukinnituse;

               (d)„importija“ – isik, kes impordib päritolustaatusega toodet ja kes taotleb selleks tariifset sooduskohtlemist;

               (e)„materjal“ – kõik ained, sealhulgas komponendid, koostisained, tooraine või osad, mida kasutatakse toote tootmisel;

               (f)„päritolustaatuseta materjal“ – materjal, mis käesoleva peatüki kohaselt ei ole päritolustaatusega materjal, sealhulgas materjal, mille päritolustaatust ei ole võimalik kindlaks teha;

               (g)„toode“ – tootmise tulemusel saadud toode, isegi kui see on ette nähtud hiljem mõne teise toote valmistamisel materjalina kasutamiseks;

               (h)„tootmine“ – iga liiki töö või töötlemine, kaasa arvatud komplekteerimine.

               Artikkel ORIG.3. Üldnõuded

               1.
                     Kui pool kohaldab vastavalt käesolevale lepingule teise poole päritolustaatusega kauba suhtes tariifset sooduskohtlemist, tingimusel et tooted vastavad kõigile käesolevas peatükis kehtestatud kohaldatavatele nõuetele, käsitatakse teise poole päritolustaatusega kaubana järgmisi tooteid:

               (a)täielikult selle poole territooriumil saadud tooted artikli ORIG.5 [Täielikult ühes riigis või ühel territooriumil saadud tooted] tähenduses;

               (b)tooted, mis on toodetud selle poole territooriumil üksnes selle poole päritolustaatusega materjalidest, ning

               (c)selle poole territooriumil toodetud tooted, mis sisaldavad päritolustaatuseta materjale, tingimusel et need vastavad LISAS ORIG-2 [Tootepõhised päritolureeglid] sätestatud nõuetele.

               2.
                     Kui toode on saanud päritolustaatuse, ei käsitata selle toote valmistamisel kasutatud päritolustaatuseta materjale päritolustaatuseta materjalidena, kui kõnealust toodet kasutatakse materjalina teise toote tootmisel.

               3.
                     Päritolustaatuse saamise nõuded peavad olema Ühendkuningriigis või liidus katkestusteta täidetud.

               Artikkel ORIG.4. Päritolu kumulatsioon

               1.Poolelt pärinevat toodet käsitatakse teiselt poolelt pärinevana, kui seda toodet kasutatakse materjalina teise toote tootmisel kõnealuse teise poole territooriumil.

               2.Päritolustaatuseta materjalist toodete valmistamist kummagi poole territooriumil võib arvesse võtta selle kindlakstegemisel, kas asjaomase toote puhul on tegemist teise poole territooriumilt pärit tootega või mitte.

               3.Lõikeid 1 ja 2 ei kohaldata, kui teise poole territooriumil toimuv tootmine ei ole artiklis ORIG.7 [Ebapiisav töötlus] osutatud toimingutest ulatuslikum.

               4.Selleks et eksportija saaks täita käesoleva artikli lõikes 2 osutatud toote kohta päritolukinnituse, millele on osutatud artikli ORIG.18 [Tariifse sooduskohtlemise taotlus] lõike 2 punktis a, peab eksportija saama tarnijalt lisas ORIG-3 [Tarnija deklaratsioon] sätestatud tarnija deklaratsiooni või muu samaväärse dokumendi, mis sisaldab sama teavet ja kirjeldab asjaomaseid päritolustaatuseta materjale piisavalt üksikasjalikult, nii et neid on võimalik identifitseerida.

               Artikkel ORIG.5. Täielikult saadud või toodetud tooted

               1.
                     Järgmisi tooteid käsitatakse täielikult ühe poole territooriumil saadud toodetena:

               (a)nende pinnasest ja merepõhjast kaevandatud mineraalsed maavarad;

               (b)seal kasvatatud või koristatud taimed ning taimsed tooted;

               (c)seal sündinud ja kasvatatud elusloomad;

               (d)seal kasvatatud elusloomadest saadud tooted;

               (e)seal sündinud ja kasvatatud tapetud loomadest saadud tooted;

               (f)seal toimunud jahi ja kalapüügi saadused;

               (g)seal vesiviljelusest saadud tooted, kui veeorganismid, sealhulgas kalad, molluskid, koorikloomad ja muud veeselgrootud ja veetaimed, on kasvatatud seemnevarust, nagu munad, maimud, vastsed, tähnikud ja noorlõhed või muud suguküpsuse-eelses ja vastsejärgses arenguetapis olevad kalad, sekkudes seejuures tootmise suurendamiseks kasvatusprotsessi korrapärase varude täiendamise, toitmise ja röövloomade eest kaitsmise teel;

               (h)merekalapüügisaadused ja muud saadused, mille poole laev on väljaspool territoriaalmerd püüdnud;

               (i)poole kalatöötlemislaeva pardal üksnes punktis h osutatud saadustest valmistatud tooted;

               (j)merepõhjast või selle aluspinnasest väljaspool territoriaalmerd kaevandatud tooted, tingimusel et poolel on õigus sellist merepõhja või selle aluspinnast kasutada või töödelda;

               (k)sealse tootmistegevuse jäätmed ja jäägid;

               (l)seal kogutud kasutatud toodetest saadud jäätmed ja jäägid, tingimusel et need tooted sobivad ainult toorainete taaskasutamiseks;

               (m)tooted, mis on seal toodetud üksnes punktides a–l nimetatud saadustest ja toodetest.

               2.
                     Lõike 1 punktides h ja i osutatud mõisted „poole laev“ ja „poole kalatöötlemislaev“ tähendavad laeva ja kalatöötlemislaeva, mis

               a)
                     on registreeritud liikmesriigis või Ühendkuningriigis;

               b)
                     sõidab liikmesriigi või Ühendkuningriigi lipu all ning

               c)
                     vastab ühele järgmistest tingimustest:

                  i)
                     kuulub vähemalt 50 % ulatuses liikmesriigi või Ühendkuningriigi kodanikele või

                  ii)
                     kuulub juriidilistele isikutele, millest

                     A) igaühe peakontor ja peamine tegevuskoht on liidus või Ühendkuningriigis ning

                     B) igaüks kuulub vähemalt 50 % ulatuses liikmesriigi või Ühendkuningriigi avalik-õiguslikele asutustele, kodanikele või juriidilistele isikutele.

                Artikkel ORIG.6. Lubatud kõrvalekalded

               1.Kui toode ei vasta LISAS ORIG-2 [Tootepõhised päritolureeglid] sätestatud nõuetele tulenevalt päritolustaatuseta materjali kasutamisest selle tootmisel, loetakse see toode siiski poolelt pärit tooteks, tingimusel et

               a)
                     toodete tootmisel kasutatud harmoneeritud süsteemi gruppidesse 2 ja 4–24 klassifitseeritud päritolustaatuseta materjalide (v.a gruppi 16 kuuluvad töödeldud kalandustooted) kogumass ei ületa 15 % toote massist;

                b)
                     kõigi muude toodete, välja arvatud harmoneeritud süsteemi gruppidesse 50–63 kuuluvate toodete päritolustaatuseta materjalide koguväärtus ei ületa 10 % toote tehasehinnast; või

               c)
                     harmoneeritud süsteemi gruppidesse 50–63 klassifitseeritud toodete puhul kohaldatakse LISA ORIG-1 [Sissejuhatavad märkused] märkustes 7 ja 8] sätestatud lubatud kõrvalekaldeid.

               2.
                     Lõiget 1 ei kohaldata, kui toote tootmisel kasutatud päritolustaatuseta materjalide väärtus või mass ületab päritolustaatuseta materjalide väärtuse või massi suhtes kehtestatud maksimummäära, mis on kindlaks määratud LISAS ORIG-2 [Tootepõhised päritolureeglid] sätestatud nõuetes.

               3.
                     Käesoleva artikli lõiget 1 ei kohaldata toodete suhtes, mis on täielikult saadud poole territooriumil artikli ORIG.5 [Täielikult ühes riigis või ühel territooriumil saadud tooted] tähenduses. Kui LISAS ORIG-2 [Tootepõhised päritolureeglid] nõutakse, et toote tootmiseks kasutatavad materjalid oleksid täielikult saadud ühes riigis või ühel territooriumil, siis kohaldatakse käesoleva artikli lõikeid 1 ja 2.

               Artikkel ORIG.7. Ebapiisav tootmine

               1.
                     Olenemata artikli ORIG.3 [Üldnõuded] lõike 1 punktist c, ei käsitata toodet poolelt pärinevana, kui toote tootmine poole territooriumil hõlmab ainult ühte või mitut järgmist toimingut päritolustaatuseta materjalidega:

               a)
                     säilitustoimingud, nagu kuivatamine, külmutamine, soolvees hoidmine jms toimingud, mille ainus eesmärk on tagada toote hea seisundi säilimine selle vedamisel ja ladustamisel;
                  2

               b)
                     pakkeüksuste osadeks jagamine ja koondamine;

               c)
                     pesemine, puhastamine; tolmu, oksiidi, õli, värvi või muude kihtide eemaldamine;

               d)
                     tekstiili ja tekstiiltoodete triikimine või pressimine;

               e)
                     lihtsad värvimis- ja poleerimistööd;

               f)
                     riisi koorimine ja osaline või täielik kroovimine; teravilja ja riisi poleerimine ja glaseerimine; riisi pleegitamine;

               g)
                     suhkru toonimine või maitsestamine või tükkipressimine; tahke suhkru osaline või täielik jahvatamine;

               h)
                     puuviljade, pähklite ja köögiviljade koorimine ja kividest puhastamine;

               i)
                     teritamine, lihtlihvimine või -lõikamine;

               j)
                     tuulamine, uhtmine, sortimine, klassifitseerimine, liigitamine, kokkusobitamine (kaasa arvatud kaupade komplekteerimine);

               k)
                     lihtne klaas- või plastpudelitesse, plekkpurkidesse, kottidesse, karpidesse, kastidesse pakkimine, alustele jms kinnitamine ning kõik muu lihtne pakendamine;

               l)
                     märkide, etikettide, logode ja muude eristusmärkide kinnitamine või trükkimine tootele või selle pakendile;

               m)
                     ühte või mitut sorti toodete segamine; suhkru segamine mis tahes materjaliga;

               n)
                     lihtne toodetele vee lisamine või toote lahjendamine vee või muu ainega, mis ei muuda oluliselt toote omadusi, või dehüdreerimine või denatureerimine;

               o)
                     toote osade lihtne kokkupanemine terviktoote saamiseks või toodete osadekslammutamine;

               p)
                     loomade tapmine.

               2.
                     Lõike 1 kohaldamisel käsitatakse toiminguid lihtsatena, kui nende tegemiseks ei ole vaja erioskusi ega spetsiaalselt toodetud või paigaldatud masinaid, aparaate või seadmeid.

                Artikkel ORIG.8. Kvalifikatsiooniühik

               1.
                     Käesoleva peatüki kohaldamisel on kvalifikatsiooniühik see toode, mida käsitatakse harmoneeritud süsteemi järgi klassifitseerimisel põhiüksusena.

               2. Kui kaubasaadetis koosneb mitmest identsest tootest, mis on klassifitseeritud samasse harmoneeritud süsteemi rubriiki, võetakse käesoleva peatüki sätete kohaldamisel arvesse iga toodet.

               Artikkel ORIG.9. Pakkematerjal ja transporditaara

               Pakkematerjali ja transporditaarat, mida kasutatakse toote kaitsmiseks selle veo käigus, ei võeta toote päritolustaatuse kindlakstegemisel arvesse.

               Artikkel ORIG.10. Pakkematerjal ja jaemüügitaara

               Pakkematerjale ja taarat, millesse toode jaemüügiks pakendatakse, kui need on klassifitseeritud koos tootega, ei võeta toote päritolu määramisel arvesse, välja arvatud päritolustaatuseta materjalide väärtuse arvutamisel, kui toote suhtes kohaldatakse päritolustaatuseta materjalide maksimumväärtust vastavalt LISALE ORIG-2 [Tootepõhised päritolureeglid].

               Artikkel ORIG.11. Tarvikud, varuosad ja tööriistad

               1.
                     Tarvikuid, varuosi, tööriistu ja kasutusjuhendeid või muid teabematerjale käsitatakse koos asjaomase seadme, masina, aparaadi või sõidukiga ühe tootena, kui

               (a)need on klassifitseeritud ja tarnitakse koos tootega, kuid nende eest ei esitata eraldi arvet, ning

               (b)nende tüüp, kogus ja väärtus on selle toote puhul tavapärased.

               2.
                     Lõikes 1 osutatud tarvikuid, varuosi, tööriistu, kasutusjuhendeid või muid teabematerjale ei võeta toote päritolu määramisel arvesse, välja arvatud päritolustaatuseta materjalide maksimumväärtuse arvutamisel, kui toote suhtes kohaldatakse päritolustaatuseta materjalide maksimumväärtust, mis on sätestatud LISAS ORIG-2 [Tootepõhised päritolureeglid].

               Artikkel ORIG.12. Komplektid

               Harmoneeritud süsteemi tõlgendamise 3. tõlgendamisreeglis määratletud komplekti loetakse poolelt pärinevaks, kui kõik selle komponendid on päritolustaatusega. Kui komplekt koosneb päritolustaatusega ja päritolustaatuseta komponentidest, loetakse komplekt tervikuna poolelt pärinevaks, kui päritolustaatuseta komponentide väärtus ei ületa 15 % komplekti tehasehinnast.

               Artikkel ORIG.13. Neutraalsed tegurid

               Selleks et teha kindlaks, kas toode on pärit poolelt, ei ole vaja kindlaks määrata järgmiste elementide päritolu, mida võidakse selle tootmisel kasutada:

               a)
                     kütus, energiaallikad, katalüsaatorid ja lahustid;

               b)
                     seadmete ja hoonete hooldamiseks kasutatavad masinad, seadmed, varuosad ja materjalid;

               c)
                     masinad, tööriistad, värvid ja vormid;

               d)
                     määrdeained, määrded, liitmismaterjalid ning muud tootmisel või seadmete ja hoonete käitamisel kasutatavad materjalid;

               e)
                     kindad, prillid, jalatsid, rõivad, ohutusvahendid ja tarvikud;

               f)
                     toote katsetamiseks ja kontrollimiseks kasutatavad seadmed, sisseseade ja tarvikud ning

               g)
                     muud tootmises kasutatud materjalid, mida ei kasutata tootes ja mida ei kavatseta kasutada toote lõplikus koostises.

               Artikkel ORIG.14. Arvestuslik eraldamine

               1.
                     Päritolustaatusega ja päritolustaatuseta samaväärsed materjalid või samaväärsed tooted eraldatakse ladustamise ajal füüsiliselt, et säilitada nende staatus.

               2.
                     Lõike 1 kohaldamisel tähendavad „samaväärsed materjalid“ ja „samaväärsed tooted“ samalaadseid ja samasuguse kaubandusliku kvaliteediga materjale või tooteid, millel on ühesugused tehnilised ja füüsilised omadused ja mida ei saa päritolu kindlaksmääramise seisukohast üksteisest eristada.

               3.
                     Olenemata lõikest 1 võib päritolustaatusega ja päritolustaatuseta samaväärseid materjale kasutada toote valmistamisel ilma neid ladustamise ajal füüsiliselt eraldamata, kui kasutatakse arvestusliku eraldamise meetodit.

               4.
                     Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, võib pool säilitada harmoneeritud süsteemi gruppidesse 10, 15, 27, 28 ja 29 ning rubriikidesse 32.01–32.07 ja 39.01–39.14 alla kuuluvaid samaväärseid materjale või samaväärseid tooteid enne teisele poolele eksportimist ilma neid füüsiliselt eraldamata, tingimusel et kasutatakse arvestusliku eraldamise meetodit.

               5.
                     Lõigetes 3 ja 4 osutatud arvestusliku eraldamise meetodit kohaldatakse kooskõlas varude haldamise meetodiga, mis põhineb poole üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetel.

               6.
                     Arvestusliku eraldamise meetod on meetod, millega tagatakse, et kunagi ei saa päritolustaatust rohkem materjale või tooteid kui siis, kui samaväärsed materjalid või tooted oleks füüsiliselt eraldatud.

               7.
                     Pool võib oma õigusnormides sätestatud tingimuste kohaselt nõuda, et arvestusliku eraldamise meetodi kasutamiseks on vaja selle poole tolli eelnevat luba. Poole toll jälgib sellise loa kasutamist ja võib selle tühistada, kui loa omanik kasutab arvestusliku eraldamise meetodit vääriti või ei täida mõnda muud käesolevas peatükis sätestatud tingimust.

               Artikkel ORIG.15. Tagasitoodud tooted

               Kui poole territooriumilt kolmandasse riiki eksporditud päritolustaatusega toode tuuakse tagasi, käsitatakse seda päritolustaatuseta tootena, kui tolliasutusele ei tõendata, et

               (a)tagasitoodud toode on täpselt sama toode kui eksporditud toode ning

               (b)tagasitoodud tootega ei ole kõnealuses kolmandas riigis ega eksportimise ajal tehtud ühtegi muud toimingut peale nende, mis olid vajalikud toote hea seisundi säilitamiseks.

               Artikkel ORIG.16. Mittemuutmine

               1.
                     Poole territooriumil vabasse ringlusse laskmiseks deklareeritud päritolustaatusega tooteid ei tohi olla pärast eksportimist ja enne vabasse ringlusse laskmiseks deklareerimist muudetud ega muundatud ning nendega ei või olla tehtud muid toiminguid peale nende, mis on vajalikud nende hea seisundi säilitamiseks, välja arvatud märkide, etikettide, plommide või dokumentide lisamine, et tagada importiva poole konkreetsete siseriiklike nõuete täitmine.

               2.
                     Toodet võib kolmandas riigis ladustada või näidata juhul, kui toode jääb asjaomase kolmanda riigi tollijärelevalve alla.

               3.
                     Kaubasaadetiste osadeks jagamine võib toimuda kolmandas riigis, kui seda teeb eksportija või kui see toimub eksportija vastutusel ja tingimusel, et kaubasaadetised jäävad kõnealuses kolmandas riigis tollijärelevalve alla.

               4.
                     Kui tekib kahtlus, kas lõigetes 1–3 sätestatud nõuded on täidetud või mitte, võib importiva poole toll nõuda importijalt nende nõuete täitmise mis tahes viisil tõendamist, sealhulgas selliste lepinguliste veodokumentidega nagu veokiri või faktiliste või konkreetsete tõenditega, mis põhinevad pakendite märgistamisel või nummerdamisel, või toote endaga seotud muude tõenditega.

               Artikkel ORIG.17. Tollimaksude tagastamise või tollimaksudest vabastamise läbivaatamine

               Mitte varem kui kaks aastat pärast käesoleva lepingu jõustumist vaatab tollikoostöö ja päritolureeglitega tegelev kaubanduse erikomitee emma-kumma poole taotlusel poolte asjaomased tollimaksude tagastamise ja seestöötlemise protseduurid läbi. Selleks esitab ühe poole taotlusel teine pool hiljemalt 60 päeva jooksul alates kõnealuse taotluse esitamisest taotluse esitanud poolele kättesaadava teabe ja üksikasjaliku statistika, mis hõlmab ajavahemikku alates käesoleva lepingu jõustumisest, või kui see on lühem, siis eelnevat viit aastat, oma tollimaksude tagastamise ja seestöötlemise protseduuri toimimise kohta. Kõnealust läbivaatamist silmas pidades võib tollikoostöö ja päritolureeglitega tegelev kaubanduse erikomitee anda partnerlusnõukogule soovitusi käesoleva peatüki ja selle lisade muutmiseks, et kehtestada tollimaksude tagastamisele või nendest vabastamisele piiranguid.

               2. jagu. Päritolumenetlused

               Artikkel ORIG.18. Tariifse sooduskohtlemise taotlus

               1.Importiv pool võimaldab importimisel tariifset sooduskohtlemist käesoleva peatüki tähenduses teiselt poolelt pärinevale tootele importija tariifse sooduskohtlemise taotluse alusel. Importija vastutab tariifse sooduskohtlemise taotluse õigsuse ja käesolevas peatükis sätestatud nõuetele vastavuse eest.

               2.Tariifse sooduskohtlemise taotluse aluseks on järgmine:

               (a)eksportija koostatud päritolukinnitus toote päritolustaatuse kohta või

               (b)importija teadmine, et tootel on päritolustaatus.

               3.Importija, kes esitab tariifse sooduskohtlemise taotluse, mis põhineb päritolukinnitusel, nagu osutatud lõike 2 punktis a, säilitab päritolukinnituse ja kui importiva poole toll seda nõuab, esitab sellele tollile päritolukinnituse koopia.

               Artikkel ORIG.18a. Tariifse sooduskohtlemise taotluse esitamise aeg

               1.Artikli ORIG.18 [Tariifse sooduskohtlemise taotlus] lõikes 2 osutatud tariifse sooduskohtlemise taotlus ja selle taotluse alus lisatakse impordi tollideklaratsiooni kooskõlas importiva poole õigusnormidega.

               2.Erandina käesoleva artikli lõikest 1, kui importija ei taotlenud importimise ajal tariifset sooduskohtlemist, kohaldab importiv pool tariifset sooduskohtlemist ja maksab tagasi või vähendab enammakstud tollimaksu, tingimusel et

               (a)tariifse sooduskohtlemise taotlus esitatakse hiljemalt kolm aastat pärast importimise kuupäeva või importiva poole õigusnormides sätestatud pikema ajavahemiku jooksul;

               (b)importija esitab artikli ORIG.18 [Tariifse sooduskohtlemise taotlus] lõikes 2 osutatud taotluse aluse ning

               (c)toode oleks loetud olevat päritolustaatusega ja vastavat kõigile muudele kohaldatavatele nõuetele käesoleva peatüki 1. jao [Päritolureeglid] tähenduses, kui importija oleks taotluse esitanud importimise ajal.

                Muid artikli ORIG.18 [Tariifse sooduskohtlemise taotlus] alusel importija suhtes kehtivaid kohustusi ei muudeta.

               Artikkel ORIG.19. Päritoludokument

               1.Toote eksportija koostab päritolukinnituse, mis põhineb teabel, mis tõendab, et toode on päritolustaatusega, sealhulgas teabel toote tootmiseks kasutatud materjalide päritolustaatuse kohta. Eksportija vastutab päritolukinnituse ja esitatud teabe õigsuse eest.

               2.Päritolukinnitus koostatakse ühes LISAS ORIG-4 [Päritolukinnituse tekst] sätestatud keeleversioonis ja esitatakse kaubaarvel või mõnes muus dokumendis, kus asjaomast toodet on kirjeldatud piisavalt täpselt, et seda toodet oleks võimalik identifitseerida. Eksportija vastutab päritolustaatusega toote identifitseerimiseks vajaliku piisavalt täpse kirjelduse esitamise eest. Importiv pool ei nõua importijalt päritolukinnituse tõlgitud versiooni esitamist.

               3.Päritolukinnitus kehtib 12 kuud selle koostamise kuupäevast või importiva poole sätestatud pikema ajavahemiku jooksul, kuid mitte kauem kui 24 kuud.

               4.Päritolukinnitust võib kohaldada järgmise suhtes:

               (a)ühest või mitmest tootest koosnev ühekordne saadetis, mis imporditakse poole territooriumile, või

               (b)identsetest toodetest koosnevad mitmekordsed saadetised, mis imporditakse poole territooriumile päritolukinnituses märgitud ajavahemiku jooksul, mis ei ületa 12 kuud.

               5.Kui importija taotlusel imporditakse harmoneeritud süsteemi XV–XXI jaotise alla kuuluvaid harmoneeritud süsteemi 2. tõlgendamisreegli punkti a tähenduses kokku panemata või lahti võetud tooteid eraldi saadetistena, võib selliste toodete kohta kasutada ühtainsat päritolukinnitust vastavalt importiva poole tolli kehtestatud nõuetele.

               Artikkel ORIG.20. Lahknevused

               Importiva poole toll ei lükka tariifse sooduskohtlemise taotlust tagasi päritolukinnituses esinevate pisivigade või -lahknevuste tõttu või üksnes seetõttu, et kaubaarve anti välja kolmandas riigis.

                Artikkel ORIG.21. Importija teadmine

               1.Artikli ORIG.18 [Tariifse sooduskohtlemise taotlus] lõike 2 punkti b alusel esitatud tariifse sooduskohtlemise taotluse puhul põhineb importija teadmine, et toode on pärit eksportiva poole territooriumilt, teabel, mis tõendab toote päritolustaatust ja vastab käesolevas peatükis sätestatud nõuetele.

               2.Enne sooduskohtlemise taotlemist võib eksportija juhul, kui importija ei saa käesoleva artikli lõikes 1 osutatud teavet seetõttu, et eksportija peab seda konfidentsiaalseks või muul põhjusel, esitada päritolukinnituse, et importija saaks taotleda tariifset sooduskohtlemist artikli ORIG.18 [Tariifse sooduskohtlemise taotlus] lõike 2 punkti a alusel.]

               Artikkel ORIG.22. Dokumenteerimise nõuded

               1.Importija, kes esitab importiva poole territooriumile imporditava toote puhul tariifse sooduskohtlemise taotluse, säilitab vähemalt kolm aastat pärast asjaomase toote importimist järgmisi dokumente:

               (a)kui taotlus põhines päritolukinnitusel, siis eksportija koostatud päritolukinnitust või

               (b)kui taotlus põhines importija teadmisel, siis kõiki dokumente, mis tõendavad, et toode vastab päritolustaatuse saamise nõuetele.

               2.Päritolukinnituse koostanud eksportija säilitab vähemalt neli aastat pärast päritolukinnituse väljaandmist päritolukinnituse koopiat ja kõiki dokumente, mis tõendavad, et toode vastab päritolustaatuse saamise nõuetele.

               3.Käesoleva artikli kohaselt säilitatavad dokumendid võivad hõlmata elektroonilisi dokumente.

               Artikkel ORIG.23. Väikesaadetised.

               1.Erandina artiklitest ORIG.18 [Tariifse sooduskohtlemise taotlus] – ORIG.21 [Importija teadmine], tingimusel et toode on deklareeritud käesoleva peatüki nõuetele vastavana ja importiva poole tollil ei ole kahtlusi deklaratsiooni õigsuses, kohaldab importiv pool tariifset sooduskohtlemist järgmise suhtes:

               (a)eraisikult eraisikule väikepakendis saadetav toode

               (b)reisija isikliku pagasi hulka kuuluv toode ning

               (c)Ühendkuningriigi puhul lisaks punktidele a ja b muud väikese väärtusega saadetised.

               2.Käesoleva artikli lõike 1 kohaldamisalasse ei kuulu järgmised tooted:

               (a)tooted, mille import on osa impordiseeriast, mida võib põhjendatult käsitada impordina, mida teostatakse eraldi selleks, et vältida artikli ORIG.18 [Tariifse sooduskohtlemise taotlus] nõuete täitmist;

               (b)liidu puhul:

               (I)kaubanduslikul eesmärgil imporditud toode. Juhuimporti, mis koosneb eranditult toodetest, mis on ette nähtud vastuvõtjate või reisijate või nende pereliikmete isiklikuks kasutamiseks, ei käsitata kaubandusliku impordina, kui toodete laadi ja koguse põhjal on ilmne, et neid ei impordita kaubanduslikel eesmärkidel; ning

               (II)tooted, mille koguväärtus on väikepakendites saadetavate toodete puhul üle 500 euro või reisija isikliku pagasi hulka kuuluvate toodete puhul üle 1 200 euro. Omavääringus kasutatavad summad peavad vastama eurodes väljendatud summadele oktoobri esimese tööpäeva seisuga. Vahetuskurss on kurss, mille Euroopa Keskpank on selle päeva kohta avaldanud, välja arvatud juhul, kui 15. oktoobriks on Euroopa Komisjonile teatatud mõni muu kurss, ning neid kohaldatakse alates järgmise aasta 1. jaanuarist. Euroopa Komisjon teavitab asjakohastest kurssidest Ühendkuningriiki. Liit võib kehtestada muid piiranguid, mille ta edastab Ühendkuningriigile; ning

               (c)Ühendkuningriigi puhul tooted, mille koguväärtus ületab Ühendkuningriigi siseriiklikus õiguses sätestatud piirmäärasid. Ühendkuningriik edastab need piirmäärad liidule.

               3.Importija vastutab deklaratsiooni õigsuse ja käesolevas peatükis sätestatud nõuete täitmise eest. Käesoleva artikli alusel ei kohaldata importija suhtes dokumentide säilitamise nõudeid, mis on sätestatud artiklis ORIG.22 [Dokumentide säilitamise nõuded].

               Artikkel ORIG.24. Kontrollimine

               1.Importiva poole toll võib kontrollida, kas toode on päritolustaatusega või kas muud käesoleva peatüki nõuded on täidetud, tuginedes riskihindamise meetoditele, mis võivad hõlmata juhuvalikut. Selliseks kontrollimiseks võib artiklis ORIG.18 [Tariifse sooduskohtlemise taotlus] osutatud taotluse esitanud importijalt nõuda teavet kas impordideklaratsiooni esitamise ajal, enne toodete vabastamist või pärast toodete vabastamist.

               2.Lõike 1 kohaselt nõutav teave peab piirduma järgmisega:

               (a)kui taotlus põhines päritolukinnitusel, siis asjaomane päritolukinnitus; ning

               (b)teave päritolukriteeriumide täitmise kohta ehk

               (I)kui päritolukriteerium on, et „toode on täielikult ühes riigis või ühel territooriumil saadud“, siis kohaldatav kategooria (nt saagikoristus, kaevandamine, kalapüük) ja tootmiskoht;

               (II)kui päritolukriteerium põhineb tariifse klassifitseerimise muutmisel, siis loetelu kõigist päritolustaatuseta materjalidest, sealhulgas nende tariifse klassifitseerimise alus (päritolukriteeriumist sõltuvalt kas kahe-, nelja- või kuuenumbrilise vorminguna);

               (III)kui päritolukriteerium põhineb väärtuse arvutamise meetodil, siis lõpptoote väärtus ja kõigi tootmises kasutatud päritolustaatuseta toodete väärtus;

               (IV)kui päritolukriteerium põhineb toote massil, siis lõpptoote mass ja lõpptootes kasutatud päritolustaatuseta materjalide mass;

               (V)kui päritolukriteerium põhineb konkreetsel töötlemistoimingul, siis selle konkreetse toimingu kirjeldus.

               3.Nõutava teabe esitamisel võib importija lisada muud teavet, mida ta peab kontrollimise seisukohast vajalikuks.

               4.Kui tariifse sooduskohtlemise taotlus põhineb päritolukinnitusel, esitab importija selle päritolukinnituse, kuid võib vastata importiva poole tollile, et importijal ei ole võimalik lõike 2 punktis b osutatud teavet esitada.

               5.Kui tariifse sooduskohtlemise taotlus põhineb importija teadmisel, võib kontrolli tegev importiva poole toll pärast seda, kui ta on eelnevalt nõudnud teavet vastavalt lõikele 1, nõuda importijalt lisateavet, kui ta leiab, et toote päritolustaatuse või käesoleva peatüki muude nõuete täitmise kontrollimiseks on seda vaja. Importiva poole toll võib vajaduse korral nõuda importijalt konkreetseid dokumente ja teavet.

               6.Kui importiva poole toll otsustab kuni kontrollitulemuste selgumiseni asjaomase toote sooduskohtlemise peatada, pakub ta importijale võimalust, et tooted vabastatakse, kui eelnevalt on kasutusele võetud asjakohased ettevaatusabinõud, sealhulgas tagatised. Tariifse sooduskohtlemise peatamine lõpetatakse niipea kui võimalik pärast seda, kui importiva poole toll on teinud kindlaks asjaomaste toodete päritolustaatuse või muude käesoleva peatüki nõuete täitmise.

               Artikkel ORIG.25. Halduskoostöö

               1.Selleks et tagada käesoleva peatüki sätete nõuetekohane kohaldamine, teevad pooled kummagi poole tolliasutuste kaudu koostööd selle kontrollimiseks, kas toode on päritolustaatusega ja vastab käesolevas peatükis sätestatud muudele nõuetele.

               2.Kui tariifse sooduskohtlemise taotlus põhines päritolukinnitusel, võib kontrolli tegev importiva poole toll pärast seda, kui ta on esmalt nõudnud teavet artikli ORIG.24 [Kontrollimine] lõike 1 kohaselt, ja importija vastuse põhjal nõuda teavet ka eksportiva poole tollilt kahe aasta jooksul pärast toodete importimist või alates hetkest, mil taotlus esitati vastavalt artikli ORIG.18a lõike 2 punktile a [Tariifse sooduskohtlemise taotluse esitamise aeg], kui kontrolli tegev importiva poole toll leiab, et toote päritolustaatuse või käesoleva peatüki muude nõuete täitmise kontrollimiseks on vaja lisateavet. Teabenõue sisaldab järgmisi elemente:

               (a)päritolukinnitus;

               (b)teabenõude esitanud tolliasutuse andmed;

               (c)eksportija nimi;

               (d)kontrolli objekt ja ulatus ning

               (e)kõik asjakohased dokumendid.

               Lisaks võib importiva poole toll vajaduse korral nõuda eksportiva poole tollilt konkreetseid dokumente ja teavet.

               3.Eksportiva poole toll võib kooskõlas oma õigusnormidega nõuda dokumentide esitamist või uurimist, nõudes mis tahes tõendeid või tehes eksportija valdustesse kontrollkäigu, et vaadata läbi dokumendid ja tutvuda tootmisel kasutatavate rajatistega.

               4.Ilma et see mõjutaks lõike 5 kohaldamist, esitab eksportiva poole toll pärast lõikes 2 osutatud nõude kättesaamist importiva poole tollile järgmise teabe:

               (a)nõutavad dokumendid, kui need on olemas;

               (b)arvamus toote päritolustaatuse kohta;

               (c)uuritava toote kirjeldus ning käesoleva peatüki kohaldamiseks vajalik tariifne klassifikatsioon;

               (d)tootmisprotsessi kirjeldus ja selgitus, mis on piisav toote päritolustaatuse kinnitamiseks;

               (e)teave selle kohta, kuidas toote kontrollimine toimus, ning

               (f)vajaduse korral tõendavad dokumendid.

               5.Eksportiva poole toll ei esita importiva poole tollile lõike 4 punktides a, d ja f osutatud teavet, kui eksportija käsitab seda konfidentsiaalse teabena.

               6.Kumbki pool teatab teisele poolele tolliasutuste kontaktandmed ja teavitab teist poolt igast kontaktandmete muutusest 30 päeva jooksul pärast muutmise kuupäeva.

               Artikkel ORIG.26. Tariifsest sooduskohtlemisest keeldumine

               1.Ilma et see mõjutaks lõike 3 kohaldamist, võib importiva poole toll keelduda tariifse sooduskohtlemise kohaldamisest, kui

               (a)kolme kuu jooksul pärast artikli ORIG.24 [Kontrollimine] lõike 1 kohase teabenõude esitamise kuupäeva

               (I)ei ole importija vastanud;

               (II)ei ole päritolukinnitust esitatud, kuigi tariifse sooduskohtlemise taotlus põhines päritolukinnitusel, või

               (III)ei ole importija esitatud teave toote päritolustaatuse kinnitamiseks piisav, kuigi tariifse sooduskohtlemise taotlus põhines importija teadmisel;

               (b)kolme kuu jooksul pärast artikli ORIG.24 [Kontrollimine] lõike 5 kohase lisateabenõude esitamise kuupäeva

                i) ei ole importija vastanud või

                ii) ei ole importija esitatud teave toote päritolustaatuse kinnitamiseks piisav;

                c) kümne kuu jooksul
                  3
                pärast artikli ORIG.25 [Halduskoostöö] lõike 2 kohase teabenõude esitamise kuupäeva

                i) ei ole eksportiva poole toll vastanud või

                ii) ei ole eksportiva poole tolli esitatud teave toote päritolustaatuse kinnitamiseks piisav.

               2.Importiva poole toll võib keelduda toote tariifse sooduskohtlemise kohaldamisest, kui tariifset sooduskohtlemist taotlenud importija rikub muid käesoleva peatüki nõudeid kui toote päritolustaatusega seotud nõuded.

               3.Kui importiva poole tollil on vastavalt lõikele 1 piisav põhjus tariifse sooduskohtlemise kohaldamisest keeldumiseks juhul, kui eksportiva poole toll on esitanud artikli ORIG.25 [Halduskoostöö] lõike 4 punkti b kohase arvamuse, millega kinnitatakse toote päritolustaatust, teatab importiva poole toll kahe kuu jooksul pärast eespool nimetatud arvamuse kättesaamist eksportiva poole tollile oma kavatsusest keelduda tariifse sooduskohtlemise kohaldamisest.

               Pärast selle teate edastamist korraldatakse ükskõik kumma poole taotluse korral konsultatsioonid kolme kuu jooksul pärast asjaomase teate edastamist. Konsultatsioonide pidamise aega võib poolte tolliasutuste vastastikusel kokkuleppel igal üksikjuhul eraldi pikendada. Konsulteerimine võib toimuda tollikoostöö ja päritolureeglitega tegeleva kaubanduse erikomitee kehtestatud korras.

               Kui importiva poole toll ei saa konsultatsioonide pidamise aja möödumisel kinnitada, et toode on päritolustaatusega, võib ta tariifse sooduskohtlemise kohaldamisest, kui tal on selleks piisav põhjus ja kui ta on andnud importijale õiguse olla ära kuulatud. Kui eksportiva poole toll kinnitab toote päritolustaatust ja põhjendab sellist järeldust, ei või importiva poole toll keelduda toote tariifsest sooduskohtlemisest üksnes artikli ORIG.25 [Halduskoostöö] lõike 5 kohaldamise tõttu.

               4.Igal juhul lahendatakse eriarvamused importija ja importiva poole tolliasutuse vahel importiva poole õiguse alusel.

               Artikkel ORIG.27. Konfidentsiaalsus

               1.Kumbki pool tagab kooskõlas oma õigusnormidega talle teise poole poolt käesoleva peatüki kohaselt esitatud teabe konfidentsiaalsuse ja kaitseb seda teavet avalikustamise eest.

               2.Kui olenemata artikli ORIG.25 [Halduskoostöö] lõikest 5 on eksportiva või importiva poole toll saanud artiklite ORIG.24 [Kontrollimine] ja ORIG.25 [Halduskoostöö] kohaldamisel eksportijalt konfidentsiaalset äriteavet, seda teavet ei avalikustata.

               3.Kumbki pool tagab, et käesoleva peatüki kohaselt kogutud konfidentsiaalset teavet ei tohi kasutada muul eesmärgil kui päritolu kindlaksmääramine ja tolliküsimuste haldamine ja täitmine, välja arvatud kui konfidentsiaalsed andmed esitanud isik või pool seda lubab.

               4.Olenemata lõikest 3, võib pool lubada käesoleva peatüki alusel saadud teabe kasutamist haldus-, kohtu- või kohtulaadses menetluses, mis algatatakse seoses käesoleva peatüki rakendamisega seotud tollialaste õigusaktide rikkumisega. Pool teavitab enne sellist kasutamist sellest isikut või poolt, kes teabe esitas.

               Artikkel ORIG.28. Haldusmeetmed ja -karistused

               Kumbki pool tagab käesoleva peatüki tõhusa täitmise. Kumbki pool tagab, et pädevatel asutustel on võimalik kehtestada vastavalt poole õigusnormidele haldusmeetmeid ja vajaduse korral karistusi iga sellise isiku suhtes, kes koostab või laseb koostada ebaõiget teavet sisaldava dokumendi, mis esitati tootele tariifse sooduskohtlemise saamiseks, kes ei täida artiklis ORIG.22 [Dokumentide säilitamise nõuded] sätestatud nõudeid või kes ei esita tõendeid või keeldub kontrollkäigust, nagu on osutatud artikli ORIG.25 [Halduskoostöö] lõikes 3.

                3. jagu. Muud sätted

                Artikkel ORIG.29. Ceuta ja Melilla

               1.Käesoleva peatüki kohaldamisel ei hõlma mõiste „pool“ liidu puhul Ceutat ja Melillat.

               2.Ceutasse ja Melillasse imporditavate Ühendkuningriigist pärit toodete suhtes kohaldatakse käesoleva lepingu alusel sama tollirežiimi, mida kohaldatakse liidu tolliterritooriumilt pärit toodete suhtes Hispaania Kuningriigi ja Portugali Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise akti protokolli nr 2 alusel. Ühendkuningriik kohaldab Ceutast ja Melillast pärinevate käesoleva lepinguga hõlmatud toodete importimisel samasugust tollirežiimi nagu toodete suhtes, mida imporditakse ja mis pärinevad liidust.

               3.Käesolevas peatükis osutatud päritolureegleid ja -menetlusi kohaldatakse mutatis mutandis toodete suhtes, mida eksporditakse Ühendkuningriigist Ceutasse ja Melillasse, ning toodete suhtes, mida eksporditakse Ceutast ja Melillast Ühendkuningriiki.

               4.Ceutat ja Melillat käsitatakse ühtse territooriumina.

               5.Artiklit ORIG.4 [Päritolu kumulatsioon] kohaldatakse toodete impordi ja ekspordi suhtes liidu, Ühendkuningriigi ning Ceuta ja Melilla vahel.

               6.Eksportijad märgivad päritolukinnituse teksti väljale 3 vastavalt toote päritolule „Ühendkuningriik“ või „Ceuta ja Melilla“.

               7.Käesoleva peatüki kohaldamise ja rakendamise eest Ceutas ja Melillas vastutab Hispaania Kuningriigi toll.

               Artikkel ORIG.30. Üleminekusätted transiit- ja ladustatud toodete kohta

               Käesoleva lepingu sätteid võib kohaldada toodete suhtes, mis vastavad käesoleva peatüki sätetele ja mis käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval on kas teel eksportiva poole territooriumilt importiva poole territooriumile või importiva poole tollikontrolli all, kusjuures imporditollimakse ja muid impordimakse ei ole tasutud, tingimusel et 12 kuu jooksul pärast seda kuupäeva esitatakse importiva poole tollile artiklis ORIG.18 [Tariifse sooduskohtlemise taotlus] osutatud tariifse sooduskohtlemise taotlus.

               Artikkel ORIG.31. Käesoleva peatüki ja selle lisade muutmine

               Käesolevat peatükki ja selle lisasid võib muuta partnerlusnõukogu.

               3. peatükk. Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmed

               Artikkel SPS.1. Eesmärgid

               Käesoleva peatüki eesmärgid on:

               a) kaitsta inimeste, loomade ja taimede elu või tervist poolte territooriumidel, lihtsustades samal ajal poolte vahel kaubandust;

               b) jätkata sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete lepingu rakendamist;

               c) tagada, et poolte sanitaar- ja fütosanitaarmeetmed ei tekitaks tarbetuid kaubandustõkkeid;

               d) edendada suuremat läbipaistvust ja arusaamist kummagi poole sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete kohaldamisest;

               e) tõhustada poolte koostööd antimikroobikumiresistentsuse vastases võitluses, jätkusuutlike toidusüsteemide edendamisel, loomade heaolu kaitsmisel ja elektroonilise sertifitseerimise valdkonnas;

               f) tõhustada koostööd asjaomastes rahvusvahelistes organisatsioonides, et töötada välja rahvusvahelised standardid, suunised ja soovitused loomatervise, toiduohutuse ja taimetervise valdkonnas ning

               g) edendada rahvusvaheliste standardite, suuniste ja soovituste rakendamist mõlema poole poolt.

               Artikkel SPS.2. Kohaldamisala

               1.Käesolevat peatükki kohaldatakse poolte kõikide sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete suhtes, mis võivad otseselt või kaudselt mõjutada kaubandust poolte vahel.

               2.Käesolevas peatükis on sätestatud ka eraldi sätted koostöö kohta loomade heaolu, antimikroobikumiresistentsuse ja jätkusuutlike toidusüsteemide valdkonnas.

               Artikkel SPS.3. Mõisted

               1.Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid:

               (a)sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete lepingu A lisas sisalduvad mõisted;

               (b)codex alimentarius'e komisjoni egiidi all vastu võetud mõisted;

               (c)Maailma Loomatervise Organisatsiooni (OIE) egiidi all vastu võetud mõisted; ning

               (d)rahvusvahelise taimekaitsekonventsiooni egiidi all vastu võetud mõisted.

               2.Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid:

               (a) „imporditingimused“ – sanitaar- ja fütosanitaarmeetmed, mille täitmist nõutakse toodete importimisel ning

               (b)„kaitstav piirkond“ – kindlaksmääratud reguleeritud taimekahjustaja puhul ametlikult määratletud geograafiline ala, kus seda taimekahjustajat hoolimata soodsatest tingimustest ja esinemisest poole territooriumi muudes osades ei esine ning kuhu seda taimekahjustajat ei ole lubatud sisse tuua.

               3.Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmetega tegelev kaubanduse erikomitee võib käesoleva peatüki kohaldamiseks vastu võtta muid mõisteid, võttes arvesse asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide, näiteks codex alimentarius’e ja OIE ning rahvusvahelise taimekaitsekonventsiooni sõnastikke ja määratlusi.

               4.Kui sanitaar- ja fütosanitaarmeetmetega tegeleva kaubanduse erikomitee vastu võetud mõistete või codex alimentarius’e, OIE ja rahvusvahelise taimekaitsekonventsiooni egiidi all vastu võetud mõistete ning sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete lepingu kohaste mõistete vahel esineb vastuolu, on esimuslikud sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete lepingu mõisted. Kui sanitaar- ja fütosanitaarmeetmetega tegeleva kaubanduse erikomitee vastu võetud mõistete ning codex alimentarius’e, OIE või rahvusvahelise taimekaitsekonventsiooni kohaste mõistete vahel esineb vastuolu, on esimuslikud codex alimentarius’e, OIE või rahvusvahelise taimekaitsekonventsiooni mõisted.

               Artikkel SPS.4. Õigused ja kohustused

               Pooled kinnitavad oma sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete lepingust tulenevaid õigusi ja kohustusi. See hõlmab õigust võtta meetmeid kooskõlas sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete lepingu artikli 5 lõikega 7.

               Artikkel SPS.5. Üldpõhimõtted

               1.Pooled kohaldavad asjakohase kaitsetaseme saavutamiseks sanitaar- ja fütosanitaarmeetmeid, mis põhinevad asjakohaste sätete, sealhulgas sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete lepingu artikli 5 kohasel riskihindamisel.

               2.Pooled ei kasuta sanitaar- ja fütosanitaarmeetmeid põhjendamatute kaubandustõkete loomiseks.

               3.Kaubandusega seotud sanitaar- ja fütosanitaarmenetluste ning heakskiitmismenetluste puhul, mis kehtestatakse käesoleva peatüki alusel, tagab kumbki pool, et need menetlused ja nendega seotud sanitaar- ja fütosanitaarmeetmed vastavad järgmistele tingimustele:

               (a)need algatatakse ja neid rakendatakse põhjendamatu viivituseta;

               (b)need ei hõlma tarbetuid, teaduslikult ja tehniliselt põhjendamatuid või põhjendamatult koormavaid teabenõudeid, mis võivad üksteise turgudele pääsu edasi lükata;

               (c)neid ei kohaldata viisil, mis kujutaks endast meelevaldset või põhjendamatut diskrimineerimist teise poole kogu territooriumi või selle osade suhtes, kus kehtivad identsed või sarnased sanitaar- ja fütosanitaartingimused, ning

               (d)need on proportsionaalsed kindlakstehtud riskidega ega piira kaubandust rohkem, kui on vaja importiva poole asjakohase kaitsetaseme saavutamiseks.

               4.Pooled ei kasuta lõikes 3 osutatud menetlusi või täiendava teabe nõudeid oma turgudele pääsemise edasilükkamiseks ilma teadusliku ja tehnilise põhjenduseta.

               5.Kumbki pool tagab, et ükski tema nõutav haldusmenetlus, mis on seotud toiduohutust, loomatervist või taimetervist käsitlevate imporditingimustega, ei ole koormavam või kaubandust piiravam, kui on vaja selleks, et anda importivale poolele piisav kindlus, et kõnealused tingimused on täidetud. Kumbki pool tagab, et mis tahes haldusmenetluste negatiivne mõju kaubandusele on minimaalne ning et tollivormistus on lihtne ja kiire, tagades siiski importiva poole tingimuste täitmise.

               6.Importiv pool ei kehtesta täiendavaid haldussüsteeme ega -menetlusi, mis tarbetult takistavad kaubandust.

               Artikkel SPS.6. Ametlik sertifitseerimine

               1.Kui importiv pool nõuab ametlikke sertifikaate, peavad näidissertifikaadid olema:

               (a)kooskõlas codex alimentarius’e, rahvusvahelise taimekaitsekonventsiooni ja OIE rahvusvahelistes standardites sätestatud põhimõtetega ning

               (b)kohaldatavad eksportiva poole territooriumi kõikidest osadest pärit impordi suhtes.

               2.Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmetega tegelev kaubanduse erikomitee võib kokku leppida erijuhud, mil lõikes 1 osutatud näidissertifikaadid koostatakse ainult eksportiva poole territooriumi ühe või mitme osa kohta. Pooled edendavad kaubanduse lihtsustamiseks elektroonilise sertifitseerimise ja muude tehnoloogiliste lahenduste rakendamist.

               Artikkel SPS.7. Imporditingimused ja -menetlused

               1.Ilma et see piiraks õigusi ja kohustusi, mis kummalgi poolel on sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete lepingu ning käesoleva peatüki alusel, kohaldatakse importiva poole imporditingimusi järjekindlalt eksportiva poole kogu territooriumi suhtes.

               2.Eksportiv pool tagab, et teise poole territooriumile eksporditavad tooted, nagu loomad ja loomsed saadused, taimed ja taimsed saadused või muud seotud tooted, vastavad importiva poole sanitaar- ja fütosanitaarnõuetele.

               3.Importiv pool võib nõuda teatavate toodete impordiks loa olemasolu. Selline luba antakse, kui eksportiva poole asjaomane pädev asutus esitab taotluse, milles objektiivselt tõendatakse importivale poolele rahuldaval viisil, et importiva poole loanõuded on täidetud. Eksportiva poole asjaomane pädev asutus võib taotleda luba, mis hõlmab kogu eksportiva poole territooriumi. Importiv pool rahuldab sellised taotlused, kui need vastavad käesolevas lõikes sätestatud importiva poole loanõuetele.

               4.Importiv pool ei kehtesta üleminekuperioodi lõpus kohaldatavatele loanõuetele lisaks täiendavaid nõudeid, välja arvatud juhul, kui selliste nõuete kohaldamine täiendavate toodete suhtes on põhjendatud, et vähendada märkimisväärset ohtu inimeste, loomade või taimede tervisele.

               5.Importiv pool kehtestab kõikide toodete imporditingimused ning edastab need teisele poolele. Importiv pool tagab, et tema imporditingimusi kohaldatakse proportsionaalselt ja diskrimineerimata.

               6.Ilma et see piiraks sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete lepingu artikli 5 lõike 7 kohaste ajutiste meetmete kohaldamist, piirduvad imporditingimused seoses nende kaupade või muude seotud kaupadega, mille puhul tuntakse muret fütosanitaarnõuete täitmise pärast, meetmetega, millega kaitstakse importiva poole territooriumi reguleeritud taimekahjustajate eest, ning neid kohaldatakse kogu eksportiva poole territooriumi suhtes.

               7.Olenemata lõigetest 1 ja 3, kui impordiluba on taotletud konkreetsele tootele ja eksportiv pool on taotlenud, et uurimine piirduks ainult tema territooriumi ühe osa või teatavate osadega (liidu puhul üksikute liikmesriikidega), alustab importiv pool viivitamata uurimist ja seda taotlust menetlema. Kui importiv pool saab konkreetse toote kohta taotlusi rohkem kui ühelt eksportiva poole osalt või kui juba loa saanud toote kohta saadakse täiendavaid taotlusi, kiirendab importiv pool loamenetluse lõpuleviimist, võttes arvesse eksportiva poole eri osades kohaldatavat identset või sarnast sanitaar- ja fütosanitaarsanitaarsüsteemi.

               8.Kumbki pool tagab, et kõik sanitaar- ja fütosanitaarkontrolli, inspekteerimis- ja heakskiitmismenetlused algatatakse ja viiakse lõpule põhjendamatu viivituseta. Teabenõuded piirduvad sellega, mis on vajalik loamenetluse korraldamiseks, võttes arvesse importivale poolele juba kättesaadavat teavet, näiteks eksportiva poole õigusraamistiku ja auditiaruannete kohta.

               9.Välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, mis on seotud tema kaitsetasemega, näeb kumbki pool ette üleminekuperioodi oma heakskiitmismenetlustes tehtud muudatuste avaldamise ja nende kohaldamise vahel, et võimaldada teisel poolel nende muudatustega tutvuda ja nendega kohanduda. Kumbki pool ei pikenda põhjendamatult enne muudatuste avaldamist esitatud taotluste heakskiitmismenetlust.

               10.Seoses lõigetes 3–8 osutatud menetlusega võetakse järgmised meetmed.

               (a)Niipea kui importiv pool on oma hindamisel jõudnud positiivse otsuseni, võtab ta viivitamata kõik vajalikud õigus- ja haldusmeetmed, et kaubandus saaks toimuda põhjendamatu viivituseta.

               (b)eksportiv konventsiooniosaline peab:

               (I)esitab kogu importiva poole nõutud asjakohase teabe ning

               (II)tagab importivale poolele mõistliku juurdepääsu auditiks ja muudeks asjakohasteks menetlusteks.

               (c)Importiv pool koostab reguleeritud taimekahjustajate loetelu kaupade või muude seotud kaupade jaoks, mille puhul tuntakse muret fütosanitaarnõuete täitmise pärast. Nimetatud loetelu sisaldab järgmist:

               (I)taimekahjustajad, mida tema territooriumi üheski osas teadaolevalt ei esine;

               (II)taimekahjustajad, mida tema territooriumil teadaolevalt esineb ja mis on ametliku kontrolli all;

               (III)taimekahjustajad, mis teadaolevalt esinevad tema territooriumi osades ning millega seoses on loodud kahjustajavabad või kaitstavad piirkonnad, ning

               (IV)mittekarantiinsed taimekahjustajad, mis teadaolevalt esinevad tema territooriumil ja millega seoses tehakse kindlaksmääratud istutusmaterjali ametlikku kontrolli.

               11.Importiv pool aktsepteerib kaubasaadetisi, nõudmata importivalt poolelt, et ta kontrolliks kaubasaadetiste nõuetelevastavust enne nende lahkumist eksportiva poole territooriumilt.

               12.Pool võib nõuda piiril tehtavate sanitaar- ja fütosanitaarkontrollidega seotud kulude eest tasu, mis ei tohiks ületada nende kontrollide kulusid.

               13.Importival poolel on õigus kontrollida eksportivalt poolelt imporditud toodete importi, et tagada vastavus tema sanitaar- ja fütosanitaarnõuetega seotud imporditingimustele.

               14.Eksportiva poole territooriumilt imporditud toodete impordikontrollid põhinevad impordiga seotud sanitaar- ja fütosanitaarriskil. Impordikontrolle tehakse üksnes ulatuses, mis on vajalik inimeste, loomade või taimede elu ja tervise kaitsmiseks, ilma põhjendamatu viivituseta ja minimaalse mõjuga pooltevahelisele kaubandusele.

               15.Importiv pool teeb eksportiva poole taotluse korral kättesaadavaks teabe eksportiva poole toodete osakaalu kohta, mida importimisel kontrollitakse.

               16.Kui impordikontrolli käigus selgub, et asjaomased imporditingimused ei ole täidetud, peavad importiva poole võetavad meetmed põhinema kaasneva riski hindamisel ega tohi piirata kaubandust rohkem, kui on vaja poole sanitaar- ja fütosanitaartingimuste mõttes asjakohase kaitsetaseme saavutamiseks.

               Artikkel SPS.8. Heakskiidetud ettevõtete loetelu

               1.Kui see on põhjendatud, võib importiv pool pidada loetelu heakskiidetud ettevõtetest, mis vastavad tema impordinõuetele, et lubada loomsete saaduste importi nendest ettevõtetest.

               2.Välja arvatud juhul, kui see on põhjendatud inimeste või loomade tervisele tõsise ohu vähendamiseks, nõutakse heakskiidetud ettevõtete loetelusid ainult nende tootekategooriate jaoks, mille puhul sellist loetelu nõuti üleminekuperioodi lõpus.

               3.Eksportiv pool esitab importivale poolele importiva poole tingimustele vastavate ettevõtete loetelu, mis põhineb eksportiva poole antud tagatistel.

               4.Eksportiva poole taotluse korral kiidab importiv pool eksportiva poole territooriumil asuvad ettevõtted heaks eksportiva poole antud tagatiste alusel ilma üksikuid ettevõtteid enne kontrollimata.

               5.Kui importiv pool ei nõua lisateavet ja kui eksportiv pool on andnud tagatised, võtab importiv pool põhjendamatu viivituseta vastavalt oma kohaldatavatele õiguslikele menetlustele vajalikud õigus- või haldusmeetmed, et lubada importi nendest ettevõtetest.

               6.Importiv pool teeb heakskiidetud ettevõtete loetelu üldsusele kättesaadavaks.

               7.Kui importiv pool otsustab lükata tagasi eksportiva poole taotluse ettevõtte lisamiseks heakskiidetud ettevõtete loetellu, teatab ta sellest viivitamata eksportivale poolele ja esitab vastuse, sealhulgas teabe mittevastavuste kohta, mille tõttu ettevõtte heakskiitmisest keelduti.

               Artikkel SPS.9. Läbipaistvus ja teabevahetus

               1.Kumbki pool seab eesmärgi tagada kaubanduse suhtes kohaldatavate sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete läbipaistvus ning võtab sel eesmärgil järgmised meetmed:

               a) teatab teisele poolele viivitamata kõikidest muudatustest oma sanitaar- ja fütosanitaarmeetmetes ja heakskiitmismenetlustes, sealhulgas muudatustest, mis võivad mõjutada tema suutlikkust täita teise poole sanitaar- ja fütosanitaarnõuetega seotud imporditingimusi teatavate kaupade puhul;

               b) edendab vastastikust arusaamist sanitaar- ja fütosanitaarmeetmetest ja nende kohaldamisest;

               c) vahetab teise poolega teavet küsimustes, mis on seotud sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete väljatöötamise ja kohaldamisega, sealhulgas edusammudega uute kättesaadavate teaduslike tõendite osas, mis mõjutavad või võivad mõjutada pooltevahelist kaubandust, et minimeerida negatiivset mõju kaubandusele;

               d) teatab teise poole taotluse korral 20 tööpäeva jooksul tingimustest, mida kohaldatakse konkreetsete toodete impordi suhtes;

               e) teatab teise poole taotluse korral 20 tööpäeva jooksul konkreetsete toodete importimiseks loa andmise menetluse seisust;

               f) teatab teisele poolele igast olulisest muudatusest poole pädeva asutuse struktuuris või korralduses;

               g) edastab taotluse korral poole ametliku kontrolli tulemused ja tehtud kontrolli tulemusi käsitleva aruande;

               h) edastab taotluse korral tagasilükatud või nõuetele mittevastava saadetise puhul ette nähtud impordikontrolli tulemused ning

               i) edastab taotluse korral põhjendamatu viivituseta poole koostatud riskihinnangu või teadusliku arvamuse, mis on käesoleva peatüki seisukohast asjakohane.

               2.Kui pool on teinud lõikes 1 osutatud teabe kättesaadavaks, edastades selle kooskõlas oma asjakohaste õigusnormidega WTO teadete keskregistrile või asjaomasele rahvusvahelisele standardiorganisatsioonile, loetakse lõike 1 nõuded kõnealuse teabe osas täidetuks.

               Artikkel SPS.10. Piirkondlike tingimustega kohandamine

               1.Pooled tunnistavad piirkondadeks jagamise põhimõtet, sealhulgas taudi- või kahjustajavabasid piirkondi, kaitstavaid piirkondi ja vähese taudi- või kahjustajalevikuga piirkondi, ning kohaldavad seda omavahelises kaubanduses vastavalt sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete lepingule, sealhulgas suunistele sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete lepingu artikli 6 praktilise rakendamise edendamiseks (WTO/SPS komitee otsus G/SPS/48) ja asjakohastele soovituste standarditele ning OIE ja rahvusvaheline taimekaitsekonventsiooni suunistele. Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmetega tegelev kaubanduse erikomitee võib määratleda vastavate menetluste täiendavad üksikasjad, võttes arvesse kõiki asjakohaseid sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete lepingu, OIE ja rahvusvahelise taimekaitsekonventsiooni standardeid, suuniseid ja soovitusi.

               2.Pooled võivad samuti kokku leppida, et teevad koostööd bioturvarühmitamise põhimõtte osas, nagu on osutatud OIE maismaaloomade tervise koodeksi peatükkides 4.4 ja 4.5 ning OIE veeloomade tervise koodeksi peatükkides 4.1 ja 4.2.

               3.Lõikes 1 osutatud piirkondade kehtestamisel või säilitamisel võtavad pooled arvesse selliseid tegureid nagu geograafiline asukoht, ökosüsteemid, epidemioloogiline järelevalve ning sanitaar- ja fütosanitaarkontrolli tõhusus.

               4.Loomade ja loomsete saaduste puhul tunnistab importiv pool imporditingimuste kehtestamisel või kehtima jätmisel impordi lubamise või jätkuva lubamise kaalumise alusena eksportiva poole kehtestatud taudivabasid alasid, kui eksportiv pool on esitanud vastava taotluse, ilma et see piiraks lõigete 8 ja 9 kohaldamist.

               5.Eksportiv pool määrab kindlaks oma territooriumi need osad, millele on osutatud lõikes 4, ning esitab nõudmise korral täieliku selgituse ja tõendavad andmed vastavalt OIE standarditele või sanitaar- ja fütosanitaarmeetmetega tegeleva kaubanduse erikomitee kehtestatud muul viisil, tuginedes oma asjaomaste asutuste kogemustest saadud teadmistele.

               6.Taimede, taimsete saaduste ja muude seotud toodete puhul tunnistab importiv pool fütosanitaarnõuetega seotud imporditingimuste kehtestamisel või kehtima jätmisel impordi lubamise või jätkuva lubamise kaalumise alusena eksportiva poole kehtestatud kahjustajavabasid piirkondi, kahjustajavabasid tootmispaiku ja -kohti, vähese kahjustajalevikuga piirkondi ja kaitstavaid piirkondi, kui eksportiv pool on esitanud vastava taotluse, ilma et see piiraks lõigete 8 ja 9 kohaldamist.

               7.Eksportiv pool määrab kindlaks oma kahjustajavabad piirkonnad, kahjustajavabad tootmispaigad ja -kohad, vähese kahjustajalevikuga piirkonnad ja kaitstavad piirkonnad. Importiva poole taotluse korral esitab eksportiv pool täieliku selgituse ja tõendavad andmed vastavalt rahvusvahelise taimekaitsekonventsiooni alusel välja töötatud rahvusvahelistele fütosanitaarmeetmete standarditele või sanitaar- ja fütosanitaarmeetmetega tegeleva kaubanduse erikomitee kehtestatud muul viisil, tuginedes oma asjaomaste fütosanitaarasutuste kogemustest saadud teadmistele.

               8.Pooled tunnistavad taudivabasid alasid ja kaitstavaid piirkondi, mis on olemas üleminekuperioodi lõpus.

               9.Lõiget 8 kohaldatakse ka taudivabade alade ja kaitstavate piirkondade (Ühendkuningriigi puhul kahjustajavabade piirkondade) hilisemate kohanduste suhtes, välja arvatud juhul, kui taudide või kahjustajatega seotud olukord on oluliselt muutunud.

               10.Pooled võivad lõigete 4–9 rakendamiseks teha auditeid ja kontrolle vastavalt artiklile 11.

               11.Kaubandushäirete minimeerimiseks seavad pooled sisse tiheda koostöö, et säilitada usaldus menetluste suhtes, mis on seotud taudi- või kahjustajavabade piirkondade, kahjustajavabade tootmispaikade ja -kohtade ja vähese kahjustaja- või taudilevikuga piirkondade ning kaitstavate piirkondade kehtestamisega.

               12.Importiv pool lähtub eksportiva poole või selle osade looma- või taimetervise olukorra kindlaksmääramisel teabest, mille eksportiv pool on esitanud vastavalt sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete lepingule, OIE ja rahvusvahelise taimekaitsekonventsiooni standarditele, ning võtab arvesse eksportiva poole sellekohaseid määranguid.

               13.Kui importiv pool ei aktsepteeri eksportiva poole määrangut, nagu on osutatud käesoleva artikli lõikes 12, põhjendab ja selgitab ta eksportivale poolele objektiivselt mittenõustumise põhjuseid ja peab kooskõlas artikli SPS.12 lõikega 2 taotluse korral konsultatsioone.

               14.Kumbki pool tagab, et lõigetes 4–9, 12 ja 13 sätestatud kohustused täidetakse põhjendamatu viivituseta. Importiv pool kiirendab taudi või taimekahjustaja staatuse tunnustamist, kui staatus on pärast puhangut taastatud.

               15.Kui pool leiab, et konkreetsel piirkonnal on seoses konkreetse taudiga eristaatus ja see vastab OIE maismaaloomade koodeksi peatükis 1.2 või OIE veeloomade tervise koodeksi peatükis 1.2 sätestatud kriteeriumidele, võib ta taotleda selle staatuse tunnustamist. Importiv pool võib nõuda seoses elusloomade ja loomsete saaduste impordiga lisatagatisi, mis vastavad kokkulepitud staatusele.

               Artikkel SPS.11. Auditid ja kontrollid

               1.Importiv pool võib auditeerida ja kontrollida järgmist:

               (a)teise poole asutuste kogu inspekteerimis- ja sertifitseerimissüsteem või osa sellest;

               (b)eksportiva poole inspekteerimis- ja sertifitseerimissüsteemi raames tehtud kontrollide tulemused.

               2.Pooled teevad kõnealuseid auditeid ja kontrolle vastavalt sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete lepingule, võttes arvesse codex alimentarius’e, OIE või rahvusvahelise taimekaitsekonventsiooni asjakohaseid rahvusvahelisi standardeid, suuniseid ja soovitusi.

               3.Selliste auditite ja kontrollide tegemiseks võib importiv pool esitada eksportivale poolele teabenõudeid või teha eksportiva poole territooriumile auditikülastusi ja kontrollkäike, mis võivad hõlmata järgmist:

               (a)vastutavate asutuste kogu kontrolliprogrammi või selle osa hindamine, sealhulgas vajaduse korral regulatiivse auditeerimis- ja kontrollitegevuse läbivaatamine;

               (b)kohapealsed kontrollid ning

               (c)teabe ja andmete kogumine toodete ekspordiga seotud korduvate või tekkivate probleemide põhjuste hindamiseks.

               4.Importiv pool jagab eksportiva poolega lõike 1 kohaselt tehtud auditite ja kontrollide tulemusi ja järeldusi. Importiv pool võib teha need tulemused üldsusele kättesaadavaks.

               5.Enne auditi või kontrolli algust arutavad pooled auditi või kontrolli eesmärke ja ulatust, kriteeriume või nõudeid, mille alusel eksportivat poolt hinnatakse, ning auditi või kontrolli teostamise kava ja korda, mis kehtestatakse auditi- või kontrollikavas. Kui pooled ei ole kokku leppinud teisiti, esitab importiv pool eksportivale poolel auditi- või kontrollikava vähemalt 30 päeva enne auditi või kontrolli algust.

               6.Importiv pool annab eksportivale poolele võimaluse esitada auditi- või kontrolliaruande kavandi kohta märkusi. Importiv pool esitab eksportivale poolele kirjaliku lõpparuande üldjuhul kahe kuu jooksul alates märkuste kättesaamise kuupäevast.

               7.Kumbki pool kannab oma sellise auditi või kontrolliga seotud kulud.

               Artikkel SPS.12. Teavitamine ja konsulteerimine

               1.Pool teatab teisele poolele põhjendamatu viivituseta järgmisest:

               a) oluline muutus taimekahjustajate või loomataudidega seotud olukorras;

               b) uue loomataudi esilekerkimine;

               c) loomataudiga seotud epidemioloogilise tähtsusega leid;

               d) oluline toiduohutuse probleem, mille pool on kindlaks teinud;

               e) igasugused täiendavad meetmed, mida lisaks sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete põhinõuetele on võetud loomataudi tõrjeks või likvideerimiseks või inimeste tervise kaitsmiseks, ning igasugused muudatused ennetuspoliitikas, sealhulgas vaktsineerimispoliitikas;

               f) taotluse korral poole ametliku kontrolli tulemused ja tehtud kontrolli tulemusi käsitlev aruanne ning

               g) süsteemi või andmebaasi funktsioonide mis tahes olulised muudatused.

               2.Kui üks pool on tõsiselt mures toiduohutuse, taime- või loomatervise või teise poole kavandatud või rakendatud sanitaar- ja fütosanitaarmeetme pärast, võib ta taotleda teise poolega tehniliste konsultatsioonide pidamist. Taotluse saanud pool peaks vastama taotlusele põhjendamatu viivituseta. Kumbki pool püüab esitada teabe, mis on vajalik selleks, et vältida häireid kaubanduses ja vajaduse korral jõuda mõlemat poolt rahuldava lahenduseni.

               3.Lõikes 2 osutatud konsultatsioone võib pidada telefonikonverentsi, videokonverentsi või mis tahes muu sidevahendi kaudu, milles pooled on omavahel kokku leppinud.

               Artikkel SPS.13. Erakorralised meetmed

               1.Kui importiv pool leiab, et esineb tõsine oht inimeste, loomade või taimede elule ja tervisele, võib ta ilma ette teatamata võtta vajalikke meetmeid inimeste, loomade või taimede elu ja tervise kaitseks.  Poolte vahel teel olevate saadetiste puhul kaalub importiv pool kõige sobivamat ja proportsionaalsemat lahendust, et vältida tarbetuid häireid kaubanduses.

               2.Meetmeid võttev pool teavitab teist poolt erakorralisest sanitaar- ja fütosanitaarmeetmest võimalikult kiiresti pärast meetme rakendamise otsuse tegemist ja hiljemalt 24 tunni jooksul pärast selle otsuse tegemist. Kui pool taotleb erakorralise sanitaar- ja fütosanitaarmeetme üle tehniliste konsultatsioonide pidamist, peavad need konsultatsioonid toimuma kümne päeva jooksul pärast erakorralisest sanitaar- ja fütosanitaarmeetmest teatamist. Pooled võtavad arvesse kogu tehniliste konsultatsioonide käigus saadud teavet. Konsultatsioonid korraldatakse selleks, et vältida tarbetuid häireid kaubanduses. Pooled võivad kaaluda võimalusi meetmete rakendamise hõlbustamiseks või meetmete asendamiseks.

               3.Selleks et vältida tarbetuid häireid kaubanduses, võtab importiv pool õigel ajal arvesse eksportiva poole esitatud teavet, kui ta teeb otsuse saadetiste kohta, mis on erakorralise sanitaar- ja fütosanitaarmeetme vastuvõtmise ajal teel ühe poole territooriumilt teise poole territooriumile.

               4.Importiv pool tagab, et käesoleva artikli lõikes 1 osutatud põhjustel võetud erakorralise meetme rakendamist ei jätkata ilma teaduslike tõenditeta või juhul, kui teaduslikud tõendid on ebapiisavad, võetakse meede vastu vastavalt sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise lepingu artikli 5 lõikele 7.

               Artikkel SPS.14. Mitmepoolsed rahvusvahelised foorumid

               Pooled on leppinud kokku, et teevad mitmepoolsetel rahvusvahelistel foorumitel koostööd rahvusvaheliste standardite, suuniste ja soovituste väljatöötamiseks käesoleva peatüki kohaldamisalasse kuuluvas valdkonnas.

               Artikkel SPS.15. Rakendamine ja pädevad asutused

               1.Käesoleva peatüki rakendamisel võtab kumbki pool arvesse järgmist:

               (a)WTO sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete komitee otsused;

               (b)asjaomaste rahvusvaheliste standardiorganisatsioonide töö;

               (c)teadmised ja kogemused, mis poolel on seoses kaubavahetusega eksportiva poolega ning

               (d)teise poole esitatud teave.

               2.Pooled esitavad üksteisele viivitamata käesoleva peatüki rakendamisega seotud pädevate asutuste kirjelduse. Pooled teavitavad üksteist kõikidest selliste pädevate asutustega seotud olulistest muudatustest.

               3.Kumbki pool tagab, et tema pädevatel asutustel on käesoleva peatüki tõhusaks rakendamiseks vajalikud ressursid.

               Artikkel SPS.16. Koostöö loomade heaolu valdkonnas

               1.Pooled tunnistavad, et loomad on aistimisvõimelised olendid. Samuti tunnistavad nad seost loomade parema heaolu ja jätkusuutlike toidutootmissüsteemide vahel.

               2.Pooled kohustuvad tegema koostööd rahvusvahelistel foorumitel, et edendada loomade heaolu parimate võimalike tavade väljatöötamist ja rakendamist. Eelkõige teevad pooled koostööd, et tugevdada ja laiendada OIE loomade heaolu standardeid ning nende rakendamist, keskendudes põllumajandusloomadele.

               3.Pooled vahetavad teavet, oskusteavet ja kogemusi loomade heaolu valdkonnas, eelkõige seoses toiduloomade aretamise, pidamise, käitlemise, vedamise ja tapmisega.

               4.Pooled tugevdavad oma koostööd loomade heaolu käsitlevates teadusuuringutes, mis on seotud tõuaretuse ning loomade kohtlemisega põllumajandusettevõtetes, vedamise ajal ja tapmisel.

               Artikkel SPS.17. Koostöö antimikroobikumiresistentsuse valdkonnas

               1.Pooled loovad raamistiku dialoogiks ja koostööks, et tugevdada võitlust antimikroobikumiresistentsuse kujunemise vastu.

               2.Pooled tunnistavad, et antimikroobikumiresistentsus kujutab endast tõsist ohtu inimeste ja loomade tervisele. Antimikroobikumide väärkasutus loomakasvatuses, sealhulgas mitteraviotstarbeline kasutamine, võib suurendada antimikroobikumiresistentsust ja see omakorda võib ohustada inimeste elu. Pooled tunnistavad, et ohu olemuse tõttu on vaja riikideülest lähenemisviisi ja terviseühtsuse põhimõtet.

               3.Pooled seavad eesmärgi teha antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemiseks rahvusvahelist koostööd piirkondlike või mitmepoolsete tööprogrammide raames, et vähendada antibiootikumide tarbetut kasutamist loomakasvatuses ja töötada selles suunas, et peatada antibiootikumide kasutamine kasvustimulaatoritena rahvusvaheliselt, eesmärgiga võidelda antimikroobikumiresistentsuse vastu kooskõlas terviseühtsuse põhimõttega ja ülemaailmse tegevuskavaga.

               4.Pooled teevad koostööd rahvusvaheliste suuniste, standardite, soovituste ja meetmete väljatöötamisel asjaomastes rahvusvahelistes organisatsioonides, et edendada antibiootikumide mõistlikku ja vastutustundlikku kasutamist loomakasvatuses ja veterinaararstide poolt.

               5.Lõikes 1 osutatud dialoog hõlmab muu hulgas järgmist:

               (a)koostöö selle nimel, et jälgida asjaomastes rahvusvahelistes organisatsioonides, olemasolevate ja tulevaste algatuste raames ning riiklikes kavades välja töötatud olemasolevate ja tulevaste suuniste, standardite, soovituste ja meetmete rakendamist, et edendada antibiootikumide mõistlikku ja vastutustundlikku kasutamist ning mis on seotud loomakasvatuse ja veterinaararstide tegevusega;

               (b)koostöö OIE, WHO ja codex alimentarius’e soovituste, eelkõige CAC-RCP61/2005 rakendamisel;

               (c)teabe vahetamine heade põllumajandustavade kohta;

               (d)teadus-, uuendus- ja arendustegevuse edendamine;

               (e)antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemiseks multidistsiplinaarsete lähenemisviiside, sealhulgas WHO, OIE ja codex alimentarius'e terviseühtsuse põhimõtte edendamine.

               Artikkel SPS.18. Jätkusuutlikud toidusüsteemid

               Kumbki pool julgustab oma toiduohutus-, looma- ja taimeterviseteenistusi tegema koostööd oma kolleegidega teises pooles, et edendada jätkusuutlikke toidutootmismeetodeid ja toidusüsteeme.

               Artikkel SPS.19. Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmetega tegeleva kaubanduse erikomitee meetmed

               Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmetega tegeleva kaubanduse erikomitee teostab järelevalvet käesoleva peatüki rakendamise ja toimimise üle ning täidab järgmisi ülesandeid:

               a) võimaluse korral selgitab ja lahendab viivitamata küsimuse, mille pool on tõstatanud seoses käesoleva peatüki või sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete lepingu kohaste sanitaar- ja fütosanitaarnõuete, standardite ja soovituste väljatöötamise, vastuvõtmise või kohaldamisega;

               b) arutab uute normide väljatöötamisega seotud käimasolevaid protsesse;

               c) arutab võimalikult kiiresti ühe poole väljendatud muret seoses teise poole kohaldatavate sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete imporditingimuste ja -menetlustega;

               d) vaatab korrapäraselt läbi poolte sanitaar- ja fütosanitaarmeetmed, sealhulgas sertifitseerimisnõuded ja piirikontrolliprotsessid ning nende kohaldamise, et hõlbustada poolte vahel kaubandust, kooskõlas sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete lepingu artiklis 5 sätestatud põhimõtete, eesmärkide ja menetlustega. Kumbki pool määrab kindlaks kõik asjakohased meetmed, mida ta võtab, sealhulgas identsus- ja füüsilise kontrolli sageduse, võttes arvesse selle läbivaatamise tulemusi ja tuginedes LISAS SPS-1 sätestatud kriteeriumidele:  artikli SPS.19 punktis d nimetatud kriteeriumid;

               e)
                     vahetab seisukohti, teavet ja kogemusi seoses koostööga, mida viiakse ellu loomade heaolu ja antimikroobikumiresistentsuse valdkonnas artiklite SPS.16 ja 17 alusel;

               f) poole taotlusel otsustab, millist artikli SPS.10 lõikes 9 osutatud muutust taudide või kahjustajatega seotud olukorras lugeda oluliseks;

               g) võtab vastu otsuseid, millega

               (I)lisatakse mõisted, nagu on osutatud artikli SPS.3 lõikes 3;

               (II)määratletakse artikli SPS.6 lõikes 2 osutatud erijuhud;

               (III)määratletakse artikli SPS.10 lõikes 1 osutatud menetluste üksikasjad;

               (IV)kehtestatakse muud viisid, mille abil toetada artikli SPS.10 lõigetes 5 ja 7 osutatud selgitusi.

               4. peatükk. Tehnilised kaubandustõkked

               Artikkel TBT.1. Eesmärk

               Käesoleva peatüki eesmärk on lihtsustada pooltevahelist kaubavahetust, hoides ära, tehes kindlaks ja kõrvaldades tarbetud tehnilised kaubandustõkked.

               Artikkel TBT.2. Kohaldamisala

               1.Käesolevat peatükki kohaldatakse kõigi selliste standardite, tehniliste normide ja vastavushindamismenetluste ettevalmistamise, vastuvõtmise ja kohaldamise suhtes, mis võivad mõjutada pooltevahelist kaubavahetust.

               2.Käesolevat peatükki ei kohaldata järgmise suhtes:

               (a)ostuspetsifikatsioonid, mille valitsusasutused on koostanud seoses oma tootmis- või tarbimisvajadustega; või

               (b)3. peatüki [Sanitaar- ja fütosanitaarküsimused] kohaldamisalasse kuuluvad sanitaar- ja fütosanitaarmeetmed.

               3.Käesoleva peatüki lisasid kohaldatakse nende kohaldmisalasse kuuluvate toodete suhtes lisaks käesolevale peatükile. Ükski käesoleva peatüki lisa säte, mille kohaselt rahvusvahelist standardit või asutust või organisatsiooni tuleb käsitada või tunnustada asjakohasena, ei takista mis tahes muu asutuse või organisatsiooni välja töötatud standardi käsitamist asjakohase rahvusvahelise standardina vastavalt artikli TBT.4 lõigetele 4 ja 5.

               Artikkel TBT.3. Seos tehniliste kaubandustõkete lepinguga

               1.Tehniliste kaubandustõkete lepingu artiklid 2–9 ning 1. ja 3. lisa inkorporeeritakse käesolevasse lepingusse ja muudetakse mutatis mutandis selle osaks.

               2.Käesolevas peatükis ja selle lisades kasutatud mõistetel on sama tähendus kui tehniliste kaubandustõkete lepingus.

               Artikkel TBT.4. Tehnilised normid

               1.Kumbki pool hindab kavandatavate tehniliste normide mõju kooskõlas oma vastavate normide ja menetlustega. Käesolevas lõikes ja lõikes 8 osutatud normides ja menetlustes võib ette näha erandeid.

               2.Kumbki pool hindab kavandatava tehnilise normi võimalikke regulatiivseid ja mitteregulatiivseid alternatiive, mis võivad täita poole õiguspäraseid eesmärke, vastavalt tehniliste kaubandustõkete lepingu artikli 2 lõikele 2.

               3.Kumbki pool kasutab oma tehniliste normide alusena asjakohaseid rahvusvahelisi standardeid, välja arvatud juhul, kui ta suudab tõendada, et need rahvusvahelised standardid oleksid taotletavate õiguspäraste eesmärkide saavutamiseks ebatõhusad või sobimatud.

               4.Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni (ISO), Rahvusvahelise Elektrotehnikakomisjoni (IEC), Rahvusvahelise Telekommunikatsiooniliidu (ITU) ja codex alimentarius'e komisjoni (Codex) välja töötatud rahvusvahelisi standardeid käsitatakse asjakohaste rahvusvaheliste standarditena tehniliste kaubandustõkete lepingu artikli 2, artikli 5 ja 3. lisa tähenduses.

               5.Ka muude rahvusvaheliste organisatsioonide välja töötatud standardit võib käsitada asjakohase rahvusvahelise standardina tehniliste kaubandustõkete lepingu artikli 2, artikli 5 ja 3. lisa tähenduses, tingimusel et

               a)
                     selle on välja töötanud standardiorganisatsioon, kes püüab saavutada konsensust kas:

               (I)osalevate WTO liikmete riiklike delegatsioonide vahel, kes esindavad kõiki nende territooriumil asuvaid riiklikke standardiorganisatsioone, kes on vastu võtnud või kavatsevad vastu võtta standardeid valdkonnas, millega rahvusvaheline standardimistegevus on seotud, või

               (II)osalevate WTO liikmete valitsusasutuste vahel, ning

               b)
                     see on välja töötatud kooskõlas WTO tehniliste kaubandustõkete komitee otsuses rahvusvaheliste standardite, suuniste ja soovituste väljatöötamise põhimõtete kohta seoses tehniliste kaubandustõkete lepingu artiklitega 2 ja 5 ning 3. lisaga
                  4
               .

               6.Kui pool ei kasuta tehniliste normide alusena rahvusvahelisi standardeid, teeb ta teise poole taotluse korral kindlaks kõik olulised kõrvalekalded asjaomasest rahvusvahelisest standardist, selgitab põhjusi, miks leitakse, et sellised standardid on taotletava eesmärgi saavutamiseks sobimatud või ebatõhusad, ning esitab teaduslikud või tehnilised tõendid, millel kõnealune hindamine põhines.

               7.Kumbki pool vaatab oma tehnilised normid läbi, et suurendada nende tehniliste normide ühtlustatust asjakohaste rahvusvaheliste standarditega, võttes muu hulgas arvesse asjakohaste rahvusvaheliste standardite uusi suundi või asjaolude muutusi, mis on toonud kaasa kõrvalekaldumisi mis tahes asjakohastest rahvusvahelistest standarditest.

               8.Kooskõlas oma vastavate normide ja menetlustega ning ilma et see piiraks X jaotise [Head reguleerimistavad ja regulatiivne koostöö] kohaldamist, tagab kumbki pool sellise olulise tehnilise normi väljatöötamisel, millel võib olla märkimisväärne mõju kaubandusele, et on olemas kord, mis võimaldab isikutel avaldada oma arvamust avaliku konsultatsiooni käigus, välja arvatud juhul, kui tekivad või võivad tekkida kiireloomulised ohutuse, tervise, keskkonna või riikliku julgeolekuga seotud probleemid. Kumbki pool lubab teise poole isikutel osaleda sellistel konsultatsioonidel vähemalt sama soodsatel tingimustel, kui seda võimaldatakse tema enda kodanikele, ning avalikustab nende konsultatsioonide tulemused.

               Artikkel TBT.5. Standardid

               1.Kumbki pool julgustab oma territooriumil asutatud standardiorganisatsioone ja piirkondlikke standardiorganisatsioone, mille liikmed pool või tema territooriumil asutatud standardiorganisatsioonid on:

               (a)osalema oma võimaluste piires rahvusvaheliste standardite väljatöötamises asjaomastes rahvusvahelistes standardiorganisatsioonides;

               (b)kasutama standardite väljatöötamiseks asjakohaseid rahvusvahelisi standardeid, välja arvatud juhul, kui sellised rahvusvahelised standardid oleksid õiguspäraste eesmärkide saavutamiseks ebatõhusad või asjakohatud näiteks ebapiisava kaitsetaseme, oluliste klimaatiliste või geograafiliste tegurite või oluliste tehnoloogiaprobleemide tõttu;

               (c)tagama, et nende tegevus ei dubleeriks rahvusvaheliste standardimisasutuste tööd ega kattuks sellega;

               (d)vaatama korrapäraselt läbi siseriiklikud ja piirkondlikud standardid, mis ei põhine asjakohastel rahvusvahelistel standarditel, et lähendada neid standardeid asjakohastele rahvusvahelistele standarditele;

               (e)tegema rahvusvahelise standardimistegevuse raames koostööd teise poole asjaomaste standardiorganisatsioonidega, sealhulgas rahvusvahelistes standardiorganisatsioonides või piirkondlikul tasandil tehtava koostöö kaudu;

               (f)edendama teise poole asjaomaste standardiorganisatsioonidega kahepoolset koostööd ning

               (g) vahetama teavet standardiorganisatsioonide vahel.

               2.
                     Pooled vahetavad teavet järgmistes valdkondades:

               (a)nende poolt standardite kasutamine tehniliste normide alusena  ning

               (b)nende vastavad standardimisprotsessid ja ulatus, mil määral nad kasutavad oma riiklike standardite alusena rahvusvahelisi, piirkondlikke või allpiirkondlikke standardeid.

               3.
                     Kui standardid muudetakse tehniliste normide eelnõus või vastavushindamismenetluses inkorporeerimise või viitamise kaudu kohustuslikuks, kohaldatakse artiklis TBT.7 [Läbipaistvus] ja tehniliste kaubandustõkete lepingu artiklites 2 või 5 sätestatud läbipaistvuskohustusi.

               Artikkel TBT.6. Vastavushindamine

               1.Tehniliste normide koostamist, vastuvõtmist ja kohaldamist käsitlevat artiklit TBT.4 [Tehnilised normid] kohaldatakse mutatis mutandis ka vastavushindamismenetluste suhtes.

               2.Kui pool nõuab, et tõendataks toote vastavust tehnilisele normile, peab ta tegema järgmist:

               (a)valima riskihindamise alusel kindlaksmääratud vastavushindamismenetlused, mis on asjaomaste riskidega proportsionaalsed;

               (b)kaaluma tehnilistele normidele vastavuse tõendina tarnija vastavusdeklaratsiooni, s.t tootja poolt omal vastutusel välja antud vastavusdeklaratsiooni kasutamist ilma kohustusliku kolmanda isiku poolse hindamiseta kui ühte vahendit, millega tõendada vastavust kohaldatavatele tehnilistele normidele;

               (c)teise poole nõudmisel esitama teabe konkreetsete toodete vastavushindamismenetluste valimisel kasutatud kriteeriumide kohta.

               3.Kui pool nõuab kolmanda isiku tehtavat vastavushindamist positiivse kinnitusena selle kohta, et toode vastab tehnilisele normile, ning ta ei ole reserveerinud seda ülesannet lõikes 4 määratletud valitsusasutusele, peab ta tegema järgmist:

               (a)kasutama vajaduse korral akrediteerimist kui vahendit, millega ta tõendab oma tehnilist pädevust kvalifitseerida vastavushindamisasutusi. Ilma et see piiraks poole õigust kehtestada vastavushindamisasutustele nõudeid, tunnistab kumbki pool väärtuslikku rolli, mis võib olla valitsuselt saadud volituste alusel ja mitteärilistel kaalutlustel toimuval kvalifitseerimisel vastavushindamisasutuste akrediteerimisel;

               (b)kasutama akrediteerimiseks ja vastavushindamiseks asjakohaseid rahvusvahelisi standardeid;

               (c)julgustama tema territooriumil asuvaid akrediteerimisasutusi ja vastavushindamisasutusi ühinema kõigi asjakohaste toimivate rahvusvaheliste lepingute või kokkulepetega, mille eesmärk on ühtlustada või hõlbustada vastavushindamise tulemuste tunnustamist;

               (d)kui pool on volitanud kahte või enamat vastavushindamisasutust viima läbi vastavushindamismenetlusi, mis on nõutavad toote turule laskmiseks, siis tagama, et ettevõtjatel on võimalus valida vastavushindamisasutuste vahel, kelle poole ametiasutused on konkreetse toote või tooteseeria jaoks määranud;

               (e)tagama, et vastavushindamisasutused on tootjatest, importijatest ja ettevõtjatest üldiselt sõltumatud ning et akrediteerimisasutuste ja vastavushindamisasutuste vahel ei ole huvide konflikte;

               (f)lubama vastavushindamisasutustel kasutada vastavushindamisega seotud katsete või kontrollide tegemiseks alltöövõtjaid, sealhulgas teise poole territooriumil asuvaid alltöövõtjaid, kusjuures ta võib nõuda alltöövõtjatelt samade nõuete täitmist, mida vastavushindamisasutus peab täitma, et teha selliseid katseid või kontrolle ise, ning

               (g)avaldama ühel veebisaidil nimekirja asutustest, kelle ta on määranud sellist vastavushindamist tegema, ja asjakohase teabe iga sellise asutuse määramise ulatuse kohta.

               4.
                     Ükski käesoleva artikli säte ei takista poolt nõudmast, et konkreetsete toodete vastavushindamist teeksid tema kindlaksmääratud valitsusasutused. Kui pool nõuab, et vastavushindamist teeksid tema kindlaksmääratud valitsusasutused, peab pool tegema järgmist:

               (a)piirama vastavushindamise eest makstavate tasude suuruse osutatud teenuste ligikaudse maksumusega ja vastavushindamise taotleja taotluse korral selgitama, kuidas tema poolt selle vastavushindamise eest kehtestatud tasud piirduvad osutatud teenuste ligikaudse maksumusega, ning

               (b)tegema teabe vastavushindamise tasude kohta üldsusele kättesaadavaks.

               5.Olenemata lõigetest 2–4 aktsepteerib kumbki pool tarnija vastavusdeklaratsiooni tõendina tema tehnilistele normidele vastavuse kohta nendes tootevaldkondades, kus ta seda teeb käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval.

               6.Teavitamise eesmärgil avaldab kumbki pool lõikes 5 osutatud tootevaldkondade loetelu koos viidetega kohaldatavatele tehnilistele normidele ja haldab seda.

               7.Olenemata lõikest 5 võib kumbki pool kehtestada nõuded kõnealuses lõikes osutatud tootevaldkondade kohustuslikuks katsetamiseks või sertifitseerimiseks kolmandate isikute poolt, tingimusel et sellised nõuded on põhjendatud õiguspäraste eesmärkidega ja proportsionaalsed eesmärgiga anda importivale poolele piisav kindlus, et tooted vastavad kohaldatavatele tehnilistele normidele või standarditele, võttes arvesse riske, mida mittevastavus tekitaks.

               8.Pool, kes kavandab lõikes 7 osutatud vastavushindamismenetluste kehtestamist, teavitab sellest aegsasti teist poolt ja võtab teise poole märkusi sellise vastavushindamismenetluse kavandamisel arvesse.

               Artikkel TBT.7. Läbipaistvus

               1.Välja arvatud juhul, kui tekivad või võivad tekkida kiireloomulised ohutuse, tervise, keskkonnakaitse või riigi julgeolekuga seotud probleemid, lubab kumbki pool teisel poolel esitada teatatud kavandatavate tehniliste normide ja vastavushindamismenetluste kohta kirjalikke märkusi vähemalt 60 päeva jooksul alates kuupäevast, mil teade nende normide või menetluste kohta edastatakse WTO teadete keskregistrile. Kui märkuste esitamise tähtaja pikendamiseks esitatakse põhjendatud taotlus, suhtub pool sellesse vastutulelikult.

               2.Kumbki pool esitab koos teatega teatatud teksti täieliku elektroonilise versiooni.  Juhul kui teatatud tekst ei ole koostatud mõnes WTO ametlikest keeltest, esitab teavitav pool meetme sisu üksikasjaliku ja põhjaliku kirjelduse WTO teate vormis.

               3.Kui pool saab teiselt poolelt kirjalikke märkusi kavandatava tehnilise normi või vastavushindamismenetluse kohta, peab ta tegema järgmist:

               (a)teise poole taotluse korral arutama kirjalikke märkusi oma pädeva reguleeriva asutuse osavõtul ajal, mil neid saab arvesse võtta, ning

               (b)vastama märkustele kirjalikult hiljemalt tehnilise normi või vastavushindamismenetluse avaldamise kuupäeval.

               4.Kumbki pool püüab avaldada oma vastused pärast lõikes 1 osutatud teavitamist saadud märkustele veebisaidil hiljemalt vastuvõetud tehnilise normi või vastavushindamismenetluse avaldamise kuupäeval.

               5.Kumbki pool esitab teise poole taotluse korral teabe poole vastuvõetud või kavandatava tehnilise normi või vastavushindamismenetluse eesmärkide, õigusliku aluse ja põhjenduste kohta.

               6.Kumbki pool tagab, et tema vastuvõetud tehnilised normid ja vastavushindamismenetlused avaldatakse veebisaidil, mille pääseb juurde tasuta.

               7.Kumbki pool esitab teabe tehniliste normide või vastavushindamismenetluste vastuvõtmise ja jõustumise ning lõplike vastuvõetud tekstide kohta, saates WTO-le edastatud esialgse teate kohta addendum’i.

               8.Kumbki pool jätab tehniliste normide avaldamise ja nende jõustumise vahele mõistliku ajavahemiku, et teise poole ettevõtjatel oleks aega kohanduda. „Mõistlik ajavahemik“ tähendab vähemalt kuue kuu pikkust ajavahemikku, välja arvatud juhul, kui see oleks taotletavate õiguspäraste eesmärkide saavutamiseks ebatõhus.

               9.Pool suhtub positiivselt teise poole sellisesse põhjendatud taotlusesse pikendada tehniliste normide vastuvõtmise ja nende jõustumise vahelist ajavahemikku, mis laekub enne lõikes 1 sätestatud märkuste esitamise perioodi lõppu, välja arvatud juhul, kui viivitus oleks taotletavate õiguspäraste eesmärkide saavutamiseks ebatõhus.

               10.Kumbki pool tagab, et tehniliste kaubandustõkete lepingu artikli 10 kohaselt loodud teabekeskus annab teise poole või teise poole huvitatud isikute mõistlikele järelepärimistele vastuvõetud tehniliste normide ja vastavushindamismenetluste kohta teavet ja vastuseid mõnes WTO ametlikest keeltest.

               Artikkel TBT.8. Märgistamine ja etikettimine

               1.Kummagi poole tehnilised normid võivad sisaldada või käsitleda üksnes kohustuslikke märgistamis- või etikettimisnõudeid. Sellistel juhtudel kohaldatakse nende tehniliste normide suhtes tehniliste kaubandustõkete lepingu artikli 2 lõike 2 põhimõtteid.

               2.Kui pool nõuab toodete kohustuslikku märgistamist või etikettimist, kohaldatakse kõiki järgmisi tingimusi:

               (a)pool nõuab ainult sellist teavet, mis on oluline toote tarbijate või kasutajate jaoks, või teavet, mis näitab, et toode vastab kohustuslikele tehnilistele nõuetele;

               (b)pool ei nõua oma turule laskmise eeltingimusena märgistuse või etiketi eelnevat heakskiitmist, registreerimist või sertifitseerimist ega mis tahes tasude maksmist toodete puhul, mis muus osas vastavad kohustuslikele tehnilistele nõuetele, välja arvatud juhul, kui see on vajalik õiguspäraste eesmärkide saavutamiseks;

               (c)kui pool nõuab, et ettevõtjad kasutaksid kordumatut tunnuskoodi, annab ta selle koodi teise poole ettevõtjatele põhjendamatu viivituseta ja mittediskrimineerivalt;

               (d)välja arvatud juhul, kui alapunktides i–iii loetletud elemendid on eksitavad, vastuolulised või tekitavad segadust seoses kaupa importiva poole nõutava teabega, lubab importiv pool

               (I)teavet muudes keeltes lisaks kaupa importiva poole nõutavale keelele;

               (II)rahvusvaheliselt aktsepteeritavaid nomenklatuure, piktogramme, sümboleid või graafilisi kujutisi ning

               (III)täiendavat teavet lisaks kaupa importiva poole nõutavale teabele;

               (e)pool nõustub, et märgistamine, sealhulgas täiendav märgistamine või märgistuse parandamine, toimub impordiriigi tolliladudes või muudel kindlaksmääratud aladel alternatiivina päritoluriigis toimuvale märgistamisele, välja arvatud juhul, kui rahvatervise või ohutuse huvides on nõutav, et märgistamist teostavad heakskiidetud isikud; ning

               (f)pool püüab aktsepteerida ajutist või eemaldatavat märgistust või saatedokumentides olevat ja toodetele füüsiliselt kinnitamata märgistust või etiketti, välja arvatud juhul, kui pool leiab, et see võib kahjustada õiguspäraseid eesmärke.

               Artikkel TBT.9. Koostöö turujärelevalve ning toiduks mittekasutatavate toodete ohutuse ja nõuetele vastavuse valdkonnas

               1.Pooled tunnistavad toiduks mittekasutatavate toodete turujärelevalve, nõuetele vastavuse ja ohutuse alase koostöö tähtsust kaubanduse lihtsustamisel ning tarbijate ja muude kasutajate kaitsmisel, samuti jagatud teabel põhineva vastastikuse usalduse loomise tähtsust.

               2.Turujärelevalve sõltumatu ja erapooletu toimimise tagamiseks tagavad pooled

               (a)turujärelevalve funktsioonide eraldamise vastavushindamise funktsioonidest; ning

               (b)igasuguse huvi puudumise, mis mõjutaks turujärelevalveasutuste erapooletust ettevõtjate kontrollimisel või nende üle järelevalve tegemisel.

               3.Pooled teevad koostööd ja vahetavad teavet toiduks mittekasutatavate toodete ohutuse ja nõuetele vastavuse valdkonnas ja see võib hõlmata eelkõige järgmist:

               (a)turujärelevalve ning õigusnormide täitmise tagamisele suunatud tegevus ja meetmed;

               (b)riskide hindamise meetodid ja toodete katsetamine;

               (c)toodete kooskõlastatud tagasivõtmine või muud sarnased meetmed;

               (d)teaduslikud, tehnilised ja regulatiivsed küsimused, et parandada toiduks mittekasutatavate toodete ohutust ja nõuetele vastavust;

               (e)tekkivad tervise ja ohutuse seisukohast olulised küsimused;

               (f)standardimisega seotud tegevus;

               (g)ametnike vahetus.

               4.Partnerlusnõukogu teeb kõik endast oleneva, et kehtestada lisas TBT-XX võimalikult kiiresti ja eelistatavalt kuue kuu jooksul käesoleva lepingu jõustumisest kord, mille alusel vahetatakse toiduks mittekasutatavate toodete kiire teabevahetuse süsteemi (RAPEX) või seda edaspidi asendava süsteemi ning 2005. aasta üldise tooteohutuse määrustiku alusel loodud turujärelevalve ja tooteohutuse andmebaasi või seda edaspidi asendava andmebaasi vahel korrapäraselt teavet toiduks mittekasutatavate toodete ohutuse ning sellega seotud ennetus-, piiravate ja parandusmeetmete kohta.

               Nimetatud korras sätestatakse tingimused, mille kohaselt

               a) esitab liit Ühendkuningriigile valitud teavet oma kiire teabevahetuse süsteemist või seda edaspidi asendavast süsteemist, nagu on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. detsembri 2001. aasta direktiivis 2001/95/EÜ üldise tooteohutuse kohta või seda edaspidi asendavas õigusaktis;

               b) esitab Ühendkuningriik liidule valitud teavet oma 2005. aasta üldise tooteohutuse määrustiku alusel loodud turujärelevalve ja tooteohutuse andmebaasist või seda edaspidi asendavast andmebaasist ning

               c) pooled teavitavad teineteist kõikidest vahetatud teabe põhjal võetud järelmeetmetest.

               5.Partnerlusnõukogu võib kehtestada lisas TBT-ZZ korra korrapäraseks teabevahetuseks, sealhulgas teabe korrapäraseks vahetamiseks elektrooniliselt, nõuetele mittevastavate toiduks mittekasutatavate toodete suhtes võetud meetmete kohta, mis ei ole hõlmatud lõikega 4.

               6.Kumbki pool kasutab lõigete 3, 4 ja 5 kohaselt saadud teavet üksnes tarbijate, tervise, ohutuse või keskkonna kaitsmiseks.

               7.Kumbki pool käsitleb lõigete 3, 4 ja 5 kohaselt saadud teavet konfidentsiaalsena.

               8.Lõigetes 4 ja 5 osutatud korras määratakse kindlaks vahetatava teabe liik, vahetamise tingimused ning konfidentsiaalsuse ja isikuandmete kaitse normide kohaldamine.  Partnerlusnõukogul on õigus võtta vastu otsuseid, et määrata kindlaks lisades TBT-XX ja TBT-ZZ sätestatud kord või seda muuta.

               9.Käesoleva artikli kohaldamisel tähendab „turujärelevalve“ turujärelevalveasutuste ja õigusnormide täitmist tagavate asutuste tegevust ja meetmeid, mida viiakse ellu ja rakendatakse poole menetluste alusel (sealhulgas koostöös ettevõtjatega), et võimaldada kõnealusel poolel jälgida või reguleerida toodete ohutust ja vastavust tema õigusnormides sätestatud nõuetele.

               10.Kumbki pool tagab, et kõik meetmed, mida tema turujärelevalve- või nõuete täitmist tagavad asutused võtavad ja mis puudutavad teise poole territooriumilt imporditud toote kõrvaldamist või tagasikutsumist tema turult või selle kättesaadavaks tegemise keelamist või piiramist tema turul põhjustel, mis on seotud õigusnormide rikkumisega, on proportsionaalsed, neis esitatakse meetme aluseks olevad täpsed põhjused ning neist teavitatakse viivitamata asjaomaseid ettevõtjaid.

               Artikkel TBT.10. Arutelud tehniliste küsimuste üle

               1.
                     Kui pool leiab, et teise poole kavandataval tehnilisel normil või vastavushindamismenetlusel võib olla märkimisväärne mõju pooltevahelisele kaubandusele, võib ta taotleda selles küsimuses tehnilist arutelu. Taotlus esitatakse teisele poolele kirjalikult ja selles märgitakse

               (a)kõnealune meede;

               (b)käesoleva peatüki või selle lisa sätted, millega poole mure on seotud, ning

               (c)taotluse põhjused, sealhulgas kirjeldus taotluse esitanud poole mure kohta, mis on meetmega seotud.

               2.Pool esitab oma taotluse teise poole kontaktpunktile, mis on määratud vastavalt artiklile TBT.12 [Kontaktpunktid].

               3.Pooled kohtuvad emma-kumma poole taotluse korral taotluses väljendatud kartuste arutamiseks isiklikult või video- või telekonverentsi teel 60 päeva jooksul alates taotluse esitamise kuupäevast ning püüavad küsimuse võimalikult kiiresti lahendada. Kui taotluse esitanud pool leiab, et küsimus on kiireloomuline, võib ta taotleda, et kohtumine toimuks lühema aja jooksul. Sellisel juhul kaalub vastust andev pool taotlust vastutulelikult.

               Artikkel TBT.11. Koostöö

               1.Pooled teevad koostööd tehniliste normide, standardite ja vastavushindamismenetluste valdkonnas, kui see on nende vastastikustes huvides ning ilma et see piiraks nende endi otsuste tegemise ja õiguskorra sõltumatust. Tehniliste kaubandustõketega tegelev kaubanduse erikomitee võib vahetada arvamusi käesoleva artikli või käesoleva peatüki lisa alusel toimuva koostöö kohta.

               2.Lõike 1 kohaldamisel püüavad pooled määrata kindlaks, arendada ja edendada vastastikust huvi pakkuvaid koostöömeetmeid. Need meetmed võivad olla seotud järgmisega:

               (a)tehniliste normide, standardite ja vastavushindamismenetlustega seotud teabe, kogemuste ja andmete vahetamine;

               (b)oma vastavate reguleerivate asutuste tõhusa suhtlemise tagamine rahvusvahelisel, piirkondlikul või kohalikul tasandil;

               (c)võimalikult suures ulatuses teabe vahetamine selliste tehnilisi kaubandustõkkeid käsitlevate rahvusvaheliste lepingute ja kokkulepete kohta, milles üks või mõlemad pooled on osalised, ning

               (d)kaubandust lihtsustavate algatuste loomine või nendes osalemine.

               3.  Käesoleva artikli ja käesoleva peatüki lisade kohast koostööd käsitlevate sätete kohaldamisel tegutseb Euroopa Komisjon Euroopa Liidu nimel.

               Artikkel TBT.12. Kontaktpunktid

               1.
                     Kumbki pool määrab käesoleva lepingu jõustumisel käesoleva peatüki rakendamisega tegeleva kontaktpunkti ja edastab teisele poolele kontaktpunkti kontaktandmed, sealhulgas teabe asjaomaste ametnike kohta.  Pooled teavitavad teineteist viivitamata kõikidest kõnealuste kontaktandmete muudatustest.

               2.
                     Kontaktpunkt esitab teise poole kontaktpunkti nõudmisel käesoleva peatüki rakendamisega seotud mis tahes teabe või selgitused mõistliku aja jooksul ja võimaluse korral 60 päeva jooksul taotluse saamise kuupäevast.

               Artikkel TBT.13. Tehniliste kaubandustõketega tegelev kaubanduse erikomitee

               Tehniliste kaubandustõketega tegelev kaubanduse erikomitee jälgib käesoleva peatüki ja selle lisade rakendamist ja toimimist ning selgitab ja võimaluse korral lahendab viivitamata poole tõstatatud küsimusi, mis on seotud tehniliste normide, standardite ja vastavushindamismenetluste väljatöötamise, vastuvõtmise või kohaldamisega käesoleva peatüki või tehniliste kaubandustõkete lepingu alusel.

               5. peatükk. Tolli ja kaubanduse lihtsustamine

               Artikkel CUSTMS.1. Eesmärk

               Käesoleva peatüki eesmärgid on

               a) tugevdada poolte koostööd tolli ja kaubanduse lihtsustamise valdkonnas ning toetada või säilitada vajaduse korral oma tollialaste õigusaktide ja tavade ühtlustamise kõrge tase tagamaks, et asjaomased õigusaktid ja protseduurid ning asjaomaste haldusasutuste haldussuutlikkus täidavad kaubanduse lihtsustamise edendamise eesmärke, tagades samal ajal tõhusa tollikontrolli ning tollialaste õigusaktide ja kaubandusega seotud õigusnormide tõhusa täitmise, kodanike julgeoleku ja ohutuse nõuetekohase kaitse ning poolte keeldude, piirangute ja finantshuvide järgimise;

                b) tugevdada poolte halduskoostööd käibemaksu valdkonnas ning vastastikust abi maksude ja tollimaksudega seotud nõuete puhul;

               c) tagada, et kummagi poole õigusaktid ei oleks diskrimineerivad ning et tolliprotseduurid põhineksid tänapäevaste meetodite kasutamisel ja tõhusal kontrollil, et võidelda pettuste vastu ja edendada seaduslikku kaubandust, ning

               d) tagada, et mingil viisil ei kahjustata õiguspäraseid avaliku poliitika eesmärke, sealhulgas seoses julgeoleku, ohutuse ja pettusevastase võitlusega.

               Artikkel CUSTMS.1a. Mõisted

               Käesolevas peatükis, LISAS CUSTMS-1 [Volitatud ettevõtjad], tolliküsimustes vastastikuse haldusabi andmist käsitlevas protokollis ning käibemaksu valdkonnas halduskoostöö tegemist ja maksupettuste tõkestamist ning maksude ja tollimaksudega seotud nõuete sissenõudmisel antavat vastastikust abi käsitlevas protokollis kasutatakse järgmisi mõisteid:

               (a)„eksportkauba eelinspekteerimise leping“ – WTO asutamislepingu 1A lisas sisalduv eksportkauba eelinspekteerimise leping;

               (b)„ATA ja Istanbuli konventsioonid“ – kaupade ajutise impordi ATA-märkmiku tollikonventsioon, mis sõlmiti 6. detsembril 1961 Brüsselis, ja ajutise impordi Istanbuli konventsioon, mis sõlmiti 26. juunil 1990;

               (c)„ühistransiidiprotseduuri konventsioon“ – 20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsioon;

               (d)„Maailma Tolliorganisatsiooni andmemudel“ – Maailma Tolliorganisatsiooni (WCO) andmemudeli projektimeeskonna poolt aeg-ajalt ajakohastatav kogu, mis hõlmab äriandmete vahetamiseks kasutatavaid andmekomponente ja elektroonilisi vorme ning maailmakaubanduses regulatiivse lihtsustamise ja kontrolli kohaldamise eesmärgil kasutatavaid rahvusvahelisi andmestandardeid;

               (e)„tollialased õigusaktid“ – kummagi poole territooriumil kohaldatavad õigusnormid, millega reguleeritakse kaupade sisenemist või importi, väljumist või eksporti, kaupade transiiti ning nende suunamist muudele tolliprotseduuridele, sealhulgas hõlmates keelustamis-, piiramis- ja kontrollimeetmeid;

               (f)„teave“ – mis tahes kujul, sealhulgas elektroonilises vormis andmed, dokument, kujutis, aruanne, teatis või tõestatud ärakiri, olenemata nende töötlemisest või analüüsimisest;

               (g)„isik“ – XVII jaotise [MUUD SÄTTED] artikli OTH.1 [Mõisted] punktis m määratletud isik
                  5
               ;

               (h) „SAFE raamistik“ – Maailma Tolliorganisatsiooni 2005. aasta juunis Brüsselis toimunud istungil vastu võetud maailmakaubanduse tagamise ja lihtsustamise standardite raamistik, mida ajakohastatakse aeg-ajalt, ning

               (i)„WTO kaubanduse lihtsustamise leping“ – WTO asutamislepingu muutmise protokollile lisatud kaubanduse lihtsustamise leping (27. novembri 2014. aasta otsus).

               Artikkel CUSTMS.2. Tollikoostöö

               1.Poolte asjaomased asutused teevad tolliküsimustes koostööd, et toetada artiklis CUSTMS.1 [Eesmärk] sätestatud eesmärkide saavutamist, võttes arvesse oma vastavate asutuste ressursse. Käesoleva jaotise [Kaubavahetus] kohaldamisel kohaldatakse 20. mai 1987. aasta konventsiooni kaubavahetuse formaalsuste lihtsustamise kohta.

               2.Pooled arendavad koostööd, tehes muu hulgas järgmist:

               (a)vahetavad teavet tollialaste õigusaktide, nende rakendamise ja tolliprotseduuride kohta; eelkõige järgmistes valdkondades:

               i) tolliprotseduuride lihtsustamine ja ajakohastamine;

               ii) transiidi ja ümberlaadimise lihtsustamine;

               iii) suhted äriringkondadega ning

               iv) tarneahelate turvalisus ja riskijuhtimine;

               (b)teevad koostööd tolliga seotud küsimustes, mis käsitlevad rahvusvahelise kaubatarneahela tagamist ja lihtsustamist kooskõlas SAFE raamistikuga;

               (c)kaaluvad ühisalgatuste väljatöötamist seoses impordi-, ekspordi- ja muude tolliprotseduuridega, sealhulgas tehnilise abiga, ning äriringkondadele tõhusa teenuse tagamisega;

               (d)tugevdavad tollialast koostööd rahvusvahelistes organisatsioonides, nagu WTO ja WCO, ning vahetavad teavet või peavad arutelusid, et võimaluse korral kujundada ühised seisukohad nimetatud rahvusvahelistes organisatsioonides ning ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsil (UNCTAD) ja ÜRO Euroopa Majanduskomisjonis (UNECE);

               (e)püüavad ühtlustada oma impordi-, ekspordi- ja muude tolliprotseduuride andmenõudeid, rakendades ühiseid standardeid ja andmeelemente kooskõlas Maailma Tolliorganisatsiooni andmemudeliga;

               (f)tugevdavad riskijuhtimismeetodite alast koostööd, sealhulgas jagades parimaid tavasid ning vajaduse korral riskiteavet ja kontrollitulemusi. Kui see on asjakohane ja vajalik, võivad pooled kaaluda ka riskijuhtimismeetodite, riskistandardite ja -kontrollide ning tolli turvameetmete vastastikust tunnustamist; kui see on asjakohane ja vajalik, võivad pooled kaaluda ka kooskõlastatud riskikriteeriumide ja -standardite ning kontrollimeetmete ja kontrolli eelisvaldkondade väljatöötamist;

               (g)kehtestavad volitatud ettevõtjate programmide vastastikuse tunnustamise, et tagada ja hõlbustada kaubandust;

               (h)edendavad tolli ja muude valitsusasutuste või ametite vahel koostööd seoses volitatud ettevõtjate programmidega, mida on võimalik saavutada muu hulgas kõrgeimate standardite kokkuleppimise, soodustustele juurdepääsu hõlbustamise ja tarbetu dubleerimise minimeerimise kaudu;

               (i)tagavad intellektuaalomandi õiguskaitse tagamise tolliasutuste poolt, sealhulgas vahetades tollitoimingutega seotud teavet ja parimaid tavasid, mis on suunatud intellektuaalomandi õiguskaitse tagamisele;

               (j)säilitavad seal, kus see on kohane ja teostatav, kooskõlastatud tolliprotseduurid, sealhulgas tollideklaratsiooni ühtse haldusdokumendi kasutamise; ning

               (k)kui see on asjakohane ja vajalik, vahetavad pooled kokkulepitava korra alusel tolliasutuste vahelise struktureeritud ja korduva teabevahetuse kaudu teatavat liiki tolliteavet konkreetsetel eesmärkidel, nimelt riskijuhtimise parandamiseks ja tollikontrolli tõhustamiseks, meetmete suunamiseks maksude kogumise või ohutuse ja turvalisuse seisukohast riskantsetele kaupadele ning seadusliku kaubanduse lihtsustamiseks; selline teabevahetus võib hõlmata ekspordi- ja impordideklaratsioonide andmeid pooltevahelise kaubanduse kohta võimalusega uurida katsealgatuste kaudu koostalitlusvõimeliste mehhanismide väljatöötamist, et hoida ära selliste andmete esitamisel dubleerimist. Käesoleva alapunkti kohane teabevahetus ei piira teabevahetust, mis võib toimuda poolte vahel vastavalt tolliküsimustes vastastikuse haldusabi andmist käsitlevale protokollile.

               3.Ilma et see piiraks muid käesolevas lepingus ettenähtud koostöövorme, osutavad poolte tolliasutused üksteisele vastastikust haldusabi käesoleva peatükiga hõlmatud küsimustes kooskõlas tolliküsimustes vastastikuse haldusabi andmist käsitleva protokolliga.

               4.Igasugune käesoleva peatüki kohane teabevahetus poolte vahel toimub mutatis mutandis vastavalt tolliküsimustes vastastikuse haldusabi andmist käsitleva protokolli artiklis 12 [Teabevahetus ja konfidentsiaalsus] sätestatud teabe konfidentsiaalsuse ja kaitse nõuetele ning poolte õigusaktides sätestatud konfidentsiaalsuse ja eraelu puutumatuse nõuetele.

               Artikkel CUSTMS.3. Tollialased ja muud kaubandusega seotud õigusaktid ja protseduurid

               1.Kumbki pool tagab, et tema vastavad tollialased õigusnormid ja tolliprotseduurid

               (a)on kooskõlas tolli ja kaubanduse valdkonnas kohaldatavate rahvusvahelise õiguse aktide ja standarditega, sealhulgas WTO kaubanduse lihtsustamise lepinguga, tolliprotseduuride lihtsustamist ja ühtlustamist käsitleva muudetud Kyoto konventsiooni sisuliste elementidega, rahvusvahelise kaupade kirjelduse ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsiooniga, samuti SAFE raamistiku ja Maailma Tolliorganisatsiooni andmemudeliga;

               (b)kaitsevad ja lihtsustavad seaduslikku kaubandust õigusnormide tõhusa rakendamise kaudu, sealhulgas õigusnormide rikkumise, maksudest kõrvalehoidumise ja smugeldamise korral, ja õigusaktidest tulenevate nõuete täitmise tagamise kaudu ning võtavad arvesse kaubandustavade arengut;

               (c)põhinevad õigusaktidel, mis on proportsionaalsed ja mittediskrimineerivad, millega välditakse ettevõtjate tarbetut koormamist, nähakse ette täiendav lihtsustamine ettevõtjate puhul, kes täidavad nõudeid kõrgel tasemel, sealhulgas sooduskohtlemine seoses kauba vabastamisele eelneva tollikontrolliga, ning tagatakse kaitsemeetmed pettuse ja ebaseadusliku või kahjustatava tegevuse vastu, tagades samal ajal kodanike julgeoleku ja ohutuse kõrge taseme ning poolte keeldude, piirangute ja finantshuvide järgimise, ning

               (d)sisaldavad norme, millega tagatakse, et tollieeskirjade või menetlusnõuete rikkumise eest määratavad karistused on proportsionaalsed ja mittediskrimineerivad ning et selliste karistuste kehtestamine ei põhjusta põhjendamatuid viivitusi.

               Kumbki pool peaks oma õigusaktid ja tolliprotseduurid korrapäraselt läbi vaatama. Tolliprotseduure tuleks kohaldada ka prognoositavalt, järjepidevalt ja läbipaistvalt.

               2.Töömeetodite täiustamiseks ning toimingute mittediskrimineerivuse, läbipaistvuse, tõhususe, terviklikkuse ja usaldusväärsuse tagamiseks teevad pooled järgmist:

               (a)vaatavad nõuded ja formaalsused läbi ning võimaluse korral lihtsustavad neid, et tagada kauba kiire vabastamine ja vormistamine;

               (b)teevad tööd tolli- ja muude asutuste nõutavate andmete ja dokumentide edasise lihtsustamise ja standardimise nimel ning

               (c)edendavad kõigi piiriasutuste vahelist tegevuse koordineerimist nii riigisiseselt kui ka piiriüleselt, et hõlbustada piiriületusprotsesse ja tõhustada kontrolli, võttes võimaluse ja vajaduse korral arvesse ühiseid piirikontrolle.

               Artikkel CUSTMS.4. Kauba vabastamine

               1.Kumbki pool kehtestab või säilitab tolliprotseduurid, mis

               a)
                     näevad ette kauba viivitamatu vabastamise ajavahemiku jooksul, mis ei ole pikem sellest, mis on vajalik poole õigusnormide täitmise tagamiseks;

               b)
                     näevad ette dokumentide ja muu nõutava teabe eelneva elektroonilise esitamise ja töötlemise enne kauba saabumist, et võimaldada kauba viivitamata vabastamist saabumisel, kui riski ei ole riskianalüüsi käigus kindlaks tehtud või kui ei ole vaja teha pistelist või muud kontrolli;

               c)
                     näevad vajaduse korral ja kui vajalikud tingimused on täidetud, ette võimaluse lubada kaup vabasse ringlusse esimeses saabumiskohas ning

               d)
                     lubavad kauba vabastamist enne tollimaksude, muude maksude, lõivude ja tasude lõplikku kindlaksmääramist, kui selline kindlaksmääramine ei ole toimunud enne kauba saabumist, selle saabumisel või võimalikult kiiresti pärast kauba saabumist, ja eeldusel, et kõik muud õigusaktidega kehtestatud nõuded on täidetud.

               2.Sellise vabastamise tingimusena võib pool nõuda tagatist iga veel kindlaks määramata summa kohta käenduse, sissemakse või mõne muu tema õigusnormidega ette nähtud asjakohase vahendi näol. Selline tagatis ei või olla suurem summast, mida pool peab vajalikuks tollimaksude, muude maksude, lõivude ja tasude maksmise tagamiseks kogu tagatisega hõlmatud kauba eest. Tagatis vabastatakse, kui see ei ole enam vajalik.

               3.Pooled tagavad, et piirikontrolli ning kaupade impordi, ekspordi ja transiidiga seotud menetluste eest vastutavad tolli- ja muud asutused teeksid kaubanduse hõlbustamiseks omavahel koostööd ja kooskõlastaksid oma tegevust, et kiirendada kaupade vabastamist.

               Artikkel CUSTMS.5. Lihtsustatud tolliprotseduurid

               1.Kumbki pool püüab tolliprotseduuridega seotud nõudeid ja formaalsusi lihtsustada, et vähendada nendega kauplejatele või ettevõtjatele, sealhulgas väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, kaasnevat aja- ja rahakulu.

               2.Kumbki pool võtab vastu või jätab kehtima meetmed, mis võimaldavad tema õigusnormides sätestatud kriteeriumidele vastavatel kauplejatel või ettevõtjatel saada kasu tolliprotseduuride täiendavast lihtsustamisest. Sellised meetmed võivad muu hulgas hõlmata järgmist:

               (a)tollideklaratsioonid, mis sisaldavad vähem andmestikke või lisadokumente;

               (b)perioodilised tollideklaratsioonid selliste tollimaksude ja muude maksude kindlaksmääramiseks ja tasumiseks, mis hõlmavad korduvat importi teatava ajavahemiku jooksul, pärast nende imporditud kaupade vabastamist;

               (c)tollimaksu ja muude maksude isehindamine ja tasumise edasilükkamine kuni imporditud kauba vabastamiseni ning

               (d)vähendatud summaga tagatise kasutamine või tagatise esitamise nõudest vabastamine.

               3.Kui pool otsustab võtta ühe neist meetmetest, pakub ta neid lihtsustusi, kui ta peab seda asjakohaseks ja vajalikuks ning kooskõlas oma õigusnormidega kõigile kauplejatele, kes vastavad asjakohastele kriteeriumidele.

               Artikkel CUSTMS.6. Transiit ja ümberlaadimine

               1.Artikli GOODS.4a [Transiidivabadus] kohaldamisel kohaldatakse ühistransiidiprotseduuri konventsiooni.

               2.Kumbki pool tagab tema territooriumil toimuva ümberlaadimise ja transiidi lihtsustamise ja tõhusa kontrolli.

               3.Kumbki pool edendab ja rakendab piirkondlikku transiidikorda, et lihtsustada kaubandust vastavalt ühistransiidiprotseduuri konventsioonile.

               4.Kumbki pool tagab oma territooriumil kõigi asjaomaste asutuste ja ametite vahelise koostöö ja tegevuse koordineerimise, et hõlbustada transiitliiklust.

               5.Kumbki pool lubab vedada oma territooriumil impordiks mõeldud kaupa tollikontrolli all sisenemistolliasutusest teise oma territooriumil asuvasse tolliasutusse, kus kaup vabastatakse või vormistatakse.

               Artikkel CUSTMS.7. Riskijuhtimine

               1.Kumbki pool võtab vastu või jätab kehtima tollikontrolli riskijuhtimissüsteemi, et vähendada sellise sündmuse tõenäosust ja mõju, mis takistaks tollialaste õigusaktide nõuetekohast kohaldamist, kahjustaks poolte finantshuve või ohustaks poolte ja nende elanike julgeolekut ja ohutust, inimeste, loomade või taimede tervist, keskkonda või tarbijaid.

               2.Tollikontrollid, välja arvatud pistelised kontrollid, põhinevad peamiselt riskianalüüsil, mille puhul kasutatakse elektroonilisi andmetöötlusvahendeid.

               3.Kumbki pool kavandab ja kohaldab riskijuhtimist viisil, mis võimaldab hoida ära meelevaldse või põhjendamatu diskrimineerimise või rahvusvahelise kaubanduse varjatud piiramise.

               4.Kumbki pool keskendub tollikontrollide ja muude asjakohaste piirikontrollide tegemisel kõrge riskitasemega saadetistele ning kiirendab madala riskitasemega saadetiste vabastamist. Kumbki pool võib oma riskijuhtimise raames valida selliste kontrollide jaoks kaubasaadetisi ka pisteliselt.

               5.Kumbki pool lähtub riskijuhtimisel riskide hindamisest asjakohaste valikulisuse kriteeriumide alusel.

               Artikkel CUSTMS.8. Tollivormistusjärgne kontroll

               1.Kaupade vabastamise kiirendamiseks võtab kumbki pool kasutusele või jätab kehtima tollivormistusjärgsed kontrollid, et tagada vastavus tollialastele ja muudele seonduvatele õigusnormidele.

               2.Kumbki pool valib isikud ja saadetised tollivormistusjärgseteks audititeks riskipõhisel viisil, mis võib hõlmata asjakohaste valikulisuse kriteeriumide kasutamist. Kumbki pool teeb tollivormistusjärgsed kontrollid läbipaistvalt. Kui auditeerimisega on seotud mõni isik, teatab pool lõplike tulemuste saamisel viivitamata auditeeritavale isikule auditi tulemustest, isiku õigustest ja kohustustest ning saadud tulemuste põhjustest.

               3.Tollivormistusjärgsete auditite käigus kogutud teavet võib kasutada edasistes haldus- või kohtumenetlustes.

               4.Pooled kasutavad võimaluse korral tollivormistusjärgsete kontrollide tulemusi riskijuhtimise eesmärgil.

               Artikkel CUSTMS.9. Volitatud ettevõtjad

               1.Kumbki pool jätab kehtima partnerlusprogrammi ettevõtjate jaoks, kes vastavad lisas CUSTMS-1 [Volitatud ettevõtjad] kindlaksmääratud kriteeriumidele.

               2.Pooled tunnustavad üksteise volitatud ettevõtjate programme vastavalt lisa CUSTMS-1 [Volitatud ettevõtjad] sätetele.

               Artikkel CUSTMS.10. Teabe avaldamine ja kättesaadavus

               1.Kumbki pool tagab, et tema tollialased õigusaktid ja muud kaubandusega seotud õigusnormid, samuti üldised haldusmenetlused ja kaubandusalane üldteave avaldatakse ja et need on kõikidele huvitatud isikutele hõlpsasti kättesaadavad, vajaduse korral interneti kaudu.

               2.Kumbki pool avaldab viivitamata uued tolli ja kaubanduse lihtsustamisega seotud õigusaktid ja üldised protseduurid võimalikult vara enne selliste õigusaktide või menetluste jõustumist ning avaldab viivitamata nende õigusaktide ja protseduuride muudatused ja tõlgendused. Selline avaldamine hõlmab järgmist:

               (a)asjakohased halduslikku laadi teated;

               (b)impordi-, ekspordi- ja transiidiprotseduurid (sealhulgas sadamate, lennujaamade ja muude sisenemispunktide protseduurid) ning nõutavad vormid ja dokumendid;

               (c)impordile või ekspordile kohaldatavad või sellega seotud tolli- ja muude maksude määrad;

               (d)valitsusasutuste poolt või nende huvides impordi, ekspordi ja transiidi suhtes või nendega seoses kehtestatud lõivud ja tasud;

               (e)toodete klassifitseerimise või tolliväärtuse määramise eeskirjad;

               (f)päritolureegleid käsitlevad üldkohaldatavad õigusnormid ja haldusotsused;

               (g)impordi-, ekspordi- või transiidipiirangud või -keelud;

               (h)impordi-, ekspordi- või transiidiformaalsuste rikkumise korral kohaldatavad karistussätted;

               (i) edasikaebamise kord;

               (j)mis tahes riigi või riikidega sõlmitud importi, eksporti või transiiti käsitlevad lepingud või nende osad;

               (k)tariifikvootide haldamisega seotud menetlused;

               (l)sadamates ja piiripunktides asuvate tolliasutuste tööaeg ja -kord ning

               (m)kontaktpunktid järelepärimiste tegemiseks.

               3.Kumbki pool tagab, et uute või muudetud õigusaktide, protseduuride ja lõivude või tasude avaldamise ja nende jõustumise vahele jääb mõistlik ajavahemik.

               4.Kumbki pool teeb interneti kaudu kättesaadavaks järgmise:

               (a)impordi-, ekspordi- ja transiidiprotseduuride, sealhulgas edasikaebamise korra kirjeldus, milles teavitatakse importimiseks ja ekspordiks ning transiidiks vajalikest praktilistest sammudest;

               (b)kõnealuse poole territooriumile importimiseks, sealt eksportimiseks või seda läbivaks transiidiks nõutavad vormid ja dokumendid ning

               (c)teabepunktide kontaktandmed.

               Kumbki pool tagab, et esimese lõigu punktides a, b ja c osutatud kirjeldusi, vorme, dokumente ja teavet ajakohastatakse.

               5.Kumbki pool loob või säilitab ühe või mitu teabepunkti, et vastata mõistliku aja jooksul valitsuste, ettevõtjate ja muude huvitatud isikute järelepärimistele tolli- ja muudes kaubandusega seotud küsimustes. Pooled ei nõua järelepärimistele vastamise eest tasu.

               Artikkel CUSTMS.11. Eelotsused

               1.Kumbki pool teeb ettevõtjate taotluste alusel oma tolliasutuste kaudu eelotsuseid, milles sätestatakse asjaomaste kaupade kohtlemine. Sellised otsused tehakse kooskõlas otsuse teinud poole õigusaktidega kirjalikult või elektroonilises vormis kindla tähtaja jooksul ja need peavad sisaldama kogu vajalikku teavet.

               2.Eelotsus kehtib vähemalt kolm aastat alates selle kehtivuse alguskuupäevast, välja arvatud juhul, kui eelotsuses märgitu ei ole enam seadusega kooskõlas või kui algse otsuse aluseks olnud faktid või asjaolud on muutunud.

               3.Pool võib keelduda eelotsuse tegemisest, kui taotluses tõstatatud küsimus kuulub läbivaatamisele halduslikus või kohtulikus korras või kui taotlus ei ole seotud eelotsuse kavandatud kasutamise või tolliprotseduuri kavandatud kasutamisega. Kui pool keeldub eelotsust tegemast, teatab ta sellest viivitamata kirjalikult taotlejale, esitades asjakohased faktid ja oma otsuse aluse.

               4.Kumbki pool avaldab vähemalt järgmise teabe:

               (a)eelotsuse taotlemisele esitatavad nõuded, sealhulgas esitatav teave ja taotluse vorm;

               (b)tähtaeg, mille jooksul eelotsus tehakse, ning

               (c)aeg, mille jooksul eelotsus kehtib.

               5.Kui pool tühistab eelotsuse, muudab seda või tunnistab selle kehtetuks või tühiseks, teatab ta sellest taotlejale kirjalikult, esitades asjakohased faktid ja oma otsuse aluse. Pool tühistab või muudab eelotsust või tunnistab selle tagasiulatuvalt kehtetuks või tühiseks, kui eelotsus põhines puudulikul, ebatäpsel, valel või eksitaval teabel.

               6.Poole tehtud eelotsus on eelotsust taotlenud isiku osas sellele poolele siduv. Pool võib ette näha, et eelotsus on taotluse esitaja jaoks siduv.

               7. Kumbki pool vaatab taotleja kirjaliku taotluse korral eelotsuse või selle tühistamise, muutmise, kehtetuks või tühiseks tunnistamise otsuse läbi.

               8. Kumbki pool teeb üldsusele kättesaadavaks teabe eelotsuste kohta, võttes arvesse vajadust kaitsta isikuandmeid ja konfidentsiaalset äriteavet.

               9. Eelotsused tehakse seoses

               a) kaupade tariifse klassifitseerimisega;

               b) kauba päritoluga ning

               c) muude küsimustega, milles pooled võivad kokku leppida.

               Artikkel CUSTMS.12. Tollimaaklerid

               Poole vastavates tollialastes sätetes ja tolliprotseduurides ei nõuta tollimaaklerite või muude esindajate kohustuslikku kasutamist. Kumbki pool avaldab meetmed tollimaaklerite kasutamise kohta. Pooled kohaldavad tollimaaklerite litsentsimisel läbipaistvaid, mittediskrimineerivaid ja proportsionaalseid norme.

               Artikkel CUSTMS.13. Eksportkauba eelinspekteerimine

               Pool ei nõua eksportkauba kohustuslikku eelinspekteerimist, nagu on määratletud WTO eksportkauba eelinspekteerimise lepingus, ega muud kontrolli eraettevõtjate poolt sihtkohas enne tollivormistust.

               Artikkel CUSTMS.14. Läbivaatamine ja edasikaebamine

               1.Kumbki pool kehtestab tulemuslikud, kiired, mittediskrimineerivad ja kergesti teostatavad menetlused, mis tagavad õiguse esitada kaebusi tolli- ja muude pädevate asutuste sellise haldustegevuse, ettekirjutuste ja otsuste peale, mis mõjutavad kaupade importi, eksporti või transiiti.

               2.Lõikes 1 osutatud menetlused on:

               (a)vaie otsuse teinud ametnikust või ametist kõrgemale või sõltumatule haldusasutusele või otsuse läbivaatamine sellise haldusasutuse poolt ning

               (b)otsuse edasikaebamine kohtusse või kohtulik kontroll.

               3.Kumbki pool tagab, et kui lõike 2 punkti a kohast vaiet või läbivaatamist puudutavat otsust ei tehta tema õigusnormides sätestatud tähtaja jooksul või põhjendamatu viivituseta, on vaide või kaebuse esitajal õigus vastavalt poolte õigusaktidele otsus halduslikus või kohtulikus korras uuesti edasi kaevata või õigus otsuse halduslikus või kohtulikus korras uuele läbivaatamisele või õigus pöörduda mis tahes muul viisil õigusasutuse poole.

               4.Kumbki pool tagab, et vaide või kaebuse esitajale esitatakse haldusotsuse põhjendused, et ta saaks vajaduse korral selle edasi kaevata või taotleda otsuse läbivaatamist.

               Artikkel CUSTMS.15. Suhted äriringkondadega

               1.Kumbki pool peab kaubanduse esindajatega õigeaegseid ja korrapäraseid konsultatsioone tolli ja kaubanduse lihtsustamisega seotud seadusandlike ettepanekute ja üldiste protseduuride üle. Selleks säilitab kumbki pool asjakohased konsultatsioonid haldusasutuste ja äriringkondade vahel.

               2.Kumbki pool tagab, et tema vastavad tolli- ja sellega seotud nõuded ja protseduurid vastavad jätkuvalt kaubandusringkondade vajadustele, järgivad parimaid tavasid ning piiravad kaubandust võimalikult vähe.

               Artikkel CUSTMS.16. Ajutine import

               1.Käesoleva artikli kohaldamisel tähendab „ajutine import“ tolliprotseduuri, mille alusel võib tuua tolliterritooriumile teatavaid kaupu (sealhulgas transpordivahendeid), mis on tingimuslikult vabastatud imporditollimaksudest ja impordimaksudest, ilma et kohaldataks majanduslikku laadi impordikeelde või -piiranguid, tingimusel et sellised kaubad on imporditud konkreetsel eesmärgil ja ette nähtud reekspordiks kindlaksmääratud aja jooksul ja need ei ole läbi teinud mingeid muutusi, välja arvatud nende kasutamisest tingitud tavaline amortisatsioon.

               2.Kumbki pool lubab ajutiselt importida järgmist liiki kaupu, vabastades need täielikult tingimuslikult imporditollimaksudest ja impordimaksudest ning kohaldamata oma õigusnormides sätestatud majanduslikku laadi impordikeelde või -piiranguid:

               (a)näitustel, messidel, kohtumistel või muudel sarnastel üritustel väljapanekuks või kasutamiseks ette nähtud kaubad (kaubad, mis on ette nähtud üritusel esitlemiseks või demonstreerimiseks; kaubad, mis on ette nähtud kasutamiseks seoses välismaiste toodete esitlemisega üritusel; seadmed, sealhulgas suulise tõlke seadmed, heli- ja pildisalvestusseadmed ning haridus-, teadus- või kultuurifilmid, mis on mõeldud kasutamiseks rahvusvahelistel kohtumistel, konverentsidel või kongressidel); tooted, mis on saadud ajutiselt imporditud kaupadest ürituse ajal esitletavate seadmete või aparaatide demonstreerimise kõrvaltootena;

               (b)professionaalsed töövahendid (ajakirjanduse, heli- või teleringhäälingu seadmed, mis on vajalikud teise riigi territooriumi reportaaži tegemise eesmärgil külastavatele ajakirjanduse või ringhäälingu- või televisiooniorganisatsioonide esindajatele selleks, et edastada või salvestada materjali kindlaksmääratud saadete jaoks; kinematograafiaseadmed, mis on vajalikud teise riigi territooriumi külastavale isikule kindlaksmääratud filmi või filmide tegemiseks; mis tahes muud seadmed, mis on vajalikud teise riigi territooriumi kindlaksmääratud ülesande täitmise eesmärgil külastava isiku kutsetegevuse elluviimiseks, kui neid ei kasutata kaupade tööstuslikuks valmistamiseks või pakendamiseks või (välja arvatud käsitööriistade puhul) loodusvarade kasutamiseks, hoonete ehitamiseks, remondiks või hoolduseks või pinnasetöödeks või samalaadseteks projektideks; eespool nimetatud seadmete lisaseadmed ja nende tarvikud; ajutiselt imporditud professionaalsete töövahendite parandamiseks imporditavad varuosad;

               (c)kaubad, mis imporditakse seoses kaubandustehinguga, kuid mille import iseenesest ei kujuta endast kaubandustehingut (täidetuna imporditud pakendid, mis on ette nähtud reeksportida kas tühja või täidetuna, või tühjalt imporditud pakend, mis on ette nähtud reeksportida täidetuna; konteinerid, olenemata sellest, kas need on kaubaga täidetud või mitte, ning ajutiselt imporditud konteinerite tarvikud ja seadmed, mis imporditakse kas koos konteineriga eesmärgiga need eraldi või koos mõne teise konteineriga reeksportida või mis imporditakse eraldi eesmärgiga need koos konteineriga reeksportida, ning varuosad, mis on ette nähtud ajutise impordi loaga konteinerite parandamiseks; kaubaalused; näidised; reklaamfilmid; muu kaup, mis imporditakse seoses kaubandustehinguga);

               (d)valmistamistoiminguga seoses imporditavad kaubad (matriitsid, klišeed, plaadid, vormid, joonised, plaanid, mudelid ja muud sarnased esemed; mõõte-, kontrolli- ja katseriistad ning muud sarnased riistad; eritööriistad ja -vahendid, mis imporditakse kasutamiseks valmistamisprotsessis); asendustootmisvahendid (töövahendid, seadmed ja masinad, mille tarnija või parandaja annab kliendile kasutada kuni samalaadne kaup on tarnitud või parandatud);

               (e)üksnes hariduslikul, teaduslikul või kultuurilisel eesmärgil imporditavad kaubad (teadusaparatuur, õppevahendid, meremeeste ajaviitevahendid ja kõik muud kaubad, mis imporditakse seoses haridusliku, teadusliku või kultuurilise tegevusega); ajutise impordi loaga teadusaparatuuri ja õppevahendite varuosad; tööriistad, mis on spetsiaalselt ette nähtud sellise teadusaparatuuri hooldamiseks, kontrollimiseks, kalibreerimiseks või parandamiseks;

               (f)isiklikud esemed (kõik uued või kasutatud esemed, mida reisijal võib kõiki reisi asjaolusid arvestades reisi jooksul põhjendatult vaja minna, välja arvatud kaubanduslikel eesmärkidel imporditav kaup); sportimise eesmärgil imporditavad kaubad (sporditarbed ja muud esemed, mida reisijad kasutavad ajutise impordi territooriumil spordivõistlustel, esitlustel või treeninguks);

               (g)turismialane reklaammaterjal (kaubad, mis imporditakse eesmärgiga ärgitada üldsust välisriiki külastama, eriti kultuuri, usu, turismi või spordiga seotud või ametialastel kohtumistel või esitlustel osalemiseks);

               (h)humanitaareesmärkidel imporditavad kaubad (meditsiini-, kirurgia- ja laboritarbed ning hädaabisaadetised, nagu sõidukid ja muud transpordivahendid, tekid, telgid, kokkupandavad majad või muud esmavajalikud kaubad, mis saadetakse abina loodusõnnetuste või muude katastroofide tõttu kannatanutele) ning

               (i)loomad, keda imporditakse spetsiifilistel eesmärkidel (koolisõit, väljaõpe, tõuaretus, rautamine või kaalumine, veterinaarravi, katsetamine (näiteks ostu eesmärgil)), osalemiseks etendustel, näitustel, võistlustel või esitlustel või meelelahutuses (tsirkuseloomad jne), ringi reisimiseks (sh reisijate lemmikloomad), tööülesannete täitmiseks (politseikoerad või -hobused; jälituskoerad, pimedate juhtkoerad jne), päästeoperatsioonide jaoks, rändkarjatamiseks või karjatamiseks, töö tegemiseks või vedamiseks või meditsiinilistel eesmärkidel (maomürgi kättetoimetamine jne).

               3.Olenemata kaupade päritolust aktsepteerib kumbki pool lõikes 2 osutatud kaupade ajutise impordi eesmärgil teise poole territooriumil välja antud ATA-konventsiooni ja Istanbuli konventsiooni kohast märkmikku, mille on kinnitanud ja taganud rahvusvahelisse garantiiketti kuuluv ühing ning mille on kinnitanud pädev asutus ja mis kehtivad importiva poole tolliterritooriumil.

               Artikkel CUSTMS 17. Ühe akna süsteemid

               Kumbki pool püüab luua ühe akna süsteemi, mis võimaldab kauplejatel esitada asjaomastele asutustele või ametitele kaupade impordiks, ekspordiks või transiidiks nõutavad dokumendid või täita muud andmenõuded ühekordselt.

               Artikkel CUSTMS 18. Ro-ro transpordi lihtsustamine

               1.
                     Võttes arvesse merereiside suurt mahtu ning eelkõige vastavate tolliterritooriumide vahelist suurt ro-ro liikluse mahtu, on pooled kokku leppinud, et teevad koostööd, et lihtsustada sellist transporti ja muid alternatiivseid transpordiviise.

               2.
                     Pooled tunnistavad

               (a)kummagi poole õigust võtta oma vastavates õigusraamistikes vastu pooltevahelist kaubandust lihtsustavaid tolliformaalsusi ja -protseduure ning

               (b)sadamate, sadamavaldajate ja ettevõtjate õigust tegutseda oma õiguskorra piires kooskõlas oma normide ning tegevus- ja ärimudelitega.

               3.
                     Selleks teevad pooled järgmist:

               a)
                     võtavad vastu või jätavad kehtima impordidokumentide ja muu nõutava teabe esitamist võimaldavad protseduurid, sealhulgas kaubamanifestid, et alustada dokumentide töötlemist enne kauba saabumist eesmärgiga kiirendada saabuva kauba vabastamist, ning

               b)
                     hõlbustavad transiidiprotseduuri kasutamist ettevõtjate poolt, sealhulgas transiidiprotseduuri lihtsustamine, nagu on ette nähtud ühistransiidiprotseduuri konventsiooniga.

               4.
                     Pooled on kokku leppinud, et soodustavad vastavate tolliasutuste vahelist koostööd kahepoolsetel mereteedel ning vahetavad teavet nendevahelist liiklust korraldavate sadamate toimimise ning kohaldatavate normide ja protseduuri kohta. Nad avalikustavad ja edendavad ettevõtjate teadmisi meetmetest, mida nad on kehtestanud, ja protsessidest, mille sadamad on sellise liikluse hõlbustamiseks kehtestanud.

               Artikkel CUSTMS.19. Halduskoostöö käibemaksu valdkonnas ning vastastikune abi maksude ja tollimaksude sissenõudmisel

               Poolte pädevad asutused teevad koostööd käibemaksualaste õigusaktide järgimise tagamiseks ning maksude ja tollimaksudega seotud nõuete sissenõudmisel vastavalt käibemaksu valdkonnas halduskoostöö tegemist ja maksupettuste tõkestamist ning maksude ja tollimaksudega seotud nõuete sissenõudmisel antavat vastastikust abi käsitlevale protokollile.

               Artikkel CUSTMS 20. Tollikoostöö ja päritolureeglitega tegeleva kaubanduse erikomitee

               1.
                     Tollikoostöö ja päritolureeglitega tegeleva kaubanduse erikomitee

               a)
                     peab korrapärast dialoogi ning

               b)
                     teeb seoses lisa CUSTMS-1 [Volitatud ettevõtjad]sätete läbivaatamisega järgmist:

               (I)kinnitab ühiselt programmi liikmed, et teha kindlaks lisa CUSTMS-1 [Volitatud ettevõtjad] rakendamise tugevad ja nõrgad küljed ning

               (II)vahetab arvamusi jagatavate andmete ja ettevõtjate kohtlemise kohta.

               2.Tollikoostöö ja päritolureeglitega tegeleva kaubanduse erikomitee võib võtta vastu otsuseid või soovitusi seoses järgmisega:

               a)
                     tollialase teabe vahetamine, riskijuhtimismeetodite, riskistandardite ja -kontrollide, tolli turvameetmete vastastikune tunnustamine, eelotsused, tolliväärtuse määramise ühised lähenemisviisid ja muud käesoleva peatüki rakendamisega seotud küsimused;

               b)
                     tolliküsimustes vastastikuse haldusabi andmist käsitleva protokolli artiklis 10 [Automaatne teabevahetus] osutatud automaatse teabevahetuse kord ja muud kõnealuse protokolli rakendamisega seotud küsimused;

               c)
                     lisa CUSTMS-1 [Volitatud ettevõtjad] rakendamisega seotud küsimused ning

               d)
                     artiklis ORIG.26 [Tariifse sooduskohtlemise kohaldamisest keeldumine] kehtestatud konsulteerimiskord ja kõigi 2. peatüki [Päritolureeglid] rakendamisega seotud tehnilised või haldusküsimused, sealhulgas tõlgendusmärkused, mille eesmärk on tagada päritolureeglite ühetaoline haldamine.

               Artikkel CUSTMS.21. Muudatused

               1.
                     Partnerlusnõukogu võib muuta

               a) lisa CUSTMS-1 [Volitatud ettevõtjad], tolliküsimustes vastastikuse haldusabi andmist käsitlevat protokolli ja artikli CUSTMS.16 [Ajutine import] lõikes 2 sätestatud kaupade loetelu ning

               b) käibemaksu valdkonnas halduskoostöö tegemist ja maksupettuste tõkestamist ning maksude ja tollimaksudega seotud nõuete sissenõudmisel antavat vastastikust abi käsitlev protokolli.

               2.
                     Käibemaksualase halduskoostöö ning maksude ja tollimaksude sissenõudmisega tegelev kaubanduse erikomitee võib muuta käibemaksu valdkonnas halduskoostöö tegemist ja maksupettuste tõkestamist ning maksude ja tollimaksudega seotud nõuete sissenõudmisel antavat vastastikust abi käsitleva protokolli artikli 33 lõikes 4 osutatud väärtust.

               II jaotis. Teenused ja investeeringud

               1. peatükk. Üldsätted

               Artikkel SERVIN.1.1. Eesmärk ja kohaldamisala

               1.Pooled kinnitavad oma kindlat tahet omavahelise kaubanduse ja investeeringute arenguks soodsa keskkonna loomisele.

               2.Pooled kinnitavad veel kord reguleerimisõigust oma territooriumil, et saavutada õiguspärased poliitikaeesmärgid näiteks rahvatervise kaitse, sotsiaalteenuste, riikliku hariduse, ohutuse, keskkonna, sealhulgas kliimamuutuste, avaliku kõlbluse, sotsiaal- või tarbijakaitse, eraelu puutumatuse ja andmekaitse või kultuurilise mitmekesisuse edendamise ja kaitse vallas.

               3.Käesolevat jaotist ei kohaldata meetmete suhtes, mis mõjutavad poole füüsilisi isikuid, kes taotlevad alalist juurdepääsu teise poole tööturule, ega rahvuse, kodakondsuse, elukoha või alalise töötamisega seotud meetmete suhtes.

               4.Käesolev jaotis ei takista poolt kohaldamast meetmeid, millega reguleeritakse füüsiliste isikute sisenemist tema territooriumile või nende ajutist viibimist tema territooriumil, sealhulgas meetmeid, mis on vajalikud tema piiride puutumatuse kaitsmiseks ja füüsiliste isikute korrakohase liikumise tagamiseks üle tema piiride, tingimusel et selliseid meetmeid ei kohaldata viisil, mis muudaks olematuks eelised, mida teine pool saab käesoleva jaotise alusel, või vähendaks neid. Ainuüksi asjaolu, et mõne riigi füüsilistelt isikutelt nõutakse viisat ja teiste riikide füüsilistelt isikutelt seda ei nõuta, ei käsitata käesoleva jaotise kohaste eeliste olematuks muutmise või vähendamisena.

               5.Käesolevat jaotist ei kohaldata järgmise suhtes:

               (a)lennuteenused või lennuteenustega seotud tugiteenused,
                  6
                välja arvatud:

               (I)õhusõidukite remondi- ja hooldusteenused;

               (II)arvutipõhise andmetöötlussüsteemi teenused;

               (III)maapealse käitlemise teenused;

               (IV)järgmised teenused, mida osutatakse mehitatud õhusõidukiga vastavalt poole õigusnormidele, mis reguleerivad õhusõidukite sisenemist tema territooriumile, sealt lahkumist ja seal õhusõidukite käitamist: tuletõrje, lennutreening, pritsimine, seire, kaardistamine, pildistamine ning muud õhus osutatavad põllumajandus-, tööstus- ja kontrolliteenused ning

               (V)lennutransporditeenuste müük ja turustamine;

               (b)audiovisuaalteenused;

               (c)riigisisene merekabotaaž
                  7
               ; ning

               (d)siseveetransport.

               6.Käesolevat jaotist ei kohaldata poole ühegi meetme suhtes, mis on seotud selliste kaupade või teenuste riigihangetega, mis on ostetud valitsuse ülesandel, mitte kaubanduslikuks edasimüügiks ega kasutamiseks kauba tarnimisel või teenuse osutamisel kaubanduslikuks müügiks, olenemata sellest, kas kõnealune hange on „käesoleva lepinguga hõlmatud hange“ artikli PPROC.2 (WTO riigihankelepingu teatavate sätete inkorporeerimine ja käesoleva lepinguga hõlmatud hanked) tähenduses või mitte.

               7.Välja arvatud artikkel SERVIN.2.6 [Toimimisnõuded], ei kohaldata käesolevat jaotist poolte antavate subsiidiumide ja toetuste, sealhulgas valitsuse toetatavate laenude, tagatiste ja kindlustuse suhtes.

               Artikkel SERVIN.1.2. Mõisted

               Käesolevas jaotises kasutatakse järgmisi mõisteid:

               (a)„tegevused, mida teostatakse valitsuse ülesannete täitmisel“ – tegevus, mida ei viida ellu, sealhulgas teenused, mida ei osutata ärilistel alustel ega konkureerides ühe või mitme ettevõtjaga
                  8
               ;

               (b)„õhusõiduki remondi- ja hooldusteenused“ – liiklusest kõrvaldatud õhusõiduki või selle osaga tehtavad toimingud, mis ei hõlma liinihooldust;

               (c)„arvutipõhise ettetellimissüsteemi teenused“ – arvutipõhise andmetöötlussüsteemi teenused, mis sisaldavad teavet lennuettevõtjate sõiduplaanide, pakkumiste, hindade ja hinnaeeskirjade kohta ning mille kaudu saab pileteid ette tellida ja väljastada;

               (d)„hõlmatud ettevõte“ – ühe poole territooriumil asuv ettevõte, mille on vastavalt punktile h asutanud teise poole investor kooskõlas kohaldatava õigusega ja mis oli olemas käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval või on asutatud pärast seda;

               (e)„piiriülene teenuskaubandus“ – teenuste osutamine:

               (I)poole territooriumilt teise poole territooriumile või

               (II)poole territooriumil teise poole teenusetarbijale;

               (f)„majandustegevus“ – igasugune tööstuslik, kaubanduslik või kutsealane tegevus või käsitöönduslik tegevus, sealhulgas teenuste osutamine, välja arvatud tegevused, mida teostatakse valitsuse ülesannete täitmisel;

               (g)„ettevõte“ – juriidiline isik või juriidilise isiku filiaal või esindus;

               (h)„asutamine“ – juriidilise isiku asutamine või omandamine, sealhulgas kapitaliosaluse kaudu, või filiaali või esinduse loomine poole territooriumil eesmärgiga luua või säilitada püsivad majandussidemed;

               (i)„maapealne teenindus“ – lennujaamas tasu eest või lepingu alusel järgmiste teenuste osutamine: lennuettevõtja esindamine, juhtimine ja järelevalve; reisijate teenindamine; pagasikäitlus; seisuplatsiteenused; toitlustamine; lennulasti ja -posti käitlemine; õhusõidukite tankimine; õhusõidukite hooldus ja puhastamine; pinnatransport; lennutegevuse ja meeskondade juhtimine ning lendude planeerimine; maapealse teeninduse hulka ei kuulu: omateenindus; julgestus; õhusõidukite remont ja hooldus ega olulise tsentraliseeritud lennujaamataristu, näiteks jäätõrjealade, kütusejaotussüsteemide, pagasikäitlussüsteemide ja lennujaamasiseste püsitranspordisüsteemide haldamine või käitamine;

               (j)„poole investor“ – poole füüsiline või juriidiline isik, kes soovib asutada, asutab või on asutanud vastavalt punktile h ettevõtte teise poole territooriumil;

               (k)„poole juriidiline isik“
                  9
                –

               (I)liidu puhul:

               A)
                     juriidiline isik, mis on asutatud või organiseeritud liidu või vähemalt ühe selle liikmesriigi õiguse alusel ning tegeleb liidu territooriumil sisulise äritegevusega, mida liit peab vastavalt tema poolt WTO-le saadetud teatele Euroopa Ühenduse asutamislepingu kohta (WT/REG39/1) samaväärseks mõistega „tegelik ja püsiv seos“ Euroopa Liidu liikmesriigi majandusega, nagu see on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping )artiklis 54, ja

               B)
                     laevandusettevõte, mis on asutatud väljaspool liitu, kuid on liikmesriigi füüsiliste isikute valitseva mõju all, ning mille laevad on registreeritud liikmesriigis ja sõidavad selle liikmesriigi lipu all;

               (II)Ühendkuningriigi puhul:

               A)
                     juriidiline isik, mis on asutatud või organiseeritud Ühendkuningriigi õiguse alusel ning tegeleb sisulise äritegevusega Ühendkuningriigi territooriumil, ning

               B)
                     laevandusettevõte, mis on asutatud väljaspool Ühendkuningriiki ja on Ühendkuningriigi füüsiliste isikute valitseva mõju all, ning mille laevad on registreeritud Ühendkuningriigis ja sõidavad Ühendkuningriigi lipu all;

               (l)„ettevõtlus“ – ettevõtte juhtimine, haldamine, käigushoidmine, kasutamine, sellest kasu saamine, selle müük või muul viisil võõrandamine;

               (m)„kutsekvalifikatsioon“ – kvalifikatsioon, mida tõendab ametlik kvalifikatsiooni tõendav dokument, kutsealane töökogemus või muu pädevuse kinnitus;

               (n)„lennutransporditeenuste müük ja turustamine“ – asjaomase lennuettevõtja võimalused vabalt müüa ja turustada oma lennutransporditeenuseid, sealhulgas kõik turustamisega seotud aspektid, nagu turu-uuringud, reklaam ja turundus, välja arvatud lennutransporditeenuste hinnakujundus ja kohaldatavad tingimused;

               (o)„teenus“ – kõikide sektorite kõik teenused, välja arvatud teenused, mida osutatakse valitsuse ülesannete täitmisel;

               (p)„teenus, mida osutatakse valitsuse ülesannete täitmisel“ – teenus, mida ei osutata ärilistel alustel ega konkureerides ühe või mitme teenuseosutajaga;

               (q)„teenuseosutaja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes kavatseb osutada või osutab teenust;

               (r)„poole teenuseosutaja“ – poole füüsiline või juriidiline isik, kes kavatseb osutada või osutab teenust.

               Artikkel SERVIN.1.3. Eeliste andmisest keeldumine

               1.Pool võib keelduda andmast teise poole investorile või teenuseosutajale või hõlmatud ettevõttele käesoleva rubriigi käesolevast jaotisest ja IV jaotisest [Kapitali liikumine, maksed, ülekanded ja ajutised kaitsemeetmed] tulenevaid eeliseid, kui keelduv pool võtab vastu või jätab kehtima rahvusvahelise rahu ja julgeoleku säilitamisega, sealhulgas inimõiguste kaitsega seotud meetmed,

               (a)millega keelatakse tehingud kõnealuse investori, teenuseosutaja või hõlmatud ettevõttega või

               (b)mida rikutaks või mille järgimisest hoitaks kõrvale, kui kõnealusele investorile, teenuseosutajale või hõlmatud ettevõttele antaks käesoleva rubriigi käesolevast jaotisest ja IV jaotisest [Kapitali liikumine, maksed, ülekanded ja ajutised kaitsemeetmed] tulenevad eelised, sealhulgas juhul, kui nende meetmetega keelatakse tehingud füüsilise või juriidilise isikuga, kes sellist investorit, teenuseosutajat või hõlmatud ettevõtet omab või kontrollib.

               2.Suurema selguse huvides olgu märgitud, et lõiget 1 kohaldatakse käesoleva rubriigi IV jaotise [Kapitali liikumine, maksed, ülekanded ja ajutised kaitsemeetmed] suhtes määral, mil see on seotud teenuse või investeeringuga, millega seoses pool on keeldunud andmast eeliseid käesoleva jaotise alusel.

               Artikkel SERVIN.1.4. Läbivaatamine

               1.Selleks et teha käesoleva jaotise sätetesse võimalikke parandusi ja vastavalt oma rahvusvahelistest lepingutest tulenevatele kohustustele vaatavad pooled kooskõlas artikliga FINPROV.3 [Läbivaatamine] läbi oma teenuskaubanduse ja investeeringutega seotud õigusraamistiku, sealhulgas käesoleva lepingu.

               2.Pooled püüavad vajaduse korral vaadata läbi lisas SERVIN-1 [Kehtivad meetmed], lisas SERVIN-2 [Tulevased meetmed], lisas SERVIN-3 [Ettevõtte asutamise eesmärgil ärivisiidil olevad isikud, ettevõtjasiseselt üleviidud töötajad ja lühiajalisel ärivisiidil olevad isikud] ja lisas SERVIN-4 [Lepingulised teenuseosutajad ja sõltumatud spetsialistid] sätestatud, nõuetele mittevastavad meetmed ja reservatsioonid ning lühiajalisel ärivisiidil olevate isikute tegevused, mis on sätestatud lisas SERVIN-3 [Ettevõtte asutamise eesmärgil ärivisiidil olevad isikud, ettevõtjasiseselt üleviidud töötajad ja lühiajalisel ärivisiidil olevad isikud], et leppida kokku vastastikustes huvides olevad võimalikud parandused.

               3.
                     Käesolevat artiklit ei kohaldata finantsteenuste suhtes.

               2. peatükk. investeeringute liberaliseerimine

               Artikkel SERVIN.2.1. Kohaldamisala

               Käesolevat peatükki kohaldatakse poole meetmete suhtes, mis mõjutavad majandustegevuse eesmärgil ettevõtte asutamist ja selle kaudu ettevõtlusega tegelemist:

               (a)teise poole investorite poolt;

               (b)hõlmatud ettevõtete poolt ning

               (c)artikli SERVIN.2.6 [Toimimisnõuded] kohaldamisel mis tahes ettevõtte poolt selle poole territooriumil, kes need meetmed vastu võtab või kehtima jätab.

               Artikkel SERVIN.2.2. Turulepääs

               Pool ei võta vastu ega jäta kehtima meetmeid, mis puudutavad teise poole investori poolt või hõlmatud ettevõtte poolt ettevõtte asutamist või hõlmatud ettevõtte kaudu ettevõtlusega tegelemist kogu oma territooriumil või oma territooriumi osades ning millega

               (a)piiratakse:

               i)
                     nende ettevõtete arvu, mis võivad viia ellu teatavat majandustegevust, kas arvuliste kvootidega, monopolidega, ainuõigustega või majandusvajaduste testiga;

               ii)
                     tehingute või vara koguväärtust kas arvuliste kvootidega või majandusvajaduste testiga;

               iii)
                     ettevõtlustoimingute koguarvu või kindlaksmääratud arvuliste ühikutena väljendatud kogutoodangut kas kvootidega või majandusvajaduste testiga
                  10
               ;
                  11

               iv)
                     väliskapitali osalust välisaktsiaosaluse maksimaalse protsendimääraga või üksiku välisinvesteeringu või kokkuarvestatud välisinvesteeringute maksimaalse koguväärtusega või

               v)
                     nende füüsiliste isikute koguarvu, kes võivad töötada teatavas sektoris või keda ettevõte võib tööle võtta ning kes on majandustegevusega tegelemiseks vajalikud ja sellega otseselt seotud, arvuliste kvootidega või majandusvajaduste testi nõudega, või

               (b)millega piiratakse või nõutakse juriidilise isiku või ühisettevõtte konkreetseid vorme, mille kaudu teise poole investor võib majandustegevusega tegeleda.

               Artikkel SERVIN.2.3. Võrdne kohtlemine

               1.Kumbki pool kohtleb teise poole investoreid ja hõlmatud ettevõtteid seoses nende asutamise ja tegevusega oma territooriumil vähemalt sama soodsalt kui oma investoreid ja nende ettevõtteid samasuguses olukorras.

               2.Poole poolt lõike 1 alusel võimaldatud kohtlemine tähendab:

               (a)Ühendkuningriigi piirkondlikul või kohalikul valitsemistasandil vähemalt sama soodsat kohtlemist kui kõige soodsam kohtlemine, mida see valitsemistasand samasugustes olukordades oma territooriumil võimaldab Ühendkuningriigi investoritele ja nende ettevõtetele, ning

               (b)liikmesriigi valitsuse puhul vähemalt sama soodsat kohtlemist kui kõige soodsam kohtlemine, mida see valitsus samasugustes olukordades võimaldab selle liikmesriigi investoritele ja nende ettevõtetele selle liikmesriigi territooriumil.

               Artikkel SERVIN.2.4. Enamsoodustusrežiim

               1.Kumbki pool kohtleb teise poole investoreid ja hõlmatud ettevõtteid seoses asutamisega oma territooriumil vähemalt sama soodsalt kui kolmanda riigi investoreid ja nende ettevõtteid samasuguses olukorras.

               2.Kumbki pool kohtleb teise poole investoreid ja hõlmatud ettevõtteid seoses ettevõtlusega oma territooriumil vähemalt sama soodsalt kui kolmanda riigi investoreid ja nende ettevõtteid samasuguses olukorras.

               3.Lõikeid 1 ja 2 ei tõlgendata nii, nagu kohustaks see poolt laiendama teise poole investoritele või hõlmatud ettevõtetele mis tahes eeliskohtlemist, mis tuleneb:

               (a)rahvusvahelisest lepingust topeltmaksustamise vältimiseks või muust täielikult või peamiselt maksustamisega seotud rahvusvahelisest lepingust või kokkuleppest või

               (b)meetmetest, millega nähakse ette tunnustamine, sealhulgas füüsilisele isikule või ettevõttele majandustegevuseks tegevusloa, litsentsi või sertifikaadi andmist käsitlevate standardite või kriteeriumide või GATSi finantsteenuseid käsitleva lisa lõikes 3 osutatud usaldatavusnõuete tunnustamine.

               4.Suurema selguse huvides olgu märgitud, et lõigetes 1 ja 2 osutatud „kohtlemine“ ei hõlma investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise korda, mis on sätestatud muudes rahvusvahelistes lepingutes.

               5.Suurema selguse huvides olgu märgitud, et poole ja kolmanda riigi vahel sõlmitud muude rahvusvaheliste lepingute sisuliste sätete olemasolu või nende sätete pelk ametlik ülevõtmine siseriiklikku õigusesse määral, mis on vajalik nende inkorporeerimiseks siseriiklikku õiguskorda, ei kujuta endast iseenesest lõigetes 1 ja 2 osutatud „kohtlemist“. Poole poolt nende sätete alusel võetud meetmed võivad kujutada endast sellist kohtlemist ja seega põhjustada käesoleva artikli rikkumist.

               Artikkel SERVIN.2.5. Kõrgem juhtkond ja juhatus

               Pool ei tohi nõuda, et hõlmatud ettevõte nimetaks kõrgema ja keskastme juhtidena ning juhatuse liikmetena ametisse teatava kodakondsusega isikuid.

               Artikkel SERVIN.2.6. toimimisnõuded

               1.Seoses ettevõtte asutamise või käitamisega oma territooriumil ei kehtesta pool ega pööra täitmisele ühtki järgmist nõuet ega pööra täitmisele ühtki kohustust või kokkulepet:

               (a)eksportida kaupu või teenuseid teatavas mahus või teatava protsendimäära ulatuses;

               (b)saavutada omamaise sisu teatav maht või protsendimäär;

               (c)osta, kasutada või eelistada oma territooriumil toodetavaid kaupu või osutatavaid teenuseid või osta kaupu või teenuseid oma territooriumil asuvatelt füüsilistelt või juriidilistelt isikutelt või muudelt üksustelt;

               (d)siduda impordi maht või väärtus mis tahes moel sellise ettevõttega seotud ekspordi mahu või väärtusega või välisvaluuta sissevoolu summaga;

               (e)piirata selle ettevõtte toodetavate kaupade või osutatavate teenuste müüki oma territooriumil, sidudes sellise müügi mis tahes moel tema ekspordi mahu või väärtusega või välisvaluuta sissevooluga,

               (f)kanda üle oma territooriumil asuvale füüsilisele või juriidilisele isikule või mis tahes muule üksusele tehnoloogia, tootmisprotsess või muud omandiõigusega kaitstud teadmised
                  12
               ;

               (g)tarnida ettevõtte toodetavat kaupa või osutatavat teenust konkreetsele piirkondlikule turule või maailmaturule üksnes selle poole territooriumilt;

               (h)asutada oma territooriumil maailma teatava sellise piirkonna peakontor, mis on suurem kui poole territoorium või maailmaturg;

               (i)võtta tööle teatav arv või protsent selle poole füüsilisi isikuid;

               (j)saavutada oma territooriumil teatav teadus- ja arendustegevuse tase või väärtus;

               (k)piirata eksporti või müüki ekspordiks või

               (l)litsentsilepingu puhul, mis on olemas nõude kehtestamise või täitmisele pööramise või kohustuse või kokkuleppe täitmisele pööramise ajal, või mis tahes tulevase litsentsilepingu puhul, mille ettevõte ja poole territooriumil asuv füüsiline või juriidiline isik või muu üksus vabal tahtel sõlmivad, kui see nõue kehtestatakse või pööratakse täitmisele või kui kohustus või kokkulepe pööratakse täitmisele viisil, mis kujutab endast kõnealuse litsentsilepingu otsest rikkumist poole kohtuväliste valitsusfunktsioonide täitmisel, võtta vastu:

               i)
                     teatavast tasemest madalam litsentsitasu määr või summa või

               ii)
                     teatav litsentsilepingu kehtivusaja kestus.

               Käesolevat punkti ei kohaldata, kui litsentsileping sõlmitakse ettevõtte ja poole vahel. Käesoleva punkti kohaldamisel tähendab litsentsileping iga lepingut, mis käsitleb tehnoloogia, tootmisprotsessi või muude omandiõigusega kaitstud teadmiste litsentsimist.

               2.Pool ei sea oma territooriumil ettevõtte asutamisel või käitamisel eelise saamise või jätkuva saamise tingimuseks ühegi järgmise tingimuse täitmist:

               (a)saavutada omamaise sisu teatav maht või protsendimäär;

               (b)osta, kasutada või eelistada oma territooriumil toodetavaid kaupu või osutatavaid teenuseid või osta kaupu või teenuseid oma territooriumil asuvatelt füüsilistelt või juriidilistelt isikutelt või muudelt üksustelt;

               (c)siduda impordi maht või väärtus mis tahes moel kõnealuse ettevõttega seotud ekspordi mahu või väärtusega või välisvaluuta sissevoolu summaga;

               (d)piirata kõnealuse ettevõtte toodetavate kaupade või osutatavate teenuste müüki oma territooriumil, sidudes sellise müügi mis tahes moel tema ekspordi mahu või väärtusega või välisvaluuta sissevooluga, või

               (e)piirata eksporti või müüki ekspordiks.

               3.Lõiget 2 ei tõlgendata nii, nagu takistaks see poolt seadmast oma territooriumil ettevõtte asutamise või käitamisega seoses eelise saamise või jätkuva saamise tingimuseks vastavust nõudele paigutada tootmine oma territooriumile või osutada teenust, koolitada või palgata töötajaid, ehitada või laiendada teatavaid rajatisi või viia läbi teadus- ja arendustegevust oma territooriumil.

               4.Lõike 1 punkte f ja l ei kohaldata, kui:

               (a)nõue kehtestatakse või pööratakse täitmisele või kohustus või kokkulepe pööratakse täitmisele kohtu või halduskohtu või konkurentsiasutuse poolt poole konkurentsiõiguse normide kohaselt, et ennetada või heastada konkurentsi piiramist või moonutamist, või

               (b)pool lubab kasutada intellektuaalomandi õigust vastavalt intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu artiklile 31 või 31bis või võtab vastu või jätab kehtima meetmed, millega nõutakse selliste andmete või ärisaladusena käsitletava teabe avalikustamist, mis kuuluvad intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu artikli 39 lõike 3 kohaldamisalasse ja on sellega kooskõlas.

               5.Lõike 1 punkte a–c ning lõike 2 punkte a ja b ei kohaldata kaupade või teenuste kvalifitseerumisnõuete suhtes seoses ekspordi edendamise ja välisabi programmides osalemisega.

               6.
                     Suurema selguse huvides olgu märgitud, et käesolev artikkel ei takista poole pädevatel asutustel täitmast muude isikute kui poolte võetud kohustust või kokkulepet, mida see pool ei ole otseselt või kaudselt kehtestanud või nõudnud.

               7.
                     Suurema selguse huvides olgu märgitud, et lõike 2 punkte a ja b ei kohaldata importiva poole kehtestatud nõuete suhtes, mis on seotud soodustariifide või sooduskvootide kohaldamiseks vajaliku kaupade sisuga.

               8.
                     Lõike 1 punkti l ei kohaldata, kui kohus kehtestab või pöörab täitmisele nõude või pöörab täitmisele kohustuse või kokkuleppe poole autoriõigust käsitlevate õigusaktide kohase õiglase tasu maksmiseks.

               9.
                     Pool ei kehtesta ega pööra täitmisele meetmeid, mis on vastuolus tema kohustustega intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu alusel, isegi kui ta on need meetmed loetlenud käesoleva jaotise lisas SERVIN-1 [Kehtivad meetmed] või lisas SERVIN-2 [Tulevased meetmed].

               10.
                     Suurema selguse huvides olgu märgitud, et käesolevat artiklit ei tõlgendata nii, nagu kohustaks see poolt lubama konkreetse teenuse piiriülest osutamist, kui ta võtab vastu või jätab kehtima sellise teenuse osutamise suhtes piirangud või keelud, mis on kooskõlas lisas SERVIN-1 [Kehtivad meetmed] või lisas SERVIN-2 [Tulevased meetmed] loetletud sektorite, allsektorite või tegevuste suhtes kehtestatud reservatsioonide, tingimuste või kvalifikatsioonidega.

               11.
                     Lõikes 2 osutatud eelise saamise või jätkuva saamise tingimus ei kujuta endast nõuet ega kohustust või kokkulepet lõike 1 kohaldamisel.

               Artikkel SERVIN.2.7. Nõuetele mittevastavad meetmed ja erandid

               1.Artikleid SERVIN.2.2 [Turulepääs], SERVIN.2.3 [Võrdne kohtlemine], SERVIN.2.4 [Enamsoodustusrežiim], SERVIN.2.5 [Kõrgem juhtkond ja juhatus] ja SERVIN.2.6 [Toimimisnõuded] ei kohaldata järgmise suhtes:

               (a)poole olemasolev mittevastav meede järgmistel tasanditel:

               i)
                     liidu puhul:

               A)
                     liit, nagu on sätestatud lisas SERVIN.1 [Kehtivad meetmed] liidu loendis;

               B)
                     liikmesriigi keskvalitsus, nagu on sätestatud lisas SERVIN.1 [Kehtivad meetmed] liidu loendis;

               C)
                     liikmesriigi piirkondlik valitsus, nagu on sätestatud lisas SERVIN.1 [Kehtivad meetmed] liidu loendis; või

               D)
                     muu kui punktis C osutatud kohalik omavalitsus ning

               ii)
                     Ühendkuningriigi puhul:

               A)
                     keskvalitsus, nagu on sätestatud lisas SERVIN.1 [Kehtivad meetmed] Ühendkuningriigi loendis;

               B)
                     [piirkondlik valitsus], nagu on sätestatud lisas SERVIN.1 [Kehtivad meetmed] Ühendkuningriigi loendis;

               või

               C)
                     kohalik omavalitsus;

               (b)ükskõik millise punktis a osutatud mittevastava meetme jätkamine või kiire pikendamine või

               (c)käesoleva lõike punktides a ja b osutatud mittevastavate meetmete muutmine, tingimusel et muutmisega ei vähendata vahetult enne muutmist olemas olnud meetme vastavust artiklile SERVIN.2.2 [Turulepääs], artiklile SERVIN.2.3 [Võrdne kohtlemine], artiklile SERVIN.2.4 [Enamsoodustusrežiim], artiklile SERVIN.2.5 [Kõrgem juhtkond ja juhatus] või artiklile SERVIN.2.6 [Toimimisnõuded].

               2.Artikleid SERVIN.2.2 (Turulepääs), SERVIN.2.3 [Võrdne kohtlemine], SERVIN.2.4 [Enamsoodustusrežiim], SERVIN.2.5 [Kõrgem juhtkond ja juhatus] ja SERVIN.2.6 [Toimimisnõuded] ei kohaldata poole meetmete suhtes, mis on kooskõlas  lisas SERVIN.2 [Tulevased meetmed] loetletud sektorite, allsektorite või tegevuste suhtes kehtestatud reservatsioonide, tingimuste või kvalifikatsioonidega.

               3.Artikleid SERVIN.2.3 [Võrdne kohtlemine] ja SERVIN.2.4 [Enamsoodustusrežiim] ei kohaldata ühegi meetme suhtes, mis kujutab endast erandit intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu artiklist 3 või 4, nagu on konkreetselt sätestatud kõnealuse lepingu artiklites 3–5.

               4.Suurema selguse huvides olgu märgitud, et artikleid SERVIN.2.3 [Võrdne kohtlemine] ja SERVIN.2.4 [Enamsoodustusrežiim] ei tõlgendata nii, nagu takistaksid need poolt kehtestamast teabele esitatavaid nõudeid, sealhulgas statistilistel eesmärkidel, seoses teise poole investorite või hõlmatud ettevõtete asutamise või nende kaudu ettevõtlusega tegelemisega, tingimusel et need ei kujuta endast vahendit nimetatud artiklitest tulenevatest poole kohustustest kõrvalehoidmiseks.

               3. peatükk. piiriülene teenuskaubandus

               Artikkel SERVIN.3.1. Kohaldamisala

               Käesolevat peatükki kohaldatakse poole meetmete suhtes, mis mõjutavad teise poole teenuseosutajate piiriülest teenuskaubandust.

               Artikkel SERVIN.3.2. Turulepääs

               Pool ei võta kogu oma territooriumil ega üheski oma territooriumi osas vastu ega jäta kehtima meetmeid, millega

               (a)piiratakse:

               i)
                     nende teenuseosutajate arvu, kes võivad osutada teatavat teenust, kas arvuliste kvootidega, monopolidega, ainuõiguslike teenuseosutajatega või majandusvajaduste testiga;

               ii)
                     teenustealaste tehingute või vara koguväärtust kas arvuliste kvootidega või majandusvajaduste testiga või

               iii)
                     teenustega seotud ettevõtlustoimingute koguarvu või kindlaksmääratud arvuliste ühikutena väljendatud teenuste üldmahtu kas kvootidega või majandusvajaduste testiga
                  13
                või

               b)
                     millega piiratakse või nõutakse juriidilise isiku või ühisettevõtte konkreetseid vorme, mille kaudu teenuseosutaja võib teenust osutada.

               Artikkel SERVIN.3.3. Kohapealne esindatus

               Pool ei nõua piiriülese teenuste pakkumise tingimusena seda, et teise poole teenusepakkuja asutaks või säilitaks ettevõtte või elaks poole territooriumil.

               Artikkel SERVIN.3.4. Võrdne kohtlemine

               1.Kumbki pool kohtleb teise poole teenuseid ja teenuseosutajaid vähemalt sama soodsalt kui oma teenuseid ja teenuseosutajaid samasuguses olukorras.

               2.Pool võib täita lõike 1 nõude, kui ta võimaldab teise poole teenustele ja teenuseosutajatele vormiliselt samasugust või vormiliselt teistsugust kohtlemist kui see, mida ta võimaldab omaenda teenustele ja teenuseosutajatele.

               3.Vormiliselt samasugust või vormiliselt teistsugust kohtlemist peetakse ebasoodsamaks, kui see muudab konkurentsitingimused poole enda teenuste või teenuseosutajate jaoks soodsamaks võrreldes teise poole teenuste või teenuseosutajatega.

               4.Käesolevat artiklit ei tõlgendata nii, nagu nõuaks see kummaltki poolelt asjaomaste teenuste või teenuseosutajate välismaisest olemusest tuleneva ebasoodsa konkurentsiolukorra hüvitamist.

               Artikkel SERVIN.3.5. Enamsoodustusrežiim

               1.Kumbki pool kohtleb teise poole teenuseid ja teenuseosutajaid vähemalt sama soodsalt kui kolmanda riigi teenuseid ja teenuseosutajaid samasuguses olukorras.

               2.Lõiget 1 ei tõlgendata nii, nagu kohustaks see poolt laiendama teise poole teenustele ja teenuseosutajatele kohtlemisel eeliseid, mis tulenevad järgmisest:

               (a)rahvusvahelisest lepingust topeltmaksustamise vältimiseks või muust täielikult või peamiselt maksustamisega seotud rahvusvahelisest lepingust või kokkuleppest või

               (b)meetmetest, millega nähakse ette füüsilisele isikule või ettevõttele majandustegevuseks tegevusloa, litsentsi või sertifikaadi andmist käsitlevate standardite või kriteeriumide või GATSi finantsteenuseid käsitleva lisa lõikes 3 osutatud usaldatavusnõuete tunnustamine.

               3.Suurema selguse huvides olgu märgitud, et poole ja kolmanda riigi vahel sõlmitud muude rahvusvaheliste lepingute sisuliste sätete olemasolu või nende sätete pelk ametlik ülevõtmine siseriiklikku õigusesse määral, mis on vajalik nende inkorporeerimiseks siseriiklikku õiguskorda, ei kujuta endast iseenesest lõikes 1 osutatud „kohtlemist“. Poole poolt nende sätete alusel võetud meetmed võivad kujutada endast sellist kohtlemist ja seega põhjustada käesoleva artikli rikkumist.

               Artikkel SERVIN.3.6. Nõuetele mittevastavad meetmed

               1.Artikleid SERVIN.3.2 [Turulepääs], SERVIN.3.3 [Kohapealne esindatus], SERVIN.3.4 [Võrdne kohtlemine] ja SERVIN.3.5 [Enamsoodustusrežiim] ei kohaldata järgmise suhtes:

               (a)poole olemasolev mittevastav meede järgmistel tasanditel:

               i)
                     liidu puhul:

               A)
                     liit, nagu on sätestatud lisas SERVIN-1 [Kehtivad meetmed] liidu loendis;

               B)
                     liikmesriigi keskvalitsus, nagu on sätestatud lisas SERVIN-1 [Kehtivad meetmed] liidu loendis;

               C)
                     liikmesriigi piirkondlik valitsus, nagu on sätestatud lisas SERVIN-1 [Kehtivad meetmed] liidu loendis; või

               D)
                     muu kui punktis C osutatud kohalik omavalitsus ning

               ii)
                     Ühendkuningriigi puhul:

               A)
                     keskvalitsus, nagu on sätestatud lisas SERVIN-1 [Kehtivad meetmed] Ühendkuningriigi loendis;

               B)
                     piirkondlik valitsus, nagu on sätestatud lisas SERVIN-1 [Kehtivad meetmed] Ühendkuningriigi loendis; või

               C)
                     kohalik omavalitsus;

               (b)ükskõik millise punktis a osutatud mittevastava meetme jätkamine või kiire pikendamine või

               (c)käesoleva lõike punktides a ja b osutatud mittevastavate meetmete muutmine niivõrd, kuivõrd muutmisega ei vähendata vahetult enne muutmist olemas olnud meetme vastavust artiklitele SERVIN.3.2 [Turulepääs], SERVIN.3.3 [Kohapealne esindatus], SERVIN.3.4 [Võrdne kohtlemine] ja SERVIN.3.5 [Enamsoodustusrežiim].

               2.Artikleid SERVIN.3.2 (Turulepääs), SERVIN.3.3 [Kohapealne esindatus], SERVIN.3.4 [Võrdne kohtlemine] ja SERVIN.3.5 [Enamsoodustusrežiim] ei kohaldata poole meetmete suhtes, mis on kooskõlas lisas SERVIN-2 [Tulevased meetmed] loetletud sektorite, allsektorite või tegevuste suhtes kehtestatud reservatsioonide, tingimuste või kvalifikatsioonidega.

               4. peatükk. Füüsiliste isikute ärilisel eesmärgil sisenemine ja ajutine viibimine

               Artikkel SERVIN.4.1. Kohaldamisala ja mõisted

               1.Käesolevat peatükki kohaldatakse poole meetmete suhtes, mis mõjutavad majandustegevusega tegelemist , milleks on vajalik järgmiste isikute sisenemine tema territooriumile ja seal ajutiselt viibimine: teise poole füüsilised isikud, kes on ettevõtte asutamise eesmärgil ärivisiidil olevad isikud, lepingulised teenuseosutajad, sõltumatud spetsialistid, ettevõtjasiseselt üleviidud töötajad ja lühiajalisel ärivisiidil olevad isikud.

               2.Kuivõrd käesolevas peatükis ei võeta kohustusi, kohaldatakse jätkuvalt kõiki poole õigusaktides sätestatud nõudeid, mis käsitlevad füüsiliste isikute sisenemist ja ajutist viibimist, sealhulgas viibimisaega käsitlevaid õigusnorme.

               3.Olenemata käesoleva peatüki sätetest kohaldatakse jätkuvalt kõiki poole õigusaktides sätestatud töö- ja sotsiaalkindlustusmeetmeid käsitlevaid nõudeid, sealhulgas miinimumpalka ja palgaalaseid kollektiivlepinguid käsitlevaid õigusnorme.

               4.Füüsiliste isikute ärilisel eesmärgil sisenemise ja ajutise viibimisega seotud kohustusi ei kohaldata juhul, kui sisenemise ja ajutise viibimise eesmärk või tagajärg on sekkumine tööturu osapoolte vaidlusse või läbirääkimistesse või sellise vaidluse või selliste läbirääkimiste tulemuse mõjutamine muul moel või sekkumine sellises vaidluses või sellistes läbirääkimistes osalevate füüsiliste isikute töölevõtmisse.

               5.Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid:

               (a)„ettevõtte asutamise eesmärgil ärivisiidil olevad isikud“ – poole juriidilise isiku juures juhtival kohal töötavad füüsilised isikud, kes:

               i)
                     vastutavad selle juriidilise isiku ettevõtte asutamise eest teise poole territooriumil;

               ii)
                     ei paku ega osuta teenuseid ega tegele muu majandustegevusega kui see, mis on vajalik kõnealuse ettevõtte asutamiseks, ja

               iii)
                     ei saa tasu teise poole territooriumil asuvast allikast;

               (b)„lepingulised teenuseosutajad“ – füüsilised isikud, kelle on tööle võtnud poole juriidiline isik (välja arvatud töötajate töölerakendamise ja värbamise teenuseid osutava agentuuri kaudu), kes ei asu teise poole territooriumil ja kes on kuni 12 kuuks heauskselt sõlminud lepingu, et osutada teise poole territooriumil asuvale lõpptarbijale teenuseid, mis eeldavad tema töötajate ajutist kohalolekut, ning kes:

               i)
                     on selle juriidilise isiku töötajatena osutanud sama liiki teenuseid vähemalt ühe aasta jooksul vahetult enne sisenemise ja ajutise viibimise taotluse esitamist;

               ii)
                     omavad selleks kuupäevaks vähemalt kolmeaastast kutsealast töökogemust, mis on saadud pärast täisealiseks saamist lepingu esemeks olevas tegevusvaldkonnas, akadeemilist kraadi või kvalifikatsiooni, mis tõendab samaväärsel tasemel teadmisi, ja kutsekvalifikatsiooni, mis on õiguslikult nõutav teise poole territooriumil sellel tegevusalal tegutsemiseks
                  14
               ; ning

               iii)
                     ei saa tasu teise poole territooriumil asuvast allikast;

               (c)„sõltumatud spetsialistid“ – füüsilised isikud, kes tegelevad teenuse osutamisega ja on poole territooriumil registreeritud füüsilisest isikust ettevõtjana ning kes:

               i)
                     ei ole asutatud teise poole territooriumil;

               ii)
                     on kuni 12 kuuks heauskselt sõlminud lepingu (välja arvatud personali töölerakendamise ja värbamise teenuseid osutava agentuuri kaudu), et osutada teise poole territooriumil asuvale lõpptarbijale teenuseid, mis nõuavad nende ajutist kohalolekut; ning

               iii)
                     omavad sisenemise ja ajutise viibimise taotluse esitamise kuupäevaks vähemalt kuueaastast kutsealast töökogemust asjaomasel tegevusalal, akadeemilist kraadi või kvalifikatsiooni, mis tõendab samaväärsel tasemel teadmisi, ja kutsekvalifikatsiooni, mis on õiguslikult nõutav teise poole territooriumil sellel tegevusalal tegutsemiseks
                  15
               ;

               (d)„ettevõtjasiseselt üleviidud töötajad“ – füüsilised isikud, kes:

               i)
                     on vahetult enne ettevõtjasisese üleviimise kuupäeva olnud poole juriidilise isiku teenistuses juhtide ja spetsialistide puhul vähemalt ühe aasta ning praktikantide puhul vähemalt kuus kuud;

               ii)
                     elavad taotluse esitamise ajal väljaspool teise poole territooriumi;

               iii)
                     on ajutiselt üle viidud teise poole territooriumil asuvasse juriidilise isiku ettevõttesse, mis kuulub algse juriidilise isikuga samasse kontserni, sealhulgas on selle esindus, tütarettevõtja, filiaal või peakontor
                  16
               ; ning

               iv)
                     kuuluvad ühte järgmistest kategooriatest:

               A)
                     juhid
                  17
               :

               B)
                     spetsialistid: või

               C)
                     praktikandid:

               (e)„juht“ – juhtival kohal töötav füüsiline isik, kes peamiselt suunab ettevõtte juhtimist teise poole territooriumil ja kelle tegevust kontrollivad või suunavad peamiselt ettevõtte juhatuse liikmed või aktsionärid või samaväärsed isikud ning kelle kohustuste hulka kuulub:

               i)
                     ettevõtte või selle osakonna või allüksuse juhtimine;

               ii)
                     järelevalve ja kontroll teiste järelevalve-, kutse- või juhtimistegevusega seotud töötajate töö üle ning

               iii)
                     töölevõtmise, vallandamise või muude personaliga seotud meetmete soovitamine;

               (f)„spetsialist“ – füüsiline isik, kellel on ettevõtte tegevusvaldkondade, töömeetodite või juhtimise seisukohalt olulised eriteadmised, mille hindamisel ei võeta arvesse mitte üksnes ettevõttespetsiifilisi teadmisi, vaid ka seda, kas isikul on kõrge kvalifikatsioon, sealhulgas piisav kutsealane töökogemus teatavat liiki töö või tegevuse alal, mis nõuab tehnilisi eriteadmisi, sealhulgas võimalikku kuulumist töötajate hulka, kelle erialal tegutsemiseks on nõutav luba, ja

               (g)„praktikant“ – akadeemilist kraadi omav füüsiline isik, kes viiakse ajutiselt üle, et edendada karjäärivõimalusi või saada äritegevuse korralduse ja meetoditega seotud koolitust, ning kellele makstakse üleviimise ajal palka
                  18
               .

               6.Lõike 5 punktides b ja c osutatud teenusleping peab vastama selle poole õiguse nõuetele, kelle territooriumil lepingut täidetakse.

               Artikkel SERVIN.4.2. Ettevõtjasiseselt üleviidavad isikud ja ettevõtte asutamise eesmärgil ärivisiidil olevad isikud

               1.Kui lisas SERVIN-3 [Ettevõtte asutamise eesmärgil ärivisiidil olevad isikud, ettevõtjasiseselt üleviidud töötajad ja lühiajalisel ärivisiidil olevad isikud] sätestatud asjakohastest tingimustest ja kvalifikatsioonidest ei tulene teisiti, siis:

               (a)pool lubab:

               i)
                     ettevõtjasiseselt üleviidud töötajate sisenemist ja ajutist viibimist

               ii)
                     ettevõtte asutamise eesmärgil ärivisiidil olevate isikute sisenemist ja ajutist viibimist ilma tööloa või muu samalaadse eesmärgiga eelneva heakskiitmise menetluseta ning

               iii)
                     teise poole ettevõtjasiseselt üleviidud töötajate töötamist oma territooriumil;

               (b)pool ei jäta kehtima ega võta vastu oma territooriumi osades või kogu oma territooriumil arvuliste kvootide või majandusvajaduste testide vormis piiranguid füüsiliste isikute koguarvule, kellel on lubatud siseneda ettevõtte asutamise eesmärgil ärivisiidil olevate isikutena või keda teise poole investor võib tööle võtta ettevõtjasiseselt üleviidud töötajatena konkreetses sektoris, ning

               (c)kumbki pool kohtleb teise poole ettevõtjasiseselt üleviidud töötajaid ja ettevõtte asutamise eesmärgil ärivisiidil olevaid isikuid nende ajutise viibimise ajal oma territooriumil vähemalt sama soodsalt kui oma füüsilisi isikuid samasugustes olukordades.

               2.Juhtide ja spetsialistide puhul on lubatav viibimise kestus kuni kolm aastat, praktikantide puhul kuni üks aasta ja ettevõtte asutamise eesmärgil ärivisiidil olevate isikute puhul kuni 90 päeva kuuekuulise ajavahemiku jooksul.

               Artikkel SERVIN.4.3. Lühiajalisel ärivisiidil olevad isikud

               1.Kui lisas SERVIN-3 [Ettevõtte asutamise eesmärgil ärivisiidil olevad isikud, ettevõtjasiseselt üleviidud töötajad ja lühiajalisel ärivisiidil olevad isikud] sätestatud asjakohastest tingimustest ja kvalifikatsioonidest ei tulene teisiti, lubab pool teise poole lühiajalisel ärivisiidil olevatel isikutel oma territooriumile siseneda ja seal ajutiselt viibida lisas SERVIN-3 [Ettevõtte asutamise eesmärgil ärivisiidil olevad isikud, ettevõtjasiseselt üleviidud töötajad ja lühiajalisel ärivisiidil olevad isikud] nimetatud tegevusega tegelemiseks järgmistel tingimustel:

               (a)lühiajalisel ärivisiidil olevad isikud ei tegele oma toodete müümisega ega teenuste osutamisega üldsusele;

               (b)lühiajalisel ärivisiidil olevad isikud ei saa enda nimel tasu selle poole territooriumilt, kus nad ajutiselt viibivad, ning

               (c)lühiajalisel ärivisiidil olevad isikud ei tegele teenuse osutamisega lepingu raames, mille on sõlminud ühelt poolt juriidiline isik, kes ei ole asutatud selle poole territooriumil, kus nad ajutiselt viibivad, ja teiselt poolt tarbija, kes asub sellel territooriumil, välja arvatud lisas SERVIN-3 [Ettevõtte asutamise eesmärgil ärivisiidil olevad isikud, ettevõtjasiseselt üleviidud töötajad ja lühiajalisel ärivisiidil olevad isikud] sätestatud juhul.

               2.Kui lisas SERVIN-3 [Ettevõtte asutamise eesmärgil ärivisiidil olevad isikud, ettevõtjasiseselt üleviidud töötajad ja lühiajalisel ärivisiidil olevad isikud] ei ole sätestatud teisiti, lubab pool lühiajalisel ärivisiidil olevatel isikutel siseneda ilma tööloa, majandusvajaduste testi või muu samalaadse eesmärgiga eelneva heakskiitmise menetluseta.

               3.Kui poole lühiajalisel ärivisiidil olevad isikud tegelevad tarbijale teenuse osutamisega selle poole territooriumil, kus nad ajutiselt viibivad lisa SERVIN-3 [Ettevõtte asutamise eesmärgil ärivisiidil olevad isikud, ettevõtjasiseselt üleviidud töötajad ja lühiajalisel ärivisiidil olevad isikud] kohaselt, peab kõnealune pool kohtlema neid seoses asjaomase teenuse osutamisega vähemalt sama soodsalt kui oma teenuseosutajaid samasuguses olukorras.

               4.Lubatav viibimise kestus on kuni 90 päeva kuuekuulise ajavahemiku jooksul.

               Artikkel SERVIN.4.4. Lepingulised teenuseosutajad ja sõltumatud spetsialistid

               1.Kui lisas SERVIN-4 [Lepingulised teenuseosutajad ja sõltumatud spetsialistid] sätestatud asjakohastest tingimustest ja kvalifikatsioonidest ei tulene teisiti, siis kõnealuses lisas loetletud sektorite, allsektorite ja tegevustega seoses:

               (a)lubab pool lepingulistel teenuseosutajatel ja sõltumatutel spetsialistidel oma territooriumile siseneda ja seal ajutiselt viibida;

               (b)ei võta pool vastu ega jäta kehtima arvuliste kvootide või majandusvajaduste testi vormis piiranguid oma territooriumile siseneda ja seal ajutiselt viibida lubatud lepinguliste teenuseosutajate ja sõltumatute spetsialistide koguarvu kohta; ning

               (c)kumbki pool kohtleb teise poole lepingulisi teenuseosutajaid ja sõltumatuid spetsialiste seoses nende teenuste osutamisega oma territooriumil vähemalt sama soodsalt kui oma teenuseosutajaid samasugustes olukordades.

               2.Käesoleva artikli alusel antud juurdepääs on seotud üksnes lepingu esemeks oleva teenusega ega anna õigust kasutada selle poole kutsenimetust, kelle territooriumil teenust osutatakse.

               3.Teenuslepinguga hõlmatud isikute arv ei tohi olla suurem, kui on lepingu täitmiseks vajalik arv, mis võib olla kindlaks määratud selle poole õigusaktidega, kelle territooriumil teenust osutatakse.

               4.Lubatav viibimise kestus on kokku kuni 12 kuud või lepingu kestus, olenevalt sellest, kumb on lühem.

               Artikkel SERVIN.4.5. Nõuetele mittevastavad meetmed

               Kuivõrd asjaomane meede mõjutab füüsiliste isikute ajutist viibimist ärilisel eesmärgil, ei kohaldata artikli SERVIN.4.2 [Ettevõtjasiseselt üleviidavad isikud ja ettevõtte asutamise eesmärgil ärivisiidil olevad isikud] lõike 1 punkte b ja c, artikli SERVIN.4.3 [Lühiajalisel ärivisiidil olevad isikud] lõiget 3 ning artikli SERVIN.4.4 [Lepingulised teenuseosutajad ja sõltumatud spetsialistid] lõike 1 punkte b ja c järgmise suhtes:

               (a)poole olemasolev mittevastav meede järgmistel tasanditel:

               i)
                     liidu puhul:

               A)
                     liit, nagu on sätestatud lisas SERVIN-1 [Kehtivad meetmed] liidu loendis;

               B)
                     liikmesriigi keskvalitsus, nagu on sätestatud lisas SERVIN-1 [Kehtivad meetmed] liidu loendis;

               C)
                     liikmesriigi piirkondlik valitsus, nagu on sätestatud lisas SERVIN-1 [Kehtivad meetmed] liidu loendis; või

               D)
                     muu kui punktis C osutatud kohalik omavalitsus ning

               ii)
                     Ühendkuningriigi puhul:

               A)
                     keskvalitsus, nagu on sätestatud lisas SERVIN-1 [Kehtivad meetmed] Ühendkuningriigi loendis;

               B)
                     [piirkondlik allüksus], nagu on sätestatud lisas SERVIN-1 [Kehtivad meetmed] Ühendkuningriigi loendis; või

               C)
                     kohalik omavalitsus;

               (b)ükskõik millise punktis a osutatud mittevastava meetme jätkamine või kiire pikendamine

               (c)käesoleva artikli punktides a ja b osutatud mittevastavate meetmete muutmine määral, millega ei vähendata vahetult enne muutmist olemas olnud meetme vastavust artikli SERVIN.4.2 [Ettevõtjasiseselt üleviidavad isikud ja ettevõtte asutamise eesmärgil ärivisiidil olevad isikud] lõike 1 punktidele b ja c, artikli SERVIN.4.3 [Lühiajalisel ärivisiidil olevad isikud] lõikele 3 ning artikli SERVIN.4.4 [Lepingulised teenuseosutajad ja sõltumatud spetsialistid] lõike 1 punktidele b ja c, või

               (d)poole meede, mis vastab käesoleva jaotise lisas SERVIN-2 [Tulevased meetmed] sätestatud tingimusele või kvalifikatsioonile.

               Artikkel SERVIN.4.6. Läbipaistvus

               1.Kumbki pool teeb üldsusele kättesaadavaks teabe asjakohaste meetmete kohta, mis on seotud artikli SERVIN.4.1 [Kohaldamisala ja mõisted] lõikes 1 osutatud teise poole füüsiliste isikute sisenemise ja ajutise viibimisega.

               2.Lõikes 1 osutatud teave sisaldab võimalikult suures ulatuses järgmist füüsiliste isikute sisenemise ja ajutise viibimisega seotud teavet:

               (a)sisenemise ja ajutise viibimisega seotud viisa, loa või mõne muu samalaadse dokumendi kategooria;

               (b)nõutavad dokumendid ja täidetavad tingimused;

               (c)taotluse esitamise viis ja võimalused, kuidas seda saab esitada, näiteks konsulaadis või internetis;

               (d)taotluse esitamise lõivud ja taotluse menetlemise hinnanguline ajakava;

               (e)iga punktis a kirjeldatud loaliigi kohane maksimaalne viibimisaeg;

               (f)võimaliku pikendamise või uuendamise tingimused;

               (g)kaasasolevate ülalpeetavatega seotud eeskirjad;

               (h)olemasolevad läbivaatamismenetlused või edasikaebamise kord ning

               (i)asjakohased üldkohaldatavad õigusnormid füüsiliste isikute ärilisel eesmärgil sisenemise ja ajutise viibimise kohta.

               3.Seoses lõigetes 1 ja 2 osutatud teabega püüab lepinguosaline viivitamata teavitada teist lepinguosalist mis tahes uute nõuete ja menetluste kehtestamisest või muudatustest nõuetes ja menetlustes, mis mõjutavad esimesena nimetatud lepinguosalise territooriumile sisenemiseks, seal ajutiseks viibimiseks ja vajaduse korral töötamiseks antud loa tulemuslikku kohaldamist.

               5. peatükk. Reguleeriv raamistik

               1. jagu. Siseriiklik reguleerimine

               Artikkel SERVIN.5.1. Kohaldamisala ja mõisted

               1.Käesolevat jagu kohaldatakse poolte meetmete suhtes, mis on seotud litsentsimisnõuete ja -menetluste, kvalifikatsiooninõuete ja menetluste, formaalustega ning tehniliste standarditega, mis mõjutavad:

               (a)piiriülest teenuskaubandust;

               (b) asutamist või ettevõtlust või

               (c)teenuse osutamist poole füüsilise isiku viibimise kaudu teise poole territooriumil, nagu on sätestatud artiklis SERVIN.4.1 [Kohaldamisala ja mõisted].

               Tehniliste standarditega seotud meetmete puhul kohaldatakse käesolevat jagu üksnes selliste meetmete suhtes, mis mõjutavad teenuskaubandust. Käesoleva jao kohaldamisel ei kuulu tehniliste standardite hulka reguleerivad ega rakenduslikud tehnilised standardid, mis käsitlevad finantsteenuseid.

               2.Käesolevat jagu ei kohaldata litsentsimisnõuete ja -menetluste, kvalifikatsiooninõuete ja -menetluste, formaalsuste ning tehniliste standardite suhtes, mida rakendatakse vastavalt meetmele:

               (a)mis ei vasta artiklile SERVIN.2.2 [Turulepääs] või SERVIN.2.3 [Võrdne kohtlemine] ja millele on osutatud artikli SERVIN.2.7 [Nõuetele mittevastavad meetmed ja erandid] lõike 1 punktides a–c või artiklile SERVIN.3.2 [Turulepääs], artiklile SERVIN.3.3 [Kohapealne esindatus] või artiklile SERVIN.3.4 [Võrdne kohtlemine] ja millele on osutatud artikli SERVIN.3.6 [Nõuetele mittevastavad meetmed] lõike 1 punktides a–c või artikli SERVIN 4.2 [Ettevõtjasiseselt üleviidud töötajad, ettevõtte asutamise eesmärgil ärivisiidil olevad isikud] lõike 1 punktidele b ja c või artikli SERVIN.4.3 [Lühiajalisel ärivisiidil olevad isikud] lõikele 3 või artikli SERVIN.4.4 [Lepingulised teenuseosutajad ja sõltumatud spetsialistid] lõike 1 punktidele b ja c ja millele on osutatud artikli SERVIN.4.5 [Nõuetele mittevastavad meetmed] lõikes 1; või

               (b)millele on osutatud artikli SERVIN.2.7 [Nõuetele mittevastavad meetmed ja erandid] lõikes 2 või artikli SERVIN.3.6 [Nõuetele mittevastavad meetmed] lõikes 2 .

               3.Käesolevas jaos kasutatakse järgmisi mõisteid:

               (a)„luba“ – luba viia ellu lõike 1 punktides a–c osutatud tegevust ja mis saadakse sellise menetluse tulemusena, mida füüsiline või juriidiline isik peab järgima, et tõendada vastavust litsentsimisnõuetele, kvalifikatsiooninõuetele, tehnilistele standarditele või kõnealuse loa saamise, säilitamise või pikendamise formaalustele; ja

               (b)„pädev asutus“ – keskvalitsus, piirkondlik või kohalik omavalitsus või nende tasandite ametiasutus või valitsusvälised asutused, kes kasutavad keskvalitsuse, piirkondliku või kohaliku omavalitsuse või nende tasandite ametiasutuste delegeeritud volitusi ja kellel on õigus teha otsus punktis a osutatud loa andmise kohta.

               Artikkel SERVIN.5.2. Taotluste esitamine

               Kumbki pool hoidub võimaluste piires nõudmast, et taotleja pöörduks loataotlusega rohkem kui ühe pädeva asutuse poole. Kui tegevus, mille jaoks luba taotletakse, kuulub mitme pädeva asutuse reguleerimispädevusse, võib nõuda mitut loataotlust.

               Artikkel SERVIN.5.3. Taotlemise tähtajad

               Kui pool nõuab loa olemasolu, tagab ta, et tema pädevad asutused lubavad võimaluste piires esitada taotluse igal ajal kogu aasta jooksul. Kui loa taotlemiseks on ette nähtud konkreetne ajavahemik, tagab pool, et pädevad asutused annavad taotluse esitamiseks mõistliku tähtaja.

               Artikkel SERVIN.5.4. Elektroonilised taotlused ja koopiate aktsepteerimine

               Kui pool nõuab loa olemasolu, tagab ta, et tema pädevad asutused teevad järgmist:

               (a)näevad võimaluste piires ette, et taotlusi saab täita elektrooniliste vahendite abil, sealhulgas teise poole territooriumil, ning

               (b)aktsepteerivad originaaldokumentide asemel dokumentide koopiaid, mis on kinnitatud poole siseriikliku õiguse kohaselt, välja arvatud juhul, kui pädevad asutused nõuavad originaaldokumente selleks, et kaitsta loa andmise menetluse usaldatavust.

               Artikkel SERVIN.5.5. Taotluste menetlemine

               1.Kui pool nõuab loa olemasolu, tagab ta, et tema pädevad asutused teevad järgmist:

               (a)menetlevad taotlusi kogu aasta jooksul. Kui see ei ole võimalik, tuleks asjaomane teave teha eelnevalt võimalikult suures ulatuses avalikuks;

               (b)esitada võimaluste piires taotluse menetlemise hinnanguline ajakava. Kõnealune ajakava peab olema nii mõistlik kui võimalik;

               (c)esitavad taotleja palvel põhjendamatu viivituseta teabe taotluse staatuse kohta;

               (d)teevad võimaluste piires põhjendamatu viivituseta kindlaks taotluse täielikkuse poole siseriiklike õigusnormide kohaseks menetlemiseks;

               (e)kui nad peavad taotlust poole siseriiklike õigusnormide kohaseks menetlemiseks täielikuks,
                  19
                tagavad nad mõistliku aja jooksul pärast taotluse esitamist:

               i)
                     taotluse menetlemise lõpuleviimise ning

               ii)
                     taotleja teavitamise taotluse kohta tehtud otsusest võimaluste piires kirjalikult
                  20
               ;

               (f)kui nad leiavad, et taotlus ei ole poole siseriiklike õigusnormide kohaseks menetlemiseks täielik, teevad nad mõistliku aja jooksul pärast taotluse esitamist järgmist:

               i)
                     teavitavad taotlejat sellest, et taotlus ei ole täielik;

               ii)
                     määravad taotleja palvel kindlaks lisateabe, mida on vaja, et taotlus oleks täielik, või annavad muid juhiseid selle kohta, miks taotlust peetakse mittetäielikuks, ning

               iii)
                     annavad taotlejale võimaluse esitada lisateavet, mida on vaja, et taotlus oleks täielik
                  21
               ;

               kui aga seda ei ole võimalik teha ja taotlus lükatakse tagasi, sest see ei ole täielik, tagavad pädevad asutused taotleja teavitamise mõistliku aja jooksul, ning

               (g)kui taotlus lükatakse tagasi, teavitavad nad kas omal algatusel või taotleja palvel taotlejat tagasilükkamise põhjustest ja kõnealuse otsuse edasikaebamise tähtajast ning vajaduse korral taotluse uuesti esitamise korrast; taotlejat ei tohi takistada uut taotlust esitamast üksnes põhjusel, et varem on taotlus tagasi lükatud.

               2.Pooled tagavad, et nende pädevad asutused annavad loa niipea, kui asjakohase kontrolli põhjal on kindlaks tehtud, et taotleja vastab loa saamiseks vajalikele tingimustele.

               3.Pooled tagavad, et luba jõustub pärast selle andmist põhjendamatu viivituseta, kui kohaldatavatest tingimustest ei tulene teisiti
                  22
               .

               Artikkel SERVIN.5.6. Tasud

               1.Iga muu majandustegevuse puhul peale finantsteenuste tagab kumbki pool, et tema pädevate asutuste nõutavad loatasud on mõistlikud ja läbipaistvad ega piira iseenesest asjaomase teenuse osutamist või muu majandustegevusega tegelemist. Võttes arvesse kulusid ja halduskoormust, kutsutakse pooli üles nõustuma loatasu maksmisega elektrooniliste vahendite abil.

               2.Finantsteenuste puhul tagab kumbki pool, et tema pädevad asutused esitavad taotlejatele seoses nende nõutavate loatasudega tasugraafiku või teabe selle kohta, kuidas tasude summad kindlaks määratakse, ning et nad ei kasuta tasusid poole kohustuste vältimiseks.

               3.Loatasud ei sisalda loodusvarade kasutamise tasusid, enampakkumise, pakkumismenetluse ja muude mittediskrimineerivate kontsessiooni andmise viisidega seotud makseid ega kohustuslikke makseid universaalteenuse osutamise eest.

               Artikkel SERVIN.5.7. Kvalifikatsiooni hindamine

               Kui pool nõuab loataotleja kvalifikatsiooni hindamiseks eksami sooritamist, tagab ta, et tema pädevad asutused kavandavad selliseid eksameid mõistliku sagedusega ja annavad taotlejatele piisavalt aega eksami sooritamise taotlemiseks. Võimaluste piires aktsepteerib kumbki pool selliste eksamite sooritamiseks elektroonilisel kujul esitatud taotlusi ning kaalub elektrooniliste vahendite kasutamist eksamineerimise muudes aspektides.

               Artikkel SERVIN.5.8. Avaldamine ja kättesaadav teave

               1.Kui pool nõuab loa olemasolu, avaldab ta viivitamata teabe, mis on isikutele, kes tegelevad või soovivad tegeleda artikli SERVIN.5.1 [Kohaldamisala ja mõisted] lõikes 1 osutatud tegevusega, mille jaoks on luba nõutav, vajalik selleks, et järgida loa saamiseks, säilitamiseks, muutmiseks ja pikendamiseks kohaldatavaid nõudeid, formaalsusi, tehnilisi standardeid ja menetlusi. Selline teave peab olemasolu korral sisaldama järgmist:

               (a)litsentsimis- ja kvalifikatsiooninõuded ning -menetlused ja formaalsused;

               (b)asjaomaste pädevate asutuste kontaktandmed;

               (c)loatasud;

               (d)kohaldatavad tehnilised standardid;

               (e)taotluste kohta tehtud otsuste edasikaebamise või läbivaatamise kord;

               (f)litsentside või kvalifikatsioonide tingimuste täitmise järelevalve või tagamise kord;

               (g)üldsuse kaasamise võimalused, näiteks kuulamiste või märkuste kaudu, ning

               (h)taotluse menetlemise eeldatav ajakava.

               Käesoleva jao kohaldamisel tähendab „avaldamine“ avaldamist ametlikus väljaandes või ametlikul veebisaidil. Pooled koondavad elektroonilised väljaanded ühte portaali või tagavad muul viisil, et pädevad asutused teevad need alternatiivsete elektrooniliste vahendite abil lihtsalt kättesaadavaks.

               2.Kumbki pool nõuab, et tema pädevad asutused vastavad võimaluste piires kõigile teabenõuetele või abitaotlustele.

               Artikkel SERVIN.5.9. Tehnilised standardid

               Pool julgustab oma pädevaid asutusi võtma tehniliste standardite vastuvõtmisel vastu tehnilisi standardeid, mis on välja töötatud avatud ja läbipaistvate protsesside kaudu, ning julgustab kõiki asutusi, sealhulgas asjaomaseid rahvusvahelisi organisatsioone, mis on määratud tehnilisi standardeid välja töötama, seda tegema avatud ja läbipaistvate protsesside kaudu.

               Artikkel SERVIN.5.10. Loa andmise tingimused

               1.Kumbki pool tagab, et loa andmisega seotud meetmed põhinevad kriteeriumidel, mis takistavad pädevatel asutustel kasutamast oma hindamisvolitusi meelevaldselt, ning võivad muu hulgas hõlmata pädevust ja suutlikkust osutada teenust või tegeleda muu majandustegevusega, sealhulgas teha seda kooskõlas poole regulatiivsete nõuetega, näiteks tervise- ja keskkonnanõuetega. Kahtluste vältimiseks olgu märgitud, et pooled mõistavad, et pädev asutus võib otsuste tegemisel kriteeriume kaaluda.

               2.Lõikes 1 osutatud kriteeriumid on:

               (a)selged ja ühemõttelised;

               (b)objektiivsed ja läbipaistvad;

               (c)eelnevalt kindlaks määratud;

               (d)eelnevalt avaldatud;

               (e)erapooletud ning

               (f)lihtsalt kättesaadavad.

               3.Kui pool võtab vastu või jätab kehtima lubade andmisega seotud meetme, tagab ta järgmise:

               (a)asjaomane pädev asutus menetleb taotlusi ja teeb oma otsuse objektiivselt ja erapooletult ning viisil, mis ei sõltu ühegi sellise isiku lubamatust mõjust, kes tegeleb samuti majandustegevusega, mille jaoks on luba nõutav, ning

               (b)menetlused iseenesest ei takista nõuete täitmist.

               Artikkel SERVIN.5.11. Piiratud arv litsentse

               Kui konkreetseks tegevuseks antavate litsentside arv on olemasolevate loodusvarade või tehnilise võimsuse vähesuse tõttu piiratud, kohaldab pool võimalike kandidaatide suhtes valikumenetlust, mille puhul on tagatud täielik erapooletus, objektiivsus ja läbipaistvus, sealhulgas eelkõige piisav teave menetluse alustamise, läbiviimise ja lõpetamise kohta. Valikumenetluse eeskirjade kehtestamisel võib pool võtta arvesse õiguspäraseid poliitikaeesmärke, sealhulgas tervise, ohutuse, keskkonnakaitse ja kultuuripärandi säilitamisega seotud kaalutlusi.

               2. jagu. Üldkohaldatavad sätted

               Artikkel SERVIN.5.12. Haldusotsuste läbivaatamise kord

               Pool säilitab kohtud, vahekohtud või halduskohtud või menetlused, millega võimaldatakse teise poole mõjutatud investori või teenuseosutaja taotluse korral selliste haldusotsuste kiire läbivaatamine, mis mõjutavad asutamist või ettevõtlust, piiriülest teenuskaubandust või teenuse osutamist poole füüsilise isiku viibimise kaudu teise poole territooriumil, ning vajaduse korral asjakohaste õiguskaitsevahendite rakendamine. Käesoleva jao kohaldamisel tähendab „haldusotsus“ õigusliku tagajärjega otsust või meedet, mida konkreetsel juhul kohaldatakse konkreetse isiku, kauba või teenuse suhtes ja mis hõlmab haldusotsuse tegemata jätmist või meetme võtmata jätmist, kuigi poole õigusega on see ette nähtud. Kui sellised menetlused ei ole sõltumatud pädevast asutusest, kellele on usaldatud asjaomase haldusotsuse tegemine, tagab pool, et menetlus võimaldab otsuse objektiivse ja erapooletu läbivaatamise.

               Artikkel SERVIN.5.13. Kutsekvalifikatsioonid

               1.Ükski käesoleva artikli säte ei takista poolt nõudmast, et füüsilised isikud täidaksid sellel territooriumil, kus tegevust teostatakse, vastavas sektoris või vastava tegevuse jaoks kehtestatud kvalifikatsiooninõudeid
                  23
               .

               2.Kutseorganisatsioonid või ametiasutused, mis on vastaval territooriumil seotud asjaomase sektori või tegevusega, võivad välja töötada ja esitada partnerlusnõukogule ühiseid soovitusi kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta. Ühistele soovitustele tuleb lisada tõenditel põhinev hinnang järgmise kohta:

               (a)kutsekvalifikatsiooni tunnustamise kavandatud korra majanduslik väärtus ning

               (b)asjaomaste kordade kokkusobivus, mis tähendab, mil määral on kummagi poole kohaldatavad tegevuslubade, litsentsimise, tegevuse ja sertifitseerimise nõuded omavahel kooskõlas.

               3.Pärast ühise soovituse saamist vaatab partnerlusnõukogu mõistliku aja jooksul läbi selle kooskõla käesoleva jaotisega. Partnerlusnõukogu võib pärast läbivaatamist välja töötada ja vastu võtta kutsekvalifikatsioonide tunnustamise tingimuste kokkuleppe, mis kehtestatakse käesoleva lepingu lisana tehtava otsusega, mida käsitatakse käesoleva jaotise lahutamatu osana
                  24
               .

               4.Lõikes 3 osutatud kokkuleppega nähakse ette liidus omandatud kutsekvalifikatsioonide ja Ühendkuningriigis omandatud kutsekvalifikatsioonide tunnustamise tingimused käesoleva jaotise ja esimese rubriigi III jaotisega [Digikaubandus] hõlmatud tegevuste korral.

               5.Kui töötatakse välja käesoleva artikli lõikes 2 osutatud ühiseid soovitusi ja kui partnerlusnõukogu hindab, kas võtta vastu lõikes 3 osutatud kokkulepe, võetakse arvesse lisas SERVIN-6 [Suunised kutsekvalifikatsioonide tunnustamise korra kohta] sätestatud suuniseid kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kokkulepete kohta.

               3. jagu. Kättetoimetamisteenused

               Artikkel SERVIN.5.14. Kohaldamisala ja mõisted

               1.Käesolevat jagu kohaldatakse poole meetmete suhtes, mis mõjutavad kättetoimetamisteenuste osutamist, lisaks käesoleva jaotise 1., 2., 3. ja 4. peatükile ning käesoleva peatüki 1. ja 2. jaole.

               2.Käesolevas jaos kasutatakse järgmisi mõisteid:

               (a)„kättetoimetamisteenused“ – posti-, kulleri-, kiirkulleri- või kiirpostiteenused, mis hõlmavad järgmist tegevust: postisaadetiste kogumine, sorteerimine, transport ja kättetoimetamine;

               (b)„kiirkulleriteenused“ – postisaadetiste kogumine, sorteerimine, transport ja kättetoimetamine kiiremini ja usaldusväärsusemalt ning need võivad hõlmata selliseid lisaväärtuselemente nagu kogumine lähtekohast, adressaadile isiklik kättetoimetamine, saadetise liikumise jälgimine, teel oleva saadetise sihtpunkti ja adressaadi muutmise võimalus või kättesaamiskinnitus;

               (c)„kiirpostiteenused“ – rahvusvahelised kiirkulleriteenused, mida osutatakse EMS Cooperative'i kaudu, mis on Ülemaailmse Postiliidu (UPU) määratud postiettevõtjate vabatahtlik ühendus;

               (d)„litsents“ – luba, mille olemasolu poole reguleeriv asutus võib teenuseosutajalt nõuda posti- või kulleriteenuste osutamiseks;

               (e)„postisaadetis“ – kuni 31,5 kg kaaluv saadetis selle lõplikul kujul, mida veab mis tahes liiki avalik-õiguslik või eraõiguslik kättetoimetamisteenuste osutaja ning mis võib sisaldada kirja, postipakki, ajalehte või kataloogi;

               (f)„postimonopol“ – ainuõigus osutada kindlaksmääratud kättetoimetamisteenuseid poole territooriumil või selle allüksuses kõnealuse poole õiguse kohaselt ja

               (g)„universaalteenus“ – kindlaksmääratud kvaliteediga kättetoimetamisteenuse püsiv osutamine poole territooriumi või selle allüksuse kõigis punktides kõigile kasutajatele vastuvõetava hinnaga.

               Artikkel SERVIN.5.15. Universaalteenus

               1.Kummalgi poolel on õigus määratleda, millist universaalteenuse osutamise kohustust ta soovib säilitada, ning otsustada selle kohustuse ulatuse ja rakendamise üle. Kõiki universaalteenuse osutamise kohustusi hallatakse läbipaistvalt, mittediskrimineerivalt ja neutraalselt kõigi teenuseosutajate puhul, kelle suhtes kohustus kehtib.

               2.Kui pool nõuab, et sissetulevaid kiirpostiteenuseid osutataks universaalteenusena, ei kohtle ta neid teenuseid soodsamalt kui muid rahvusvahelisi kiirkulleriteenuseid.

               Artikkel SERVIN.5.16. Universaalteenuse rahastamine

               Pool ei kehtesta lõive ega muid tasusid universaalteenuse osutamise rahastamise eesmärgil sellise kättetoimetamisteenuse osutamise eest, mis ei ole universaalteenus. Käesolevat artiklit ei kohaldata üldkohaldatavate maksumeetmete või haldustasude suhtes.

               Artikkel SERVIN.5.17. Turgu moonutavate tavade vältimine

               Kumbki pool tagab, et universaalteenuse osutamise kohustusega hõlmatud kättetoimetamisteenuste osutajad või postimonopolid ei kasuta turgu moonutavaid tavasid, nagu:

               (a)universaalteenuse osutamise kohustuse hulka kuuluva teenuse osutamisest või postimonopolist saadud tulu kasutamine selleks, et ristsubsideerida kiirkulleriteenuse või sellise kättetoimetamisteenuse osutamist, mis ei kuulu universaalteenuse osutamise kohustuse hulka, või

               (b)teenuste puhul, mis kuuluvad universaalteenuse osutamise kohustuse või postimonopoli hulka, tarbijate põhjendamatu eristamine tariifide või muude tingimuste osas.

               Artikkel SERVIN.5.18. Litsentsid

               1.Kui pool nõuab kättetoimetamisteenuste osutamiseks litsentsi olemasolu, teeb ta üldsusele kättesaadavaks järgmise teabe:

               (a)kõik litsentsimisnõuded ja ajavahemik, mis tavaliselt on vajalik litsentsitaotluse kohta otsuse tegemiseks, ning

               (b)litsentside tingimused.

               2.Litsentsiga seotud menetlused, kohustused ja nõuded peavad olema läbipaistvad ja mittediskrimineerivad ning põhinema objektiivsetel kriteeriumidel.

               3.Kui pädev asutus lükkab litsentsitaotluse tagasi, teatab ta tagasilükkamise põhjused taotlejale kirjalikult. Kumbki pool kehtestab sõltumatu asutuse kaudu toimuva kaebemenetluse taotlejate jaoks, kellele tegevusloa andmisest on keeldutud. Kõnealune asutus võib olla kohus.

               Artikkel SERVIN.5.19. Reguleeriva asutuse sõltumatus

               1.Kumbki pool asutab või säilitab reguleeriva asutuse, mis on kättetoimetamisteenuste osutajast õiguslikult eraldiseisev ja funktsionaalselt sõltumatu. Kui pool omab või kontrollib kättetoimetamisteenuste osutajat, tagab ta reguleeriva funktsiooni tõhusa struktuurilise eraldatuse omandi või kontrolliga seotud tegevusest.

               2.Reguleerivad asutused peavad täitma oma ülesandeid läbipaistvalt ja õigel ajal ning neil peavad olema neile määratud ülesannete täitmiseks piisavad rahalised vahendid ja inimressursid. Nende otsused peavad olema kõikide turuosaliste suhtes erapooletud.

               4. jagu. Telekommunikatsiooniteenused

               Artikkel SERVIN.5.20. Kohaldamisala

               Käesolevat jagu kohaldatakse poole meetmete suhtes, mis mõjutavad telekommunikatsiooniteenuste osutamist, lisaks käesoleva jaotise 1., 2., 3. ja 4. peatükile ning käesoleva peatüki 1. ja 2. jaole.

               Artikkel SERVIN.5.21. Mõisted

               Käesolevas jaos kasutatakse järgmisi mõisteid:

               (a)„seotud vahendid“ – telekommunikatsioonivõrgu või telekommunikatsiooniteenusega seotud teenused, füüsiline taristu ja muud vahendid või elemendid, mis võimaldavad või toetavad teenuste osutamist kõnealuse võrgu või teenuse kaudu või võivad seda teha;

               (b)„lõppkasutaja“ – üldkasutatava telekommunikatsiooniteenuse lõplik kasutaja või abonent, sealhulgas teenuseosutaja, välja arvatud üldkasutatavate telekommunikatsiooniteenuste osutaja;

               (c)„olulised vahendid“ – üldkasutatava telekommunikatsioonivõrgu või üldkasutatava telekommunikatsiooniteenusega seotud vahendid,

               i)
                     mida pakub ainult üks või valdavalt üks teenuseosutaja või piiratud arv teenuseosutajaid ning

               ii)
                     mille asendamine teenuse osutamiseks ei ole majanduslikult või tehniliselt teostatav;

               (d)„vastastikune sidumine“ – selliste üldkasutatavate telekommunikatsioonivõrkude ühendamine, mida kasutavad samad või erinevad telekommunikatsioonivõrkude või telekommunikatsiooniteenuste pakkujad, et võimaldada ühe teenuseosutaja kasutajatel suhelda sama või teise teenuseosutaja kasutajatega või kasutada teise teenuseosutaja osutatavaid teenuseid, olenemata sellest, kas kõnealuseid teenuseid osutatavad asjaomased teenuseosutajad või teine teenuseosutaja, kellel on võrgule juurdepääs;

               (e)„rahvusvaheline mobiilside rändlusteenus“ – üldkasutatavate telekommunikatsiooniteenuste osutajate vahelise ärilepingu kohaselt osutatav mobiilside äriteenus, mis võimaldab lõppkasutajal kasutada oma mobiiltelefoni või muud kõne-, andmevahetus- või sõnumivahetusteenuse seadet ajal, mil lõppkasutaja asub väljaspool territooriumi, kus tema üldkasutatav telekommunikatsioonivõrk asub;

               (f)„internetiühenduse teenus“ – üldkasutatav telekommunikatsiooniteenus, mis võimaldab juurdepääsu internetile ja selle kaudu ühendust praktiliselt kõigi internetiga ühendatud lõpp-punktidega, olenemata kasutatavast võrgutehnoloogiast ja lõppseadmest;

               (g)„püsiliin“ – telekommunikatsiooniteenused või -seadmed, sealhulgas virtuaalsed teenused või seadmed, millega eraldatakse läbilaskevõime kasutajale sihtotstarbeliseks kasutamiseks või kättesaadavaks tegemiseks kahe või enama kindlaksmääratud punkti vahel;

               (h)„peamine teenuseosutaja“ – telekommunikatsioonivõrkude või -teenuste pakkuja, kes selle tõttu, et olulised vahendid on tema kontrolli all, või oma turupositsiooni kasutades võib oluliselt mõjutada asjaomasel telekommunikatsioonivõrkude või -teenuste turul osalemise tingimusi hinna ja pakkumise osas;

               (i)„võrguelement“ – telekommunikatsiooniteenuse osutamiseks kasutatav vahend või seade, sealhulgas selle vahendi või seadmega pakutavad omadused, funktsioonid ja võimalused;

               (j)„numbri liikuvus“ – taotluse esitanud abonentide võimalus säilitada püsivõrgu liini puhul samas kohas sama kategooria üldkasutatavate telekommunikatsiooniteenuste osutaja vahetamise korral oma telefoninumber, ilma et see kahjustaks kvaliteeti, usaldusväärsust või mugavust;

               (k)„üldkasutatav telekommunikatsioonivõrk“ – telekommunikatsioonivõrk, mida kasutatakse üksnes või peamiselt üldkasutatavate telekommunikatsiooniteenuste osutamiseks ja mis toetab teabe edastamist võrgu lõpp-punktide vahel;

               (l)„üldkasutatav telekommunikatsiooniteenus“ – üldsusele pakutav telekommunikatsiooniteenus;

               (m)„abonent“ – füüsiline või juriidiline isik, kes on sõlminud üldkasutatavate telekommunikatsiooniteenuste osutajaga lepingu selliste teenuste osutamise kohta;

               (n)„telekommunikatsioon“ – signaalide edastamine ja vastuvõtmine elektromagnetiliste vahendite abil;

               (o)„telekommunikatsioonivõrk“ – ülekandesüsteemid ja vajaduse korral kommutatsiooni- või marsruutimisseadmed ning muud vahendid, sealhulgas mitteaktiivsed võrguelemendid, mis võimaldavad signaalide edastamist ja vastuvõtmist kaabli, raadio-, optiliste või muude elektromagnetiliste vahendite abil;

               (p)„telekommunikatsiooni reguleeriv asutus“ – asutus või asutused, millele pool on teinud ülesandeks käesoleva jaoga hõlmatud telekommunikatsioonivõrkude ja telekommunikatsiooniteenuste reguleerimise;

               (q)„telekommunikatsiooniteenus“ – teenus, mis seisneb täielikult või peamiselt signaalide, sealhulgas ringhäälingusignaalide edastamises ja vastuvõtmises telekommunikatsioonivõrkude, sealhulgas ringhäälinguks kasutatavate võrkude kaudu, kuid mitte teenus, mis seisneb telekommunikatsioonivõrkude ja telekommunikatsiooniteenuste abil edastatava sisu pakkumises või selle üle toimetusliku kontrolli teostamises;

               (r)„universaalteenus“ – kindlaksmääratud kvaliteediga teenuste miinimumkogum, mis tuleb teha kättesaadavaks kõigile kasutajatele või kasutajate rühmale poole territooriumil või selle allüksuses, olenemata nende geograafilisest asukohast, ja taskukohase hinnaga, ning

               (s)„kasutaja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes kasutab üldkasutatavat telekommunikatsiooniteenust.

               Artikkel SERVIN.5.22. Telekommunikatsiooni reguleeriv asutus

               1.Kumbki pool asutab või säilitab telekommunikatsiooni reguleeriva asutuse,

               (a)mis on õiguslikult eraldiseisev ja funktsionaalselt sõltumatu igast telekommunikatsioonivõrkude, telekommunikatsiooniteenuste või telekommunikatsiooniseadmete pakkujast;

               (b)mis kasutab menetlusi ja teeb otsuseid, mis on kõikide turuosaliste suhtes erapooletud;

               (c)mis tegutseb sõltumatult ning mis artiklites SERVIN.5.24 [Vastastikune sidumine], SERVIN.5.25 [Juurdepääs ja kasutamine], SERVIN.5.26 [Telekommunikatsioonialaste vaidluste lahendamine], SERVIN.5.28 [Peamiste teenuseosutajatega vastastikune sidumine] ja SERVIN.5.29 [Juurdepääs peamiste teenuseosutajate olulistele vahenditele] sätestatud kohustuste täitmise tagamiseks talle seadusega antud ülesannete täitmisel ei küsi ega võta vastu juhiseid üheltki muult asutuselt;

               (d)millel on reguleerimisvolitused ning piisavad rahalised vahendid ja inimressursid punktis c nimetatud ülesannete täitmiseks;

               (e)millel on volitused tagada, et telekommunikatsioonivõrkude või telekommunikatsiooniteenuste pakkujad esitavad talle nõudmise korral viivitamata kogu teabe,
                  25
                sealhulgas finantsteabe, mis on vajalik punktis c nimetatud ülesannete täitmiseks; ning

               (f)mis kasutab oma volitusi läbipaistvalt ja õigeaegselt.

               2.Kumbki pool tagab, et telekommunikatsiooni reguleerivale asutusele antud ülesanded avalikustatakse kergesti juurdepääsetaval ja selgel kujul, eelkõige juhul, kui need ülesanded on määratud mitmele asutusele.

               3.Pool, kes säilitab telekommunikatsioonivõrkude või telekommunikatsiooniteenuste pakkujate suhtes omandiõiguse või kontrolli nende üle, tagab reguleeriva funktsiooni tõhusa struktuurilise eraldatuse omandi või kontrolliga seotud tegevusest.

               4.Kumbki pool tagab, et telekommunikatsioonivõrkude või telekommunikatsiooniteenuste kasutajal või pakkujal, keda telekommunikatsiooni reguleeriva asutuse otsus mõjutab, on õigus esitada kaebus reguleerivast asutusest ja muudest mõjutatud isikutest sõltumatule kaebusi käsitlevale asutusele. Kuni kaebuse lahendamiseni jääb otsus kehtima, välja arvatud juhul, kui poole õiguse kohaselt kohaldatakse ajutisi meetmeid.

               Artikkel SERVIN.5.23. Telekommunikatsioonivõrkude või -teenuste pakkumise luba

               1.Kumbki pool lubab pakkuda telekommunikatsioonivõrke või telekommunikatsiooniteenuseid ilma eelneva ametliku loata.

               2.Kumbki pool teeb üldsusele kättesaadavaks kõik kriteeriumid, kohaldatavad menetlused ja tingimused, mille alusel on teenuseosutajatel lubatud pakkuda telekommunikatsioonivõrke või telekommunikatsiooniteenuseid.

               3.Kõik loa andmise kriteeriumid ja kohaldatavad menetlused peavad olema võimalikult lihtsad, objektiivsed, läbipaistvad, mittediskrimineerivad ja proportsionaalsed. Kõik loale kehtestatud või sellega seotud kohustused ja tingimused peavad olema mittediskrimineerivad, läbipaistvad, proportsionaalsed ja peavad olema seotud pakutavate teenuste või võrkudega.

               4.Kumbki pool tagab, et loa taotlejale esitatakse loa andmisest keeldumise või loa kehtetuks tunnistamise või pakkujaspetsiifiliste tingimuste kehtestamise põhjused kirjalikult. Sellisel juhul on taotlejal õigus esitada kaebus kaebusi käsitlevale asutusele.

               5.Pakkujatelt nõutavad haldustasud peavad olema objektiivsed, läbipaistvad, mittediskrimineerivad ja proportsionaalsed halduskuludega, mida põhjendatult kantakse käesolevas jaos sätestatud kohustuste haldamisel, kontrollimisel ja täitmise tagamisel
                  26
               .

               Artikkel SERVIN.5.24. Vastastikune sidumine

               Kumbki pool tagab, et üldkasutatavate telekommunikatsioonivõrkude või üldkasutatavate telekommunikatsiooniteenuste pakkujal on õigus ja teise üldkasutatavate telekommunikatsioonivõrkude või üldkasutatavate telekommunikatsiooniteenuste pakkuja taotlusel ka kohustus pidada läbirääkimisi vastastikuse sidumise üle üldkasutatavate telekommunikatsioonivõrkude või üldkasutatavate telekommunikatsiooniteenuste pakkumise eesmärgil.

               Artikkel SERVIN.5.25. Juurdepääs ja kasutamine

               1.Kumbki pool tagab, et teise poole hõlmatud ettevõttele või teenuseosutajale võimaldatakse juurdepääs üldkasutatavatele telekommunikatsioonivõrkudele või üldkasutatavatele telekommunikatsiooniteenustele ning nende kasutamine mõistlikel ja mittediskrimineerivatel
                  27
                tingimustel. Seda kohustust kohaldatakse muu hulgas lõigete 2–5 suhtes.

               2.Kumbki pool tagab, et teise poole hõlmatud ettevõtetel või teenuseosutajatel on juurdepääs igale tema territooriumil või piiriüleselt pakutavale üldkasutatavale telekommunikatsioonivõrgule või üldkasutatavale telekommunikatsiooniteenusele, sealhulgas püsiliinidele, ning võimalus neid võrke ja teenuseid kasutada, ning kui lõikest 5 ei tulene teisiti, on sellistel ettevõtetel ja teenuseosutajatel lubatud sel eesmärgil:

               (a)osta või rentida ja ühendada lõpp- või muid seadmeid, mis ühendatakse võrguga ja mis on vajalikud nende tegevuseks;

               (b)ühendada renditud või nende omandis olevad püsiliinid üldkasutatavate telekommunikatsioonivõrkudega või muu hõlmatud ettevõtte või teenuseosutaja renditud või omandis olevate püsiliinidega ning

               (c)kasutada oma tegevuses enda valitud tegevusprotokolle, välja arvatud juhul, kui telekommunikatsiooniteenuste üldise kättesaadavuse tagamiseks on vajalikud muud protokollid.

               3.Kumbki pool tagab, et teise poole hõlmatud ettevõtted või teenuseosutajad võivad kasutada üldkasutatavaid telekommunikatsioonivõrke ja üldkasutatavaid telekommunikatsiooniteenuseid teabe edastamiseks tema territooriumil või piiriüleselt, sealhulgas ettevõttesiseseks sideks, samuti juurdepääsuks kummagi poole territooriumil andmebaasides sisalduvale või muul masinloetaval kujul salvestatud teabele.

               4.Olenemata lõikest 3 võib pool võtta kommunikatsiooni turvalisuse ja konfidentsiaalsuse tagamiseks vajalikke meetmeid, tingimusel et selliseid meetmeid ei kohaldata viisil, mis kujutaks endast kas teenuskaubanduse varjatud piiramist või vahendit meelevaldseks või põhjendamatuks diskrimineerimiseks või käesolevast jaotisest tulenevate eeliste tühistamiseks või vähendamiseks.

               5.Kumbki pool tagab, et üldkasutatavatele telekommunikatsioonivõrkudele või -teenustele juurdepääsule ja nende kasutamisele ei kehtestata muid tingimusi kui need, mis on vajalikud selleks, et:

               (a)tagada üldkasutatavate telekommunikatsioonivõrkude või üldkasutatavate telekommunikatsiooniteenuste pakkujate avalike teenuste osutamise kohustused, eelkõige nende suutlikkus teha oma teenused üldsusele kättesaadavaks, või

               (b)kaitsta üldkasutatavate telekommunikatsioonivõrkude või -teenuste tehnilist terviklikkust.

               Artikkel SERVIN.5.26. Telekommunikatsioonialaste vaidluste lahendamine

               1.Kumbki pool tagab, et telekommunikatsioonivõrkude või telekommunikatsiooniteenuste pakkujate vaheliste vaidluste korral, mis on seotud käesolevast jaost tulenevate õiguste ja kohustustega, teeb telekommunikatsiooni reguleeriv asutus vaidlusosalise taotlusel vaidluse lahendamiseks siduva otsuse mõistliku aja jooksul.

               2.Telekommunikatsiooni reguleeriva asutuse otsus tehakse üldsusele kättesaadavaks, võttes arvesse ärisaladuste kaitsmise nõudeid. Asjaomastele isikutele esitatakse kõik põhjendused, millel otsus põhineb, ning neil on artikli SERVIN.5.22 [Telekommunikatsiooni reguleeriv asutus] lõikes 4 osutatud õigus esitada kaebus.

               3.Lõigetes 1 ja 2 osutatud kord ei takista kumbagi asjaomast poolt esitamast asja kohtusse.

               Artikkel SERVIN.5.27. Peamiste teenuseosutajate suhtes kohaldatavad konkurentsi tagamise meetmed

               Kumbki pool kehtestab või jätab kehtima asjakohased meetmed, et takistada telekommunikatsioonivõrkude või telekommunikatsiooniteenuste pakkujatel, kes üksi või koos on peamised teenuseosutajad, konkurentsivastase tegevuse alustamist või jätkamist. Konkurentsivastane tegevus on eelkõige:

               (a)konkurentsivastase ristsubsideerimise kasutamine;

               (b)konkurentidelt saadud teabe kasutamine konkurentsivastasel viisil ning

               (c)sellise olulisi vahendeid käsitleva tehnilise teabe ja asjakohase äriteabe varjamine teiste teenuseosutajate eest, mis on neile teenuste osutamiseks vajalik.

               Artikkel SERVIN.5.28. Peamiste teenuseosutajatega vastastikune sidumine

               1.Kumbki pool tagab, et peamised teenuseosutajad, kes pakuvad üldkasutatavaid telekommunikatsioonivõrke või üldkasutatavaid telekommunikatsiooniteenuseid, võimaldavad vastastikust sidumist võrgu igas punktis, kus see on tehniliselt teostatav. Selline vastastikune sidumine toimub:

               (a)mittediskrimineerivatel tingimustel (sealhulgas seoses tariifide, tehniliste standardite, spetsifikatsioonide, kvaliteedi ja hooldusega) ja kvaliteediga, mis ei ole halvem kui see, mida pakutakse peamise teenuseosutaja enda samasuguste teenuste puhul või tema tütarettevõtjate või muude sidusettevõtjate samasuguste teenuste puhul;

               (b)õigeaegselt ning läbipaistvatel, majanduslikku teostatavust silmas pidades mõistlikel ja piisavalt eristatud tingimustel (sealhulgas seoses tariifide, tehniliste standardite, spetsifikatsioonide, kvaliteedi ja hooldusega), et teenuseosutaja ei peaks maksma võrguelementide või vahendite eest, mida ta osutatava teenuse jaoks ei vaja, ning

               (c)taotluse korral lisaks enamikule kasutajatest pakutavatele võrgu lõpp-punktidele ka muudes punktides tasu eest, mis kajastab vajalike lisarajatiste ehitamise kulusid.

               2.Peamise teenuseosutajaga vastastikuse sidumise suhtes kohaldatav kord tehakse üldsusele kättesaadavaks.

               3.Peamised teenuseosutajad teevad vastavalt vajadusele üldsusele kättesaadavaks kas oma vastastikuse sidumise lepingud või vastastikuse sidumise standardpakkumised.

               Artikkel SERVIN.5.29. Juurdepääs peamiste teenuseosutajate olulistele vahenditele

               Kumbki pool tagab, et tema territooriumil asuvad peamised teenuseosutajad teevad üldkasutatavate telekommunikatsiooniteenuste osutamiseks oma olulised vahendid mõistlikel, läbipaistvatel ja mittediskrimineerivatel tingimustel kättesaadavaks telekommunikatsioonivõrkude või telekommunikatsiooniteenuste pakkujatele, välja arvatud juhul, kui telekommunikatsiooni reguleeriva asutuse kogutud faktide ja tema korraldatud turu hindamise põhjal ei ole see tõhusa konkurentsi saavutamiseks vajalik. Peamise teenuseosutaja oluliste vahendite hulka võivad kuuluda võrguelemendid, püsiliiniteenused ja nendega seotud vahendid.

               Artikkel SERVIN.5.30. Piiratud ressursid

               1.Kumbki pool tagab, et piiratud ressursside, sealhulgas raadiospekter, numbrid ning trasside rajamine, kasutamise õiguste jaotamine toimub avatult, objektiivselt, õigeaegselt, läbipaistvalt, diskrimineerimata ja proportsionaalselt ning üldise huvi eesmärke arvestades. Menetlused ning kasutamise õigustega seotud tingimused ja kohustused peavad põhinema objektiivsetel, läbipaistvatel, mittediskrimineerivatel ja proportsionaalsetel kriteeriumidel.

               2.Teave eraldatud sagedusalade praeguse kasutuse kohta avalikustatakse, kuid valitsuse erikasutuseks eraldatud raadiospektri üksikasjalik kirjeldamine ei ole kohustuslik.

               3.Pooled võivad kohaldada sageduste eraldamisel kommertseesmärkidel kasutamiseks turupõhist lähenemisviisi, nagu pakkumismenetlused.

               4.Pooled mõistavad, et poole meetmed sageduste jaotamiseks ja eraldamiseks ning haldamiseks ei ole iseenesest vastuolus artiklitega SERVIN.2.2 [Turulepääs] ja 3.2 [Turulepääs]. Kumbki pool jätab endale õiguse kehtestada ja kohaldada spektri ja sageduste haldamise meetmeid, mis võivad piirata telekommunikatsiooniteenuste osutajate arvu, tingimusel et seda tehakse kooskõlas käesoleva lepinguga. See hõlmab võimalust võtta sagedusala eraldamisel arvesse praeguseid ja tulevasi vajadusi ja spektri kättesaadavust.

               Artikkel SERVIN.5.31. Universaalteenus

               1.Kummalgi poolel on õigus kindlaks määrata, milliseid universaalteenuse osutamise kohustusi ta soovib säilitada, ning otsustada nende kohustuste ulatuse ja rakendamise üle.

               2.Kumbki pool haldab universaalteenuse osutamise kohustusi proportsionaalsel, läbipaistval, objektiivsel ja mittediskrimineerival viisil, mis on konkurentsi suhtes neutraalne ega ole koormavam kui poole kindlaks määratud universaalteenuse liigi jaoks vajalik.

               3.Kumbki pool tagab, et universaalteenuse osutajate määramise menetlused on avatud kõigile üldkasutatavate telekommunikatsioonivõrkude või üldkasutatavate telekommunikatsiooniteenuste osutajatele. Teenuseosutaja valitakse tõhusal, läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil.

               4.Kui pool otsustab universaalteenuse osutajatele hüvitist maksta, tagab ta, et hüvitis ei ületa universaalteenuse osutamise kohustusest tulenevat netokulu.

               Artikkel SERVIN.5.32. Numbri liikuvus

               Kumbki pool tagab, et üldkasutatavate telekommunikatsiooniteenuste osutajad tagavad mõistlikel tingimustel numbri liikuvuse.

               Artikkel SERVIN.5.33. Avatud internetiühendus

               1.Kumbki pool tagab, et tema õigusnormide kohaselt võimaldavad internetiühenduse teenuste osutajad nende teenuste kasutajatel:

               (a)pääseda juurde teabele ja sisule ning seda levitada, samuti kasutada ja pakkuda rakendusi ja teenuseid omal valikul, mille eelduseks on mittediskrimineeriv, mõistlik, läbipaistev ja proportsionaalne võrguhaldus, ning

               (b)kasutada enda valitud seadmeid, tingimusel et sellised seadmed ei kahjusta muude seadmete, võrgu või võrgu kaudu pakutavate teenuste turvalisust.

               2.Suurema selguse huvides olgu märgitud, et ükski käesoleva artikli säte ei takista poolel võtta vastu meetmeid, mille eesmärk on kaitsta veebikasutajate avalikku julgeolekut.

               Artikkel SERVIN.5.34. Teabe konfidentsiaalsus

               1.Kumbki pool tagab, et teenuseosutajad, kes saavad teiselt teenuseosutajalt teavet artiklite SERVIN.5.24 [Vastastikune sidumine], SERVIN.5.25 [Juurdepääs ja kasutamine], SERVIN.5.28 [Peamiste teenuseosutajatega vastastikune sidumine] ja SERVIN.5.29 [Juurdepääs peamiste tarnijate olulistele vahenditele] kohaste läbirääkimiste käigus, kasutavad kõnealust teavet üksnes sel eesmärgil, milleks see esitati, ning peavad alati kinni edastatud või salvestatud teabe konfidentsiaalsuse nõudest.

               2.Kumbki pool tagab üldkasutatavate telekommunikatsioonivõrkude või üldkasutatavate telekommunikatsiooniteenuste kasutamise käigus edastatud teabe ja asjaomaste liiklusandmete konfidentsiaalsuse, tingimusel et selleks kohaldatavad meetmed ei kujuta endast meelevaldse või põhjendamatu diskrimineerimise vahendit ega teenuskaubanduse varjatud piiramist.

               Artikkel SERVIN.5.35. Välisaktsiaosalus

               Seoses telekommunikatsioonivõrkude või telekommunikatsiooniteenuste pakkumisega ettevõtte asutamise kaudu ja olenemata artiklist SERVIN.2.7 [Nõuetele mittevastavad meetmed ja erandid], ei kehtesta pool ühisettevõtte nõudeid ega piira väliskapitali osalust välisaktsiaosaluse maksimaalse lubatud protsendimääraga või üksiku välisinvesteeringu või kõigi välisinvesteeringute maksimaalse lubatud kogusummaga.

               Artikkel SERVIN.5.36. Rahvusvaheline mobiilside rändlusteenus
                  28

               1.Pooled püüavad teha koostööd rahvusvaheliste mobiilsideteenuste läbipaistvate ja mõistlike rändlustasude saavutamiseks viisil, mis võib aidata edendada pooltevahelise kaubanduse kasvu ja suurendada tarbijate heaolu.

               2.Pooled võivad rahvusvaheliste mobiilside rändlustasude ja rändlusteenuste tehnoloogiliste alternatiivide läbipaistvuse ja konkurentsivõime suurendamiseks võtta näiteks järgmisi meetmeid:

               (a)tagada, et teave jaehindade kohta on lõppkasutajatele kergesti kättesaadav, ning

               (b)vähendada takistusi rändlusteenuste tehnoloogiliste alternatiivide kasutamisel, mille puhul ühe poole lõppkasutajad saavad teise poole territooriumil viibides juurdepääsu telekommunikatsiooniteenustele oma valitud seadet kasutades.

               3.Kumbki pool julgustab oma territooriumil asuvaid üldkasutatavate telekommunikatsiooniteenuste osutajaid avalikustama rahvusvaheliste mobiilside rändlusteenuste kõne-, andmevahetus- või sõnumivahetusele kehtivaid jaehindu, mida nad pakuvad oma lõppkasutajatele siis, kui need viibivad teise poole territooriumil.

               4.Ükski käesoleva artikli säte ei kohusta poolt reguleerima rahvusvaheliste mobiilside rändlusteenuste tasusid ega tingimusi.

               5. jagu. Finantsteenused

               Artikkel SERVIN.5.37. Kohaldamisala

               1.Käesolevat jagu kohaldatakse poole meetmete suhtes, mis mõjutavad finantsteenuste osutamist, lisaks käesoleva jaotise 1., 2., 3. ja 4. peatükile ning käesoleva peatüki 1. ja 2. jaole.

               2.Käesoleva jao kohaldamisel tähendab artikli SERVIN.1.2 [Mõisted] punktis f osutatud „tegevused, mida teostatakse valitsuse ülesannete täitmisel“ järgmist
                  29
               :

               (a)keskpanga, rahandusasutuse või mõne muu avalik-õigusliku üksuse tegevus raha- või vahetuskursipoliitika elluviimisel;

               (b)tegevus, mis moodustab osa riiklikust sotsiaalkindlustus- või pensionisüsteemist, ning

               (c)avalik-õigusliku üksuse muu tegevus poole või tema avalik-õiguslike üksuste nimel või tagatisel või nende rahalisi vahendeid kasutades.

               3.Artikli SERVIN.1.2 [Mõisted] punkti f kohaldamisel käesoleva jao suhtes loetakse, et kui pool lubab oma finantsteenuste osutajatel tegeleda käesoleva artikli lõike 2 punktis b või c osutatud tegevusega, konkureerides avalik-õigusliku üksuse või finantsteenuste osutajaga, ei hõlma tegevused, mida teostatakse valitsuse ülesannete täitmisel, neid tegevusi.

               4.Artikli SERVIN.1.2 [Mõisted] punkti a ei kohaldata käesoleva jaoga hõlmatud teenuste suhtes.

               Artikkel SERVIN.5.38. Mõisted

               Käesolevas jaotises kasutatakse järgmisi mõisteid:

               (a)„finantsteenus“ – igasugune finantsilist laadi teenus, mida pakub poole finantsteenuste osutaja ja mis hõlmab järgmist tegevust:

               i)
                     kindlustus ja kindlustusega seotud teenused:

               A)
                     otsekindlustus (sealhulgas kaaskindlustus):

               aa)
                     elukindlustus;

               bb)
                     kahjukindlustus;

               B)
                     edasikindlustus ja retrotsessioon;

               C)
                     kindlustuse vahendamine, nagu tegevus kindlustusmaakleri või -agendina, ning

               D)
                     kindlustuse lisateenused, nagu nõustamine, kindlustusmatemaatika, riskihindamine ja kahjukäsitlus;

               ii)
                     panga- ja muud finantsteenused (välja arvatud kindlustus):

               A)
                     hoiuste ja muude tagasimakstavate rahaliste vahendite vastuvõtmine avalikkuselt;

               B)
                     iga liiki laenud, sealhulgas tarbijakrediit, hüpoteeklaen, faktooring ja äritehingute finantseerimine;

               C)
                     kapitalirent;

               D)
                     kõik makse- ja rahaedastusteenused, sealhulgas krediit-, makse- ja deebetkaardid, reisitšekid ja pangavekslid;

               E)
                     tagatis- ja garantiitehingud;

               F)
                     kauplemine oma või klientide arvel kas börsil, börsivälisel turul või mõnel muul viisil järgmisega:

               (aa)rahaturu instrumentidega (sealhulgas tšekid, arved, hoiusertifikaadid);

               (bb)välisvaluutaga;

               (cc)tuletisväärtpaberitega, sealhulgas, kuid mitte ainult, futuuride ja optsioonidega;

               (dd)valuutakursi ja intressimäära instrumentidega, sealhulgas selliste finantsinstrumentidega nagu vahetuslepingud ja intressiforvardid;

               (ee)vabalt võõrandatavate väärtpaberitega; ning

               (ff)muude vabalt kaubeldavate maksevahendite ja finantsvaradega, sealhulgas väärismetallikangidega;

               G)
                     osalemine iga liiki väärtpaberite emissioonides, sealhulgas väärtpaberite emissiooni garanteerimine ja väärtpaberite agendina paigutamine (kas riiklikus või erasektoris) ja nende tegevustega seotud teenuste osutamine;

               H)
                     rahamaakleri tegevus;

               I)
                     varahaldus, sealhulgas sularaha- või portfellihaldus, kõik ühisinvesteeringute haldamise vormid, pensionifondide valitsemine, hooldus-, hoiustamis- ja usaldusteenused;

               J)
                     finantsvarade, sealhulgas väärtpaberite, tuletisväärtpaberite ja teiste vabalt kaubeldavate maksevahenditega seotud arveldus- ja kliiringteenused;

               K)
                     finantsteabe vahendamine ja edastamine ning finantsandmete töötlemine ja asjakohase tarkvara pakkumine ning

               L)
                     nõustamis-, vahendus- ja muud finantsabiteenused, mis on seotud punktides A–K loetletud tegevustega, sealhulgas krediidiinfo ja -analüüs, investeeringute ja väärtpaberiportfellidega seotud uuringud ja nõustamine, samuti nõustamine seoses äriühingute omandamise ja restruktureerimise ning strateegiaga;

               (b)„finantsteenuse osutaja“ – poole füüsiline või juriidiline isik, kes kavatseb osutada või osutab finantsteenuseid, välja arvatud avalik-õiguslik üksus;

               (c)„uus finantsteenus“ – finantsilist laadi teenus, sealhulgas olemasolevate ja uute toodetega või toote kättetoimetamisviisiga seotud teenused, mida ükski finantsteenuste osutaja poole territooriumil ei osuta, kuid mida osutatakse teise poole territooriumil,

               (d)„avalik-õiguslik üksus“ –

               i)
                     poole valitsus, keskpank või rahandusasutus või poole omanduses või kontrolli all olev üksus, mille peamine ülesanne on täita valitsuse või valitsustegevusega seotud funktsioone, välja arvatud peamiselt ärilistel tingimustel finantsteenuseid osutavad üksused, või

               ii)
                     eraõiguslik üksus, mis täidab funktsioone, mida tavaliselt täidab keskpank või rahandusasutus: siis, kui ta neid funktsioone täidab;

               (e)„iseregulatsiooni organ“ – valitsusväline organ, sealhulgas väärtpaberi- või futuuribörs või -turg, arveldusasutus või muu organisatsioon või ühendus, millel on endal või keskvalitsuse, piirkondliku või omavalitsuse või ametiasutuse statuudiga reguleerimis- või järelevalvevolitused finantsteenuste osutajate üle, kui see on asjakohane.

               Artikkel SERVIN.5.39. Usaldatavusnõuetega seotud erand

               1.Ükski käesoleva lepingu säte ei keela poolel võtta vastu või jätta kehtima meetmeid usaldatavusnõuetega seotud põhjustel,
                  30
                nagu:

               (a)investorite, hoiustajate, kindlustusvõtjate või selliste isikute kaitse, kelle suhtes finantsteenuse osutajal on usaldussuhtest tulenev kohustus, või

               (b)poole finantssüsteemi terviklikkuse ja stabiilsuse tagamine.

               2.Kui sellised meetmed ei ole kooskõlas käesoleva lepingu sätetega, ei kasutata neid poole käesolevast lepingust tulenevate kohustuste vältimiseks.

               Artikkel SERVIN.5.40. Teabe konfidentsiaalsus

               Ilma et see piiraks kolmanda osa [Õiguskaitse- ja õigusalane koostöö kriminaalasjades] kohaldamist, ei tõlgendata ühtki käesoleva lepingu sätet nii, nagu kohustaks see poolt avaldama üksiktarbijate äriasjade ja kontodega seotud teavet või mis tahes konfidentsiaalset või ärisaladusena käsitletavat teavet, mis on avalik-õiguslike üksuste valduses.

               Artikkel SERVIN.5.41. Rahvusvahelised standardid

               Pooled teevad kõik endast oleneva tagamaks, et nende territooriumil rakendatakse ja kohaldatakse finantsteenuste sektori reguleerimise ja järelevalve, rahapesu ja terrorismi rahastamise vastase võitluse ning maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vastase võitluse rahvusvaheliselt kokkulepitud standardeid. Sellised rahvusvaheliselt kokkulepitud standardid on muu hulgas standardid, mille on vastu võtnud G20, finantsstabiilsuse nõukogu, Baseli pangajärelevalve komitee, eelkõige selle „Tõhusa pangandusjärelevalve üldpõhimõtted“, Rahvusvaheline Kindlustusjärelevalve Assotsiatsioon, eelkõige selle „Kindlustusjärelevalve üldpõhimõtted“, Rahvusvaheline Väärtpaberijärelevalve Organisatsioon, eelkõige selle „Väärtpaberite reguleerimise eesmärgid ja põhimõtted“, rahapesuvastase töökond ning Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni maksualase läbipaistvuse ja teabevahetuse ülemaailmne foorum.

               Artikkel SERVIN.5.42. Uued finantsteenused lepinguosalise territooriumil

               1.Kumbki pool lubab tema territooriumil asutatud teise poole finantsteenuste osutajal osutada iga uut finantsteenust, mida ta oma õigusnormide kohaselt lubaks samasuguses olukorras osutada oma finantsteenuste osutajatel, tingimusel et uue finantsteenuse kasutuselevõtmine ei nõua uue seaduse vastuvõtmist või kehtiva seaduse muutmist. Seda ei kohaldata poole territooriumil asuvate teise poole filiaalide suhtes.

               2.Pool võib määrata kindlaks institutsioonilise ja õigusliku vormi, mille kaudu võib teenust osutada, ning nõuda teenuse osutamiseks loa olemasolu. Sellise loa olemasolu nõudmise korral tehakse otsus mõistliku aja jooksul ja loa andmisest võib keelduda üksnes usaldatavusnõuetega seotud kaalutlustel.

               Artikkel SERVIN.5.43. Iseregulatsiooni organid

               Kui pool nõuab teise poole finantsteenuste osutajatelt oma territooriumil finantsteenuste osutamiseks liikmesust, osalust või juurdepääsu omamist iseregulatsiooni organis, tagab pool, et kõnealune iseregulatsiooni organ järgib artiklitest SERVIN.2.3 [Võrdne kohtlemine], SERVIN.2.4 [Enamsoodustusrežiim], ja [SERVIN.3.4 [Võrdne kohtlemine] ja SERVIN.3.5 [Enamsoodustusrežiim] tulenevaid kohustusi.

               Artikkel SERVIN.5.44. Kliiring- ja maksesüsteemid

               Võrdse kohtlemise aluseks olevate tingimuste kohaselt tagab pool tema territooriumil asutatud teise poole finantsteenuste osutajatele juurdepääsu avalik-õiguslike üksuste makse- ja kliiringsüsteemidele ning tavalises äritegevuses kättesaadavatele ametlikele rahastamis- ja refinantseerimisallikatele. Käesoleva artikliga ei anta juurdepääsu poole viimase instantsi laenajatele.

               6. jagu. Rahvusvahelised mereveoteenused

               Artikkel SERVIN.5.45. Kohaldamisala ja mõisted

               1.Käesolevat jagu kohaldatakse poole meetmete suhtes, mis mõjutavad rahvusvaheliste mereveoteenuste osutamist, lisaks 1., 2., 3. ja 4. peatükile ning käesoleva peatüki 1. jaole.

               2.Käesolevas jaos ning käesoleva jaotise 1., 2., 3. ja 4. peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid:

               (a)„rahvusvahelised mereveoteenused“ – reisijate- või kaubavedu merelaevadega ühe poole sadama ja teise poole või kolmanda riigi sadama vahel või Euroopa Liidu eri liikmesriikide sadamate vahel, sealhulgas otselepingute sõlmimine muude veoteenuste osutajatega, eesmärgiga tagada uksest ukseni või mitmeliigiline transport üheainsa veodokumendi alusel, kuid see ei hõlma õigust osutada selliseid muid veoteenuseid;

               (b)„uksest ukseni või mitmeliigiline transport“ – veose transport, mille korral kasutatakse rohkem kui üht veoliiki, mille hulka kuulub rahvusvaheline merevedu, ning mis toimub üheainsa veodokumendi alusel;

               (c)„rahvusvaheline veos“ – veos, mida transporditakse ühe poole sadama ja teise poole või kolmanda riigi sadama vahel või liidu eri liikmesriikide sadamate vahel;

               (d)„meretranspordi abiteenused“ – mereveoste käitlemise teenused, tollivormistusteenused, konteinerjaama- ja depooteenused, laevade agenteerimisteenused ja mereveoste ekspedeerimisteenused ning hoiustamis- ja ladustamisteenused;

               (e)„mereveoste käitlemise teenused“ – stividoriettevõtete, sealhulgas terminalioperaatorite tegevus, välja arvatud otsene kaitöötajate tegevus, kui töötajate töö on korraldatud stividoriettevõtetest või terminalioperaatoritest sõltumatult; need hõlmavad järgmiste tegevuste korraldamist ja järelevalvet:

               i)
                     laevade lastimine ja lossimine;

               ii)
                     veose kinnitamine ja kinnitustest lahtivõtmine ning

               iii)
                     veose vastuvõtt või väljastamine ja hoiustamine enne lastimist või pärast lossimist;

               (f)„tollivormistusteenused“ – tegevus, mis seisneb kaubasaadetiste impordi, ekspordi või transiidiga seotud tolliformaalsuste täitmises teise isiku nimel, olenemata sellest, kas need teenused on teenuseosutaja põhitegevus või täiendavad tema põhitegevust;

               (g)„konteinerjaama- ja depooteenused“ – tegevus, mis seisneb konteinerite ladustamises, täitmises, demonteerimises või parandamises ning konteinerite lastimiseks kättesaadavaks tegemises sadamaaladel või sisemaal;

               (h)„laevade agenteerimisteenused“ – tegevus, mis seisneb asjaomases geograafilises piirkonnas ühe või enama laevaliini või laevandusettevõtja ärihuvide esindamises agendina järgmistel eesmärkidel:

               i)
                     meretranspordi ja sellega seotud teenuste turustamine ja müük pakkumise tegemisest arve esitamiseni, meretranspordi veokirjade väljastamine liinide või äriühingute nimel, vajalike abiteenuste ost ja edasimüük, dokumentide koostamine ja äriteabe andmine ning

               ii)
                     liinide või äriühingute nimel tegutsemine, korraldades vajaduse korral laevade sadamaskäike või veoste vastuvõtmist;

               (i)„fiiderteenused“ – ilma et see piiraks sellise tegevuse ulatust, mida asjaomaste siseriiklike õigusaktide kohaselt võib pidada kabotaažiks, rahvusvaheliste veoste, sealhulgas konteinerveoste, tükikaubaveoste ning kuivpuistlasti ja vedellasti eel- ja edasivedu meritsi poole territooriumil asuvate sadamate vahel, tingimusel et selline rahvusvaheline veos on teel, see tähendab suundub sihtkohta või saabub lastimissadamast, mis asub väljaspool kõnealuse poole territooriumi,

               (j)„meretranspordi ekspedeerimisteenused“ – tegevus, mis seisneb kaubasaatjate nimel veotoimingute korraldamises ja järelevalves, tellides veoteenuseid ja nendega seotud teenuseid, koostades dokumentatsiooni ja andes äriteavet,

               (k)„sadamateenused“ – teenused, mida sadamavaldaja, tema alltöövõtjad või muud teenuseosutajad osutavad meresadama piirkonnas või sellisesse piirkonda viival veeteel, et toetada kauba või reisijate vedu; ja

               (l)„hoiustamis- ja ladustamisteenused“ – külmutatud või jahutatud kaupade ladustamine, vedelike või gaaside ladustamine ning muud hoiustamis- või ladustamisteenused.

               Artikkel SERVIN.5.46. Kohustused

               1.Ilma et see piiraks artiklites SERVIN.2.7 [Nõuetele mittevastavad meetmed ja erandid] ja SERVIN.3.6 [Nõuetele mittevastavad meetmed] osutatud mittevastavate meetmete või muude meetmete kohaldamist, rakendab kumbki pool põhimõtet, mis tagab kaubanduslikel ja mittediskrimineerivatel alustel piiramatu juurdepääsu rahvusvahelisele mereveoturule ja -kaubandusele:

               (a)võimaldades teise poole lipu all sõitvatele või teise poole teenuseosutajate käitatavatele laevadele vähemalt sama soodsat kohtlemist kui oma laevadele muu hulgas seoses järgmisega:

               i)
                     juurdepääs sadamatele;

               ii)
                     sadama infrastruktuuri kasutamine;

               iii)
                     meretranspordi abiteenuste kasutamine ning

               iv)
                     tolliteenused ning kaikohtade ja lastimis- ja lossimisrajatiste määramine; sealhulgas eeltooduga seotud lõivud ja tasud;

               (b)tehes teise poole rahvusvaheliste mereveoteenuste osutajatele mõistlikel ja oma teenuseosutajatele või laevadele või kolmanda riigi teenuseosutajatele või laevadele võimaldatavate tingimustega võrreldes vähemalt sama soodsatel tingimustel (sealhulgas lõivude ja tasude, spetsifikatsioonide ja osutatava teenuse kvaliteedi osas) kättesaadavaks järgmised sadamateenused: lootsiteenused, puksiirabi, toiduainete, kütuse ja veega varustamine, prügi ja ballastvee kõrvaldamine, sadamakapteni teenused, navigeerimisabi, avariiremondirajatised, reidi-, kai-, sildumisteenused ja kai äärest ära viimise teenused ning laevade käitamiseks vajalikud maismaal osutatavad teenused, sealhulgas side ning vee- ja elektrivarustus;

               (c)lubades teise poole rahvusvaheliste mereveoteenuste osutajatel asjakohasel juhul pädeva asutuse loal paigutada ümber nende omanduses olevaid või renditud tühje konteinereid, mida ei veeta tasu eest lastina, Ühendkuningriigi sadamate vahel või liidu liikmesriigi sadamate vahel, ja

               (d)lubades teise poole rahvusvaheliste mereveoteenuste osutajatel asjakohasel juhul pädeva asutuse loal osutada fiiderteenuseid Ühendkuningriigi sadamate vahel või liidu liikmesriigi sadamate vahel.

               2.Lõikes 1 osutatud põhimõtte kohaldamisel pool:

               (a)ei kehtesta tulevikus kolmandate riikidega sõlmitavates rahvusvaheliste mereveoteenuste (sealhulgas puist- ja vedellastiveod ja liiniveod) lepingutes lastijaotusklausleid ning lõpetab mõistliku ajavahemiku jooksul selliseid lastijaotusklauslid, kui need on olemas varasemates lepingutes,

               (b)ei võta vastu ega jäta kehtima meedet, millega nõutakse kogu rahvusvahelise veose või selle osa transportimist üksnes kõnealuse poole territooriumil registreeritud või kõnealuse poole füüsiliste isikute omandis või kontrolli all olevate laevadega;

               (c)kõrvaldab sellised ühepoolsed meetmed või haldus-, tehnilised ja muud takistused, mis võivad kujutada endast varjatud piirangut või millel võib olla diskrimineeriv mõju rahvusvaheliste meretransporditeenuste osutamisele, ning hoidub nende kehtestamisest ning

               (d)ei takista teise poole rahvusvaheliste meretransporditeenuste osutajatel sõlmimast teiste veoteenuste osutajatega uksest ukseni või mitmeliigiliseks transpordiks otselepinguid.

               7. jagu. Õigusteenused

               Artikkel SERVIN.5.47. Kohaldamisala

               1.Käesolevat jagu kohaldatakse poole meetmete suhtes, mis mõjutavad määratud õigusteenuste osutamist, lisaks käesoleva jaotise 1., 2., 3. ja 4. peatükile ning käesoleva peatüki 1. ja 2. jaole.

               2.Käesoleva jao sätted ei mõjuta poole õigust reguleerida ja kontrollida määratud õigusteenuste osutamist oma territooriumil mittediskrimineerival viisil.

               Artikkel SERVIN.5.48. Mõisted

               Käesolevas jaos kasutatakse järgmisi mõisteid:

               a)„määratud õigusteenused“ – õigusteenused, mis on seotud päritolujurisdiktsiooni õiguse ja rahvusvahelise avaliku õigusega, välja arvatud Euroopa Liidu õigus;

               b)„päritolujurisdiktsioon“ – Euroopa Liidu liikmesriigi või Ühendkuningriigi jurisdiktsioon (või selle osa), kus jurist omandas oma päritolujurisdiktsiooni kutsenimetuse, või kui jurist on omandanud päritolujurisdiktsiooni kutsenimetuse rohkem kui ühes jurisdiktsioonis, siis ükskõik milline neist jurisdiktsioonidest;

               c)„päritolujurisdiktsiooni õigus“ – juristi päritolujurisdiktsiooni
                  31
                õigus.

               d)„päritolujurisdiktsiooni kutsenimetus“ –

               i)liidu juristi puhul kutsenimetus, mis on omandatud mõnes liidu liikmesriigis ja mis annab õiguse osutada õigusteenust selles liikmesriigis; või

               ii)Ühendkuningriigi puhul kutsenimetused advocate, barrister või solicitor, mis annavad õiguse osutada õigusteenuseid ükskõik millises Ühendkuningriigi jurisdiktsioonis;

               e)„jurist“ –

               i)liidu füüsiline isik, kellel on luba osutada liidu liikmesriigis õigusteenuseid päritolujurisdiktsiooni kutsenimetuse alusel või

               ii)Ühendkuningriigi füüsiline isik, kellel on luba osutada ükskõik millises Ühendkuningriigi jurisdiktsioonis õigusteenuseid päritolujurisdiktsiooni kutsenimetuse alusel;

               f)
                     „teise poole jurist“ –

               i)kui teine pool on liit, siis punkti e alapunktis i osutatud jurist, või

               ii)kui teine pool on Ühendkuningriik, siis punkti e alapunktis ii osutatud jurist, ja

               g)„õigusteenused“ – järgmised teenused:

               i) õigusabiteenused ning

               ii) vahekohtu-, lepitus- ja vahendusteenused (välja arvatud sellised teenused, mida osutavad füüsilised isikud, nagu on sätestatud artiklis SERVIN 4.1 [Kohaldamisala ja mõisted]
                  32
               .

               Õigusteenused ei hõlma juriidilist esindamist haldusasutustes, kohtutes ja muudes poole seaduse alusel moodustatud ametlikes kohtutes, õigusalase nõustamise ning volitamise, juriidiliste dokumentide ja nende tõestamisega seotud teenuseid, mida osutavad avalikke ülesandeid täitvad õiguspraktikud, näiteks notarid, huissiers de justice’id või muud officiers publics et ministériels’id, ning teenuseid, mida osutavad valitsuse ametliku aktiga määratud kohtutäiturid.

               Artikkel SERVIN.5.49. Kohustused

               1. Pool lubab teise poole juristil osutada oma territooriumil määratud õigusteenuseid tema päritolujurisdiktsiooni kutsenimetuse alusel kooskõlas artiklitega SERVIN.2.2 [Turulepääs], SERVIN.2.3 [Võrdne kohtlemine], SERVIN.3.2 [Turulepääs], SERVIN.3.4 [Võrdne kohtlemine] ja SERVIN.4.4 [Lepingulised teenuseosutajad ja sõltumatud spetsialistid].

               2.
                     Kui pool (vastuvõttev jurisdiktsioon) nõuab teise poole juristilt lõike 1 kohaselt määratud õigusteenuste osutamiseks registreerimist oma territooriumil, ei tohi sellise registreerimise nõuded ja kord:

               (a)olla ebasoodsamad kui need, mida kohaldatakse kolmanda riigi füüsilise isiku suhtes, kes osutab õigusteenuseid seoses kolmanda riigi õiguse või rahvusvahelise avaliku õigusega kolmanda riigi kutsenimetuse alusel vastuvõtva jurisdiktsiooni territooriumil; ning

               (b)tähendada nõuet või olla samaväärne nõudega omandada vastuvõtva jurisdiktsiooni õigusala kvalifikatsioon või saada luba oma kutsenimetuse kasutamiseks.

               3.
                     Lõiget 4 kohaldatakse lõike 1 kohaselt määratud õigusteenuste osutamise suhtes asutamise kaudu.

               4.
                     Pool lubab teise poole juriidilisel isikul asutada oma territooriumil filiaali, mille kaudu osutatakse määratud õigusteenuseid
                  33
                lõike 1 kohaselt, kooskõlas käesoleva jaotise 2. peatükis [Investeeringute liberaliseerimine] sätestatud tingimustega. See ei piira nõudeid, mille järgi nõutakse, et teatud protsentuaalsel osal ettevõtja aktsionäridest, omanikest, partneritest või juhtidest oleks teatud kutsealane kvalifikatsioon või nad tegutseksid teatud kutsealal, nagu juristid või raamatupidajad.

               Artikkel SERVIN.5.50. Nõuetele mittevastavad meetmed

               1.Artiklit 5.49 [Kohustused] ei kohaldata järgmise suhtes:

               a)poole olemasolev mittevastav meede järgmistel tasanditel:

               i)liidu puhul:

               A) liit, nagu on sätestatud lisas SERVIN-1 [Kehtivad meetmed] liidu loendis;

               B) liikmesriigi keskvalitsus, nagu on sätestatud lisas SERVIN-1 [Kehtivad meetmed] liidu loendis;

               C) liikmesriigi piirkondlik valitsus, nagu on sätestatud lisas SERVIN-1 [Kehtivad meetmed] liidu loendis; või

               D) muu kui punktis C osutatud kohalik omavalitsus ja

               ii)Ühendkuningriigi puhul:

               A) keskvalitsus, nagu on sätestatud lisas SERVIN-1 [Kehtivad meetmed] Ühendkuningriigi loendis;

               B)piirkondlik valitsus, nagu on sätestatud lisas SERVIN-1 [Kehtivad meetmed] Ühendkuningriigi loendis; või

               C)kohalik omavalitsus;

               b)ükskõik millise punktis a osutatud mittevastava meetme jätkamine või kiire pikendamine või

               c)käesoleva lõike punktides a ja b osutatud mittevastavate meetmete muutmine niivõrd, kuivõrd muutmisega ei vähendata vahetult enne muutmist olemas olnud meetme vastavust artiklile SERVIN.5.49 [Kohustused].

               2. Artiklit SERVIN.5.49 [Kohustused] ei kohaldata poole meetmete suhtes, mis on kooskõlas lisas SERVIN-2 [Tulevased meetmed] loetletud sektorite, allsektorite või tegevuste suhtes kehtestatud reservatsioonide, tingimuste või kvalifikatsioonidega.

               3.
                     Käesolevat jagu kohaldatakse ilma, et see piiraks lisa SERVIN-4 [Lepingulised teenuseosutajad ja sõltumatud spetsialistid] kohaldamist.

               III jaotis. Digikaubandus

               1. peatükk. Üldsätted

               Artikkel DIGIT.1. Eesmärk

               Käesoleva jaotise eesmärk on hõlbustada digikaubandust, kõrvaldada elektrooniliste vahendite abil toimuva kaubanduse põhjendamatud tõkked ning tagada ettevõtjatele ja tarbijatele avatud, turvaline ja usaldusväärne internetikeskkond.

               Artikkel DIGIT.2. Kohaldamisala

               1.
                     Käesolevat jaotist kohaldatakse poole meetmete suhtes, mis mõjutavad elektrooniliste vahendite abil toimuvat kaubandust.

               2.
                     Käesolevat jaotist ei kohaldata audiovisuaalteenuste suhtes.

               Artikkel DIGIT.3. Reguleerimisõigus

               Pooled kinnitavad veel kord reguleerimisõigust oma territooriumil, et saavutada õiguspärased poliitikaeesmärgid näiteks rahvatervise kaitse, sotsiaalteenuste, riikliku hariduse, ohutuse, keskkonna, sealhulgas kliimamuutuste, avaliku kõlbluse, sotsiaal- või tarbijakaitse, eraelu puutumatuse ja andmekaitse või kultuurilise mitmekesisuse edendamise ja kaitse vallas.

               Artikkel DIGIT.4. Erandid

               Suurema selguse huvides olgu märgitud, et käesolev jaotis ei keela pooltel võtta vastu või jätta kehtima meetmeid kooskõlas artikliga EXC.1 [Üldised erandid], artikliga EXC.4 [Julgeolekuerandid] ja artikliga SERVIN.5.39 [Usaldatavusnõuetega seotud erand] vastavas artiklis sätestatud avaliku huviga seotud põhjustel.

               Artikkel DIGIT.5. Mõisted

               1.Käesoleva jaotise suhtes kohaldatakse käesoleva rubriigi II jaotise [Teenused ja investeeringud] artiklis SERVIN.1.2 [Mõisted] sätestatud määratlusi.

               2.Käesolevas jaotises kasutatakse järgmisi mõisteid:

               (a)„tarbija“ – füüsiline isik, kes kasutab üldkasutatavat telekommunikatsiooniteenust muul kui kutsealasel eesmärgil;

               (b)„otseturundusteadaanne“ – igasugune ärireklaam, mille raames füüsiline või juriidiline isik edastab üldkasutatavat telekommunikatsiooniteenust kasutades reklaami otse kasutajale ning mis hõlmab vähemalt elektronpostisõnumeid ning tekst- ja multimeediasõnumeid;

               (c)„elektrooniline autentimine“ – elektrooniline protsess, mis võimaldab elektrooniliselt kindlaks teha:

               (I)füüsilise või juriidilise isiku või

               (II)elektrooniliste andmete päritolu ja tervikluse;

               (d)„e-andmevahetusteenus“ – teenus, mis võimaldab edastada andmeid kolmandate isikute vahel elektrooniliselt ja tõendab edastatud andmete käitamist, sealhulgas andmete saatmist ja kättesaamist, ning kaitseb edastatud andmeid kadumise, varguse, kahjustamise või lubamatu muutmise eest;

               (e)„e-tempel“ – juriidilise isiku kasutatavad elektroonilised andmed, mis on lisatud muudele elektroonilistele andmetele või on nendega loogiliselt seotud, et tagada nende päritolu ja terviklus;

               (f)„e-allkiri“ – elektroonilised andmed, mis on lisatud muudele elektroonilistele andmetele või on nendega loogiliselt seotud ning

               (I)mida füüsiline isik kasutab selleks, et väljendada nõustumist seotud elektrooniliste andmetega, ning

               (II)mis on nendega seotud elektrooniliste andmetega ühendatud nii, et igasugune edaspidine andmete muutmine on tuvastatav;

               (g)„elektrooniline ajatempel“ – elektroonilised andmed, mis seovad muud elektroonilised andmed kindla ajahetkega ja tõendavad, et viimatinimetatud andmed olid sel ajahetkel olemas;

               (h)„elektrooniline usaldusteenus“ – elektrooniline teenus, mis hõlmab järgmist:

               (I)e-allkirjade, e-templite, e-ajatemplite, registreeritud e-andmevahetusteenuste ja nende teenustega seotud sertifikaatide loomine, kontrollimine ja valideerimine;

               (II)veebisaidi autentimise sertifikaatide loomine, kontrollimine ja valideerimine või

               (III)e-allkirjade, e-templite või nende teenustega seotud sertifikaatide säilitamine;

               (i)„avaliku sektori teave“ – andmed, mis kuuluvad mis tahes valitsustasandile ja valitsusvälistele asutustele mis tahes tasandi valitsustasandi delegeeritud volitusi kasutades, või mida nad valdavad;

               (j)„üldkasutatav telekommunikatsiooniteenus“ – üldsusele pakutav telekommunikatsiooniteenus;

               (k)„kasutaja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes kasutab üldkasutatavat telekommunikatsiooniteenust.

               2. peatükk. Andmeedastus ja isikuandmete kaitse

               Artikkel DIGIT.6. Piiriülene andmeedastus

               1.Pooled tegutsevad kindlalt selle nimel, et tagada piiriülene andmeedastus, mis hõlbustab kaubandust digimajanduses. Selleks ei piira pool pooltevahelist piiriülest andmeedastust:

               (a)nõudes poole territooriumil andmetöötlusseadmete või võrguelementide kasutamist töötlemiseks, sealhulgas kehtestades kohustuse kasutada andmetöötlusseadmeid või võrguelemente, mis on lepinguosalise territooriumil sertifitseeritud või heaks kiidetud;

               (b)nõudes andmete säilitamiseks või töötlemiseks poole territooriumil andmete lokaliseerimist;

               (c)keelates säilitamise või töötlemise teise poole territooriumil või

               (d)tehes piiriülese andmeedastuse tingimuseks andmetöötlusseadmete või võrguelementide kasutamise poolte territooriumil või lokaliseerimise nõuded poolte territooriumil.

               2.Pooled jälgivad käesoleva sätte rakendamist ja hindavad selle toimimist kolme aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. Pool võib igal ajal teha teisele poolele ettepaneku vaadata läbi lõikes 1 loetletud piirangute loetelu. Kõnealune taotlus võetakse heasoovlikule kaalumisele.

               Artikkel DIGIT.7. Isikuandmete ja privaatsuse kaitse

               1.Kumbki pool tunnistab, et isikutel on õigus isikuandmete ja privaatsuse kaitsele ning et sellega seotud kõrged standardid suurendavad usaldust digimajanduse vastu ja aitavad kaasa kaubanduse arengule.

               2.Ükski käesoleva lepingu säte ei takista poolel vastu võtmast või säilitamast isikuandmete ja eraelu puutumatuse kaitse meetmeid, sealhulgas seoses andmete piiriülese edastamisega, tingimusel et poole õiguses on edastatud andmete kaitseks ette nähtud vahendid, mis võimaldavad andmete edastamist üldkohaldatavatel tingimustel
                  34
               .

               3.Kumbki pool teavitab teist poolt lõikes 2 osutatud meetmest, mille ta võtab vastu või säilitab.

               3. peatükk. Erisätted

               Artikkel DIGIT.8. Elektroonilise edastuse suhtes kohaldatavad tollimaksud

               1.Elektroonilist edastust käsitatakse teenuse osutamisena käesoleva rubriigi II jaotise [Teenused ja investeeringud] tähenduses.

               2.Pooled ei kehtesta elektroonilisele edastusele tollimakse.

               Artikkel DIGIT.9. Eelneva loa puudumise põhimõte

               1.Pool ei nõua teenuse elektrooniliseks osutamiseks eelnevat luba üksnes põhjusel, et teenust osutatakse internetis, ega võta vastu ega jäta kehtima ühtegi muud samaväärse toimega nõuet.

               Teenust osutatakse internetis, kui seda osutatakse elektrooniliselt ja pooled ei viibi üheaegselt kohal.

               2.Lõiget 1 ei kohaldata telekommunikatsiooniteenuste, ringhäälinguteenuste, hasartmänguteenuste, õigusalaste esindusteenuste ega notari või samaväärse kutseala teenuste suhtes, kui need on otseselt ja eriomaselt seotud avaliku võimu teostamisega.

               Artikkel DIGIT.10. Elektrooniline lepingute sõlmimine

               1.Kumbki pool tagab, et lepinguid võib sõlmida elektrooniliselt ning et tema õigusnormid ei loo takistusi elektrooniliste lepingute kasutamisele ning nende tõttu ei kaota lepingud õiguslikku mõju ega kehtivust üksnes põhjusel, et leping on sõlmitud elektrooniliselt.

               2.Lõiget 1 ei kohaldata järgmise suhtes:

               (a)ringhäälinguteenused;

               (b)hasartmänguteenused;

               (c)õigusalased esindusteenused;

               (d)notarite või samaväärsete kutsealade teenused, mis on otseselt ja eriomaselt seotud avaliku võimu teostamisega;

               (e)lepingud, mille sõlmimine eeldab isiklikku kohalolekut;

               (f)lepingud, millega kehtestatakse või antakse üle kinnisvaraga seotud õigused;

               (g)lepingud, mille puhul seaduse järgi on nõutav kohtute, ametiasutuste või avalikku võimu teostavate kutsealade esindajate kaasamine;

               (h)käendus- ja tagatislepingud, mille on sõlminud isikud, kes tegutsevad eesmärkidel, mis ei ole seotud nende kaubandus-, majandus- või kutsetegevusega, või

               (i)perekonnaõiguse või pärimisõigusega reguleeritavad lepingud.

               Artikkel DIGIT.11. E-autentimine ja e-usaldusteenused

               1.Pool ei eita e-dokumendi, e-allkirja, e-templi või e-ajatempli ega e-registreeritud kättetoimetamisteenust kasutades saadetud ja saadud andmete õiguslikke tagajärgi ega nende kohtus tõendina vastuvõetavust üksnes sel põhjusel, et need on elektroonilisel kujul.

               2.Pool ei võta vastu ega jäta kehtima meetmeid:

               (a)millega keelatakse e-tehingu pooltel määrata vastastikku kindlaks oma tehingu jaoks sobivad elektroonilise autentimise meetodid, või

               (b)mille tulemusena e-tehingu pooltel ei ole võimalik õigus- ja haldusasutustele tõendada, et elektroonilise autentimise või elektroonilise usaldusteenuse kasutamine selles tehingus on kooskõlas kohaldatavate õiguslike nõuetega.

               3.Olenemata lõikest 2 võib pool nõuda, et teatava tehinguliigi puhul sertifitseerib elektroonilise autentimise või usaldusteenuse meetodi tema õigusnormide kohaselt akrediteeritud asutus või et see peab vastama teatavatele toimimise standarditele, mis on objektiivsed, läbipaistvad ja mittediskrimineerivad ning mis on seotud üksnes asjaomase tehinguliigi eriomadustega.

               Artikkel DIGIT.12. Lähtekoodi edastamine või sellele juurdepääs

               1.Pool ei nõua teise poole füüsilisele või juriidilisele isikule kuuluva tarkvara lähtekoodi edastamist ega sellele juurdepääsu.

               2.Suurema selguse huvides olgu märgitud, et:

               (a)artiklis DIGIT.4 [Erandid] osutatud üldisi erandeid, julgeolekuerandeid ja usaldatavusnõuetega seotud erandeid kohaldatakse poole meetmete suhtes, mis on vastu võetud või kehtima jäetud sertifitseerimismenetluse raames, ning

               (b)käesoleva artikli lõiget 1 ei kohaldata teise poole füüsilise või juriidilise isiku poolt lähtekoodi vabatahtliku ärilisel alusel üleandmise või sellele juurdepääsu andmise suhtes, näiteks riigihanketehingu või vabalt läbiräägitud lepingu kontekstis.

               3.Ükski käesoleva artikli säte ei mõjuta järgmist:

               (a)kohtu või halduskohtu või konkurentsiasutuse nõue, mis kehtestatakse poole konkurentsiõiguse normide kohaselt, et ennetada või heastada konkurentsi piiramist või moonutamist,

               (b)reguleeriva asutuse nõue, mis kehtestatakse veebikasutajate avalikku julgeolekut käsitlevate poole õigusnormide kohaselt ja millega nähakse ette loata avalikustamise vastased kaitsemeetmed;

               (c)intellektuaalomandi õiguste kaitset ja intellektuaalomandi õiguskaitse tagamist ning

               (d)poole õigust võtta meetmeid kooskõlas WTO riigihankelepingu III artikliga, mis on inkorporeeritud käesoleva rubriigi VI jaotise [Riigihanked] artikliga PPROC.2. [WTO riigihankelepingu teatavate sätete inkorporeerimine ja käesoleva lepinguga hõlmatud hanked].

               Artikkel DIGIT.13. Tarbijate usaldus internetis

               1.Tunnistades vajadust suurendada tarbijate usaldust digikaubanduse vastu, võtab kumbki pool vastu või jätab kehtima meetmed, millega tagatakse e-kaubanduse tehingutes osalevate tarbijate tõhus kaitse, sealhulgas meetmed, millega:

               (a)keelustatakse pettused ja petturlikud äritavad;

               (b)kohustatakse kaupade ja teenuste pakkujaid tegutsema heas usus ja järgima ausaid äritavasid, sealhulgas keelates tarbijatelt tellimata kaupade ja teenuste eest tasu nõudmise;

               (c)kohustatakse kaupade ja teenuste pakkujaid, sealhulgas juhul, kui nad tegutsevad vahendajate kaudu, esitama tarbijatele selget ja põhjalikku teavet järgmise kohta: kauba või teenuse pakkuja isik ja kontaktandmed, asjaomane tehing, sealhulgas kauba või teenuse põhiomadused ja koguhind, mis sisaldab kõiki kohaldatavaid tasusid, ning kohaldatavad tarbijaõigused (vahendajate puhul hõlmab see ka kohustust võimaldada sellise teabe esitamist kauba tarnija või teenuse osutaja poolt), ning

               (d)tagatakse tarbijate juurdepääs õiguskaitsele nende õiguste rikkumise korral, sealhulgas õigus kasutada õiguskaitsevahendeid, kui kauba või teenuse eest on tasutud, kuid kaupa ei tarnita või teenust ei osutata kokkulepitud viisil.

               2.Pooled tunnistavad vajadust anda oma tarbijakaitseasutustele või muudele asjaomastele asutustele piisavad volitused õigusnormide täitmise tagamiseks ning tagada nende asutuste vaheline koostöö, et kaitsta tarbijaid ja suurendada tarbijate usaldust internetis.

               Artikkel DIGIT.14. Soovimatud otseturundusteadaanded

               1.
                     Kumbki pool tagab, et kasutajaid kaitstakse tõhusalt soovimatute otseturundusteadaannete eest.

               2.
                     Kumbki pool tagab, et otseturundusteadaandeid ei saadeta füüsilistest isikutest kasutajatele, kui nad ei ole andnud kummagi poole õigusaktide kohast nõusolekut selliste teadaannete saamiseks.

               3.
                     Olenemata lõikest 2 lubab pool füüsilistel või juriidilistel isikutel, kes on kogunud kõnealuse poole õigusaktides sätestatud tingimuste kohaselt kasutaja kontaktandmed seoses kaupade tarnimise või teenuste osutamisega, saata sellele kasutajale otseturundusteadaandeid oma sarnaste kaupade või teenuste kohta.

               4.
                     Kumbki pool tagab, et otseturundusteadaanded on sellistena selgelt äratuntavad, neist nähtub selgelt, kelle nimel need saadetakse, ning need sisaldavad vajalikku teavet, mis võimaldab saajal nõuda nende saatmise lõpetamist tasuta ja mis tahes hetkel.

               5.
                     Kumbki pool tagab kasutajatele juurdepääsu õiguskaitsele selliste otseturundusteadaannete saatjate vastu, mis ei vasta lõigete 1–4 kohaselt vastu võetud või kehtima jäetud meetmetele.

               Artikkel DIGIT.15. Avaliku sektori avaandmed

               1.Pooled tunnistavad, et üldsuse juurdepääsu hõlbustamine avaliku sektori teabele ning selle kasutamise hõlbustamine aitab soodustada majanduslikku ja sotsiaalset arengut, konkurentsivõimet, tootlikkust ja innovatsiooni.

               2.Määral, mil pool otsustab anda üldsusele juurdepääsu avaliku sektori teabele, püüab ta võimaluste piires tagada, et see teave:

               (a)on vormingus, mis võimaldab seda hõlpsasti otsida, leida, kasutada, taaskasutada ja ümber jaotada;

               (b)on masinloetavas vormingus ja vormingus, mis võimaldab mitmemõõtmelist töötlust;

               (c)sisaldab kirjeldavaid metaandmeid, mis on võimalikult standardsed;

               (d)on tehtud kättesaadavaks usaldusväärsete, kasutajasõbralike ja vabalt kättesaadavate rakendusliideste kaudu;

               (e)on korrapäraselt ajakohastatud;

               (f)ei kuulu diskrimineerivate või taaskasutamist tarbetult piiravate tingimuste kohaldamisalasse ja

               (g)on tehtud taaskasutamiseks kättesaadavaks täielikus kooskõlas poolte vastavate isikuandmete kaitse normidega.

               3.Pooled püüavad teha koostööd, et teha kindlaks viisid, kuidas kumbki pool saab suurendada juurdepääsu poole avalikustatud avaliku sektori teabele ja selle teabe kasutamist, et edendada ja luua ärivõimalusi lisaks avaliku sektori poolsele kasutusele.

               Artikkel DIGIT.16. Digikaubandusega seotud koostöö regulatiivsetes küsimustes

               1.Pooled vahetavad regulatiivsete küsimuste kohta digikaubanduse valdkonnas teavet, mis käsitleb järgmist:

               (a)koostalitlusvõimeliste elektrooniliste usaldus- ja autentimisteenuste tunnustamine ja hõlbustamine;

               (b)otseturundusteadaannete kohtlemine;

               (c)tarbijakaitse ning

               (d)kõik muud digikaubanduse, sealhulgas kujunemisjärgus tehnoloogia, arengu seisukohast olulised küsimused.

               2.Lõiget 1 ei kohaldata poole isikuandmete ja privaatsuse kaitse normide ja kaitsemeetmete suhtes, sealhulgas isikuandmete piiriülese edastamise suhtes.

               Artikkel DIGIT.17. Arvutiteenuste käsituslepe

               1.Pooled on kokku leppinud, et käesoleva rubriigi II jaotise [Teenused ja investeeringud] kohase teenuskaubanduse ja investeeringute liberaliseerimise eesmärgil käsitatakse arvutiteenuste ja nendega seotud teenustena järgmisi teenuseid, olenemata sellest, kas neid osutatakse võrgu, sealhulgas interneti kaudu:

               (a)konsulteerimine, kohandamine, strateegia, analüüsimine, kavandamine, kirjeldamine, projekteerimine, arendamine, paigaldamine, käivitamine, ühildamine, katsetamine, silumine, ajakohastamine, kasutajatugi, tehniline abi või arvutite või arvutisüsteemide haldamine;

               (b)arvutiprogrammid ehk juhiste kogumid, mida on vaja arvutite tööks ja nendevaheliseks suhtluseks, ning arvutiprogrammidega seotud konsulteerimine, strateegia, analüüsimine, plaanimine, kirjeldamine, projekteerimine, arendamine, paigaldamine, käivitamine, ühildamine, katsetamine, vigade kõrvaldamine, ajakohastamine, kohandamine, hooldamine, kasutajatugi, tehniline abi, haldamine ja arvutiprogrammide kasutamine;

               (c)andmetöötlus-, andmesalvestus-, andmehoiu- ja andmebaasiteenused;

               (d)kontoriseadmete, sealhulgas arvutite hooldus- ja remonditeenused ning

               (e)arvutiprogrammide, arvutite või arvutisüsteemidega seotud mujal nimetamata koolitusteenused klientide töötajatele.

               Suurema selguse huvides olgu märgitud, et arvutipõhiseid teenuseid ja nendega seotud teenuseid, välja arvatud lõikes 1 loetletud teenused, ei loeta iseenesest arvutiteenusteks ega nendega seotud teenusteks.

               IV jaotis. Kapitali liikumine, maksed, ülekanded ja ajutised kaitsemeetmed

               Artikkel CAP.1. Eesmärgid

               Käesoleva jaotise eesmärk on võimaldada käesoleva lepingu alusel liberaliseeritud tehingutega seoses kapitali ja maksete vaba liikumist.

               Artikkel CAP.2. Jooksevkonto

               Kumbki pool lubab vabalt konverteeritavas valuutas ja kooskõlas Rahvusvahelise Valuutafondi põhikirjaga kõiki makseid ja ülekandeid, mis on seotud maksebilansi jooksevkonto tehingutega, mis kuuluvad käesoleva lepingu kohaldamisalasse.

               Artikkel CAP.3. Kapitali liikumine

               1.
                     Kumbki pool lubab maksebilansi kapitali- ja finantskonto tehingute puhul kapitali vaba liikumist investeeringute ja muude tehingute liberaliseerimiseks, nagu on sätestatud käesoleva rubriigi II jaotises [Teenused ja investeeringud].

               2.
                     Pooled konsulteerivad teineteisega teenuste, investeeringute ja digikaubandusega tegelevas kaubanduse erikomitees, et hõlbustada omavahelist kapitali liikumist eesmärgiga edendada kaubandust ja investeeringuid.

               Artikkel CAP.4. Kapitali liikumist, makseid või ülekandeid mõjutavad meetmed

               1.Artikleid CAP.2 [Jooksevkonto] ja CAP.3 [Kapitali liikumine] ei tõlgendata nii, nagu takistaksid need poolt kohaldamast oma õigusnorme, mis on seotud järgmisega:

               (a)pankrot, maksejõuetus või võlausaldajate õiguste kaitse;

               (b)väärtpaberite või futuuride, optsioonide ja muude finantsinstrumentide emiteerimine, nendega kauplemine või tehingute tegemine;

               (c)finantsaruandlus või arvepidamine kapitali liikumise, maksete või ülekannete kohta, kui see on vajalik õiguskaitse- või finantsjärelevalveasutuste abistamiseks;

               (d)kuri- või väärteod, kelmused või pettused;

               (e)kohtu- või haldusmenetlustes tehtud ettekirjutuste või otsuste täitmise tagamine või

               (f)sotsiaalkindlustus, riiklikud pensioniskeemid või kohustuslikud säästuskeemid.

               2.Lõikes 1 osutatud õigusnorme ei kohaldata meelevaldselt ega diskrimineerivalt ning need ei tohi muul viisil kujutada endast kapitali liikumise, maksete või ülekannete varjatud piiramist.

               Artikkel CAP.5. Ajutised kaitsemeetmed

               1.Erandlike asjaolude korral, kui esinevad tõsised probleemid Euroopa Liidu majandus- ja rahaliidu toimimises, võib Euroopa Liit võtta vastu või jätta kehtima kapitali liikumise, maksete või ülekannetega seotud kaitsemeetmed ajavahemikuks, mis ei ületa kuut kuud.

               2.Lõikes 1 osutatud meetmed peavad piirduma rangelt vajalikuga.

               Artikkel CAP.6. Piirangud maksebilansi ja välisrahastamisega seotud raskuste korral

               1.Kui poolel tekivad tõsised maksebilansiraskused või välisrahastamisega seotud raskused või nende oht, võib ta võtta vastu või jätta kehtima piiravaid meetmeid kapitali liikumise, maksete või ülekannete suhtes
                  35
               .

               2.Lõikes 1 osutatud meetmed:

               (a)peavad olema kooskõlas Rahvusvahelise Valuutafondi põhikirjaga;

               (b)ei tohi olla ulatuslikumad, kui lõikes 1 kirjeldatud asjaoludel vajalik;

               (c)peavad olema ajutised ja need tuleb järk-järgult kõrvaldada, kui lõikes 1 kirjeldatud olukord paraneb;

               (d)ei tohi tekitada põhjendamatut kahju teise poole kaubanduslikele, majanduslikele ega finantshuvidele ning

               (e)ei tohi olla diskrimineerivad võrreldes nendega, mida võetakse kolmandate riikide suhtes samasuguses olukorras.

               3.Pooled võivad kaubavahetusega seoses võtta vastu või jätta kehtima piiravaid meetmeid, et kaitsta oma välisfinantspositsiooni või maksebilanssi. Need meetmed peavad olema kooskõlas 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppega ning 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe maksebilansisätete käsitusleppega.

               4.Pooled võivad teenuskaubandusega seoses võtta vastu või jätta kehtima piiravaid meetmeid, et kaitsta oma välisfinantspositsiooni või maksebilanssi. Need meetmed peavad olema kooskõlas teenuskaubanduse üldlepingu XII artikliga.

               5.Pool, kes jätab kehtima või võtab vastu lõigetes 1 ja 2 osutatud meetmed, teatab nendest viivitamata teisele poolele.

               6.Kui pool võtab vastu või jätab kehtima käesoleva artikli kohased piirangud, peavad pooled viivitamata konsultatsioone teenuste, investeeringute ja digikaubandusega tegelevas kaubanduse erikomitees, välja arvatud juhul, kui konsultatsioone peetakse muudel foorumitel. Komitee hindab meetmete võtmise tinginud maksebilansiraskusi või välisrahastamisega seotud raskusi, võttes arvesse järgmisi tegureid:

               (a)raskuste laad ja ulatus;

               (b)väline majandus- ja kaubanduskeskkond ning

               (c)võimalikud alternatiivsed parandusmeetmed.

               7.Lõike 6 kohastel konsultatsioonidel käsitletakse piiravate meetmete vastavust lõigetele 1 ja 2. Aktsepteeritakse kõiki Rahvusvahelise Valuutafondi esitatud statistilisi või faktilisi andmeid, kui need on kättesaadavad, ning järelduste tegemisel võetakse arvesse Rahvusvahelise Valuutafondi hinnangut asjaomase poole maksebilansile ja välisfinantspositsioonile.

               V jaotis. Intellektuaalomand

               1. peatükk. Üldsätted

               Artikkel IP.1. Eesmärgid

               Käesoleva jaotise eesmärgid on:

               a)
                     hõlbustada poolte vahel uuenduslike ja loovate toodete ja teenuste tootmist, pakkumist ja turustamist, vähendades sellise kaubanduse moonutusi ja takistusi ning aidates seeläbi kaasa kestlikumale ja kaasavamale majandusele, ning

               b)
                     tagada intellektuaalomandi piisav ja tõhus kaitse ning selle õiguskaitse.

               Artikkel IP.2. Kohaldamisala

               1.
                     Käesolev jaotis täiendab ja täpsustab kummagi poole õigusi ja kohustusi, mis tulenevad intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingust ja muudest rahvusvahelistest lepingutest intellektuaalomandi valdkonnas, mille osalised nad on.

               2.
                     Käesolev jaotis ei takista kumbagi poolt kehtestamast käesolevas jaotises nõutust ulatuslikumat intellektuaalomandi kaitset ja tagamast selle ulatuslikumat õiguskaitset, tingimusel et see ei ole käesoleva jaotisega vastuolus.

               Artikkel IP.3. Mõisted

               Käesolevas jaotises kasutatakse järgmisi mõisteid:

               a)
                     „Pariisi konventsioon“ – 20. märtsi 1883. aasta tööstusomandi kaitse Pariisi konventsioon, viimati läbi vaadatud 14. juulil 1967 Stockholmis;

               b)
                     „Berni konventsioon“ – 9. septembri 1886. aasta Berni kirjandus- ja kunstiteoste kaitse konventsioon, läbi vaadatud 24. juulil 1971 Pariisis ja muudetud 28. septembril 1979;

               c)
                     „Rooma konventsioon“ – teoste esitajate, fonogrammitootjate ja ringhäälinguorganisatsioonide kaitse rahvusvaheline konventsioon, koostatud 26. oktoobril 1961 Roomas;

               d)
                     „WIPO“ – Maailma Intellektuaalse Omandi Organisatsioon;

               e)
                     „intellektuaalomandi õigused“ – kõik intellektuaalomandi kategooriad, mis on hõlmatud käesoleva jaotise artiklitega IP.7 [Autorid] kuni IP.37 [Taimesortide kaitse] või intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu II osa 1.–7. jaoga. Intellektuaalomandi kaitse hõlmab kaitset ebaausa konkurentsi eest, nagu on osutatud Pariisi konventsiooni artiklis 10bis;

               f)
                     „kodanik“ – asjaomase intellektuaalomandi õiguse puhul poole isik, kes vastab intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingus ja WIPO egiidi all sõlmitud ja hallatud mitmepoolsetes lepingutes (mille osaline pool on) sätestatud kaitse saamise kriteeriumidele.

               Artikkel IP.4. Rahvusvahelised lepingud

               1.Pooled kinnitavad oma kindlat tahet järgida järgmisi rahvusvahelisi lepinguid, mille osalised nad on:

               a)
                     intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide leping;

               b)
                     Rooma konventsioon;

               c)
                     Berni konventsioon;

               d)
                     WIPO autoriõiguse leping, vastu võetud 20. detsembril 1996 Genfis;

               e)
                     WIPO esituste ja fonogrammide leping, vastu võetud 20. detsembril 1996 Genfis;

               f)
                     märkide rahvusvahelise registreerimise Madridi kokkuleppe protokoll, vastu võetud 27. juunil 1989 Madridis, viimati muudetud 12. novembril 2007;

               g)
                     kaubamärgiõiguse leping, vastu võetud 27. oktoobril 1994 Genfis;

               h)
                     Marrakechi leping avaldatud teostele juurdepääsu lihtsustamise kohta nägemispuudega või muu trükikirja lugemise puudega isikutele, vastu võetud 27. juunil 2013 Marrakechis;

               i)
                     tööstusdisainilahenduste rahvusvahelise registreerimise Haagi kokkuleppe Genfi redaktsioon, vastu võetud 2. juulil 1999 Genfis.

               2.Kumbki pool teeb kõik mõistlikud jõupingutused, et ratifitseerida järgmised rahvusvahelised lepingud või et nendega ühineda:

               a)
                     audiovisuaalsete esituste kaitse Pekingi leping, vastu võetud 24. juunil 2012 Pekingis;

               b)
                     kaubamärgiõiguse Singapuri leping, vastu võetud 27. märtsil 2006 Singapuris.

               Artikkel IP.5. Õiguste lõppemine

               Käesolev jaotis ei mõjuta poolte vabadust otsustada, kas ja millistel tingimustel kohaldatakse intellektuaalomandi õiguste lõppemist.

               Artikkel IP.6. Võrdne kohtlemine

               1.Kõikide käesoleva jaotisega hõlmatud intellektuaalomandi kategooriate puhul kohtleb kumbki pool teise poole kodanikke intellektuaalomandi kaitse osas vähemalt sama soodsalt kui oma kodanikke, võttes vajaduse korral arvesse erandeid, mis on juba sätestatud vastavalt Pariisi konventsioonis, Berni konventsioonis, Rooma konventsioonis ja mikrolülitusi käsitlevas intellektuaalomandi lepingus, mis sõlmiti 26. mail 1989 Washingtonis. Teoste esitajate, fonogrammitootjate ning ringhäälinguorganisatsioonide puhul kehtib see kohustus ainult nende õiguste suhtes, mis on sätestatud käesolevas lepingus.

               2.Käesoleva artikli lõike 1 kohaldamisel hõlmab „kaitse“ küsimusi, mis mõjutavad intellektuaalomandi õiguste kättesaadavust, omandamist, ulatust, säilimist ja õiguskaitse tagamist, samuti küsimusi, mis mõjutavad käesolevas jaotises konkreetselt käsitletud intellektuaalomandi õiguste kasutamist, sealhulgas meetmeid, mille eesmärk on vältida artiklis IP.16 [Tehniliste meetmete kaitse] osutatud tõhusatest tehnilistest meetmetest kõrvalehoidmist, ning meetmeid, mis on seotud artiklis IP.17 [Õiguste teostamist käsitleva teabega seotud kohustused] osutatud õiguste teostamist käsitleva teabega.

               3.Pool võib kasutada lõike 1 kohaselt lubatud erandeid seoses oma kohtu- ja haldusmenetlustega, sealhulgas nõuda, et teise poole kodanik määraks tema territooriumil ametliku kohtudokumentide kättetoimetamise aadressi või nimetaks tema territooriumil esindaja, kui sellised erandid vastavad järgmistele tingimustele:

               a)
                     need on vajalikud selleks, et tagada vastavus poole õigusnormidele, mis ei ole vastuolus käesoleva jaotisega, või

               b)
                     neid ei kohaldata viisil, mis kujutaks endast kaubanduse varjatud piiramist.

               4.Lõiget 1 ei kohaldata WIPO egiidi all sõlmitud mitmepoolsetes lepingutes sätestatud menetluste suhtes, mis on seotud intellektuaalomandi õiguste omandamise või säilimisega.

               2. peatükk. Intellektuaalomandi õiguste normid

               1. jagu. Autoriõigus ja sellega kaasnevad õigused

               Artikkel IP.7. Autorid

               Kumbki pool annab autoritele ainuõiguse lubada või keelata:

               a)
                     oma teoste otsest või kaudset, ajutist või alalist reprodutseerimist tervikuna või osaliselt mis tahes viisil ja mis tahes vormis;

               b)
                     oma teoste ja nende koopiate igasugust avalikku levitamist müügi teel või muul viisil;

               c)
                     oma teoste edastamist üldsusele kaabliga ja kaablita sidevahendite abil, sealhulgas nende teoste üldsusele kättesaadavaks tegemist nii, et üksikisikud pääsevad neile ligi enda valitud kohas ja ajal;

               d)
                     oma teoste originaalide või koopiate rentimist üldsusele kaubanduslikul eesmärgil; kumbki pool võib sätestada, et käesolevat punkti ei kohaldata ehitiste või kunstiteoste suhtes.

               Artikkel IP.8. Esitajad

               Kumbki pool annab esitajatele ainuõiguse lubada või keelata:

               a)
                     oma esitustest salvestiste tegemist;

               b)
                     oma esituste salvestiste otsest või kaudset, ajutist või alalist reprodutseerimist tervikuna või osaliselt mis tahes viisil ja mis tahes vormis;

               c)
                     oma esituste salvestiste üldsusele levitamist müügi teel või muul viisil;

               d)
                     oma esituste salvestiste üldsusele kättesaadavaks tegemist kaabliga või kaablita sidevahendite abil nii, et üksikisikud pääsevad neile ligi enda valitud kohas ja ajal;

               e)
                     oma esituste ülekandmist ringhäälingus kaablita vahendite abil ja nende edastamist üldsusele, välja arvatud juhul, kui esitus ise on juba ülekantav esitus või kui see on tehtud salvestise põhjal;

               f)
                     oma esituste salvestiste rentimist üldsusele ärilisel eesmärgil.

               Artikkel IP.9. Fonogrammitootjad

               Kumbki pool annab fonogrammitootjatele ainuõiguse lubada või keelata:

               a)
                     oma fonogrammide otsest või kaudset, ajutist või alalist reprodutseerimist tervikuna või osaliselt mis tahes viisil ja mis tahes vormis;

               b)
                     oma fonogrammide, sealhulgas nende koopiate üldsusele levitamist müügi teel või muul viisil;

               c)
                     oma fonogrammide üldsusele kättesaadavaks tegemist kaabliga või kaablita sidevahendite abil nii, et üksikisikud pääsevad neile ligi enda valitud kohas ja ajal;

               d)
                     oma fonogrammide rentimist üldsusele kaubanduslikul eesmärgil.

               Artikkel IP.10. Ringhäälinguorganisatsioonid

               Kumbki pool annab ringhäälinguorganisatsioonide ainuõiguse lubada või keelata:

               a)
                     oma saadete salvestiste tegemist, olenemata sellest, kas neid saateid edastatakse kaabel- või kaablita sidevahendite, sealhulgas kaabli või satelliidi kaudu;

               b)
                     oma saadete salvestiste otsest või kaudset, ajutist või alalist reprodutseerimist tervikuna või osaliselt mis tahes viisil ja mis tahes vormis, olenemata sellest, kas neid saateid edastatakse kaabel- või kaablita sidevahendite, sealhulgas kaabli või satelliidi kaudu;

               c)
                     oma saadete salvestiste üldsusele kättesaadavaks tegemist kaabliga või kaablita sidevahendite abil, olenemata sellest, kas neid saateid edastatakse kaabel- või kaablita sidevahendite, sealhulgas kaabli või satelliidi kaudu, nii et üksikisikud pääsevad neile ligi enda valitud kohas ja ajal;

               d)
                     oma saadete salvestiste, sealhulgas nende koopiate üldsusele levitamist müügi teel või muul viisil, olenemata sellest, kas neid saateid edastatakse kaabel- või kaablita sidevahendite, sealhulgas kaabli või satelliidi kaudu;

               e)
                     oma saadete taasedastamist kaablita sidevahendite abil ja oma saadete edastamist üldsusele, kui selline edastamine toimub kohas, kuhu pääsuks nõutakse üldsuselt sisenemistasu.

               Artikkel IP.11. Kaubanduslikel eesmärkidel avaldatud fonogrammide üldsusele ülekandmine ja edastamine

               1.Kumbki pool näeb ette õiguse, et kasutaja maksab esitajatele ja fonogrammitootjatele ühekordset õiglast tasu, kui kaubanduslikel eesmärkidel avaldatud fonogrammi või sellise fonogrammi reproduktsiooni kasutatakse üldsusele ülekandmiseks või edastamiseks.

               2.Kumbki pool tagab, et see ühekordne õiglane tasu jagatakse asjaomaste esitajate ja fonogrammitootjate vahel. Kumbki pool võib kehtestada õigusnormid, millega fonogrammide esitajate ja tootjate vahelise kokkuleppe puudumise korral nähakse ette tingimused, mille kohaselt fonogrammide esitajad ja tootjad jagavad omavahel kõnealuse ühekordse õiglase tasu.

               3.Kumbki pool võib anda esitajatele ja fonogrammitootjatele ulatuslikumad õigused seoses kaubanduslikel eesmärkidel avaldatud fonogrammide üldsusele ülekandmise ja edastamisega.

               Artikkel IP.12. Kaitse kehtivuse tähtaeg

               1.Teose autori õigused kehtivad autori eluajal ja 70 aastat pärast autori surma, olenemata kuupäevast, mil teos õiguspäraselt üldsusele kättesaadavaks tehakse.

               2.Lõike 1 rakendamiseks võib kumbki pool võib näha ette erieeskirjad sõnalist osa hõlmava muusikateose, mitme autori loodud teoste ning kinematograafiliste või audiovisuaalsete teose kaitse kehtivuse tähtaja arvutamise kohta. Kumbki pool võib näha ette erieeskirjad anonüümsete või pseudonüümi all loodud teoste kaitse kehtivuse tähtaja arvutamise kohta.

               3.Ringhäälinguorganisatsioonide õiguste kehtivuse tähtaeg lõpeb 50 aastat pärast ringhäälingusaate esmakordset edastamist kaabel- või kaablita sidevahendite, sealhulgas kaabli või satelliidi kaudu.

               4.Esitajate õigused esituste puhul, mis ei ole fonogrammid, kaotavad kehtivuse 50 aastat pärast esituse salvestuse kuupäeva, või kui esitus on selle aja jooksul õiguspäraselt avaldatud või õiguspäraselt üldsusele edastatud, 50 aastat pärast esimese sellise avaldamise või üldsusele edastamise kuupäeva, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem.

               5.Esitajate õigused fonogrammile salvestatud esituse puhul kaotavad kehtivuse 50 aastat pärast esituse salvestuse kuupäeva, või kui esitus on selle aja jooksul õiguspäraselt avaldatud või õiguspäraselt üldsusele edastatud, 70 aastat pärast esimese sellise avaldamise või üldsusele edastamise kuupäeva, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem.

               6.Fonogrammitootjate õiguste kaitse kaotab kehtivuse 50 aastat pärast salvestise tegemist või kui see on selle aja jooksul üldsusele õiguspäraselt avaldatud, siis 70 aastat pärast avaldamist. Kui teost ei ole õiguspäraselt avaldatud ning fonogramm on selle tähtaja jooksul õiguspäraselt üldsusele edastatud, kehtib kaitse 70 aastat pärast esimese õiguspärase üldsusele edastamise kuupäeva. Kumbki pool võib näha ette tõhusad meetmed, et tagada 20 kaitseaasta jooksul pärast 50-aastast perioodi teenitud kasumi õiglane jaotamine esitajate ja fonogrammitootjate vahel.

               7.Käesolevas artiklis sätestatud tähtaegu arvestatakse nende aluseks oleva sündmuse toimumise aastale järgneva aasta esimesest jaanuarist.

               8.Kumbki pool võib ette näha käesolevas artiklis sätestatust pikemad kaitse kehtivuse tähtajad.

               Artikkel IP.13. Edasimüügiõigus

               1.Kumbki pool näeb ette, et algupärase maalikunsti- või graafikateose või skulptuurteose autoril on võõrandamatu ja juba ette võõrandamatu õigusena edasimüügiõigus, mis on määratletud kui õigus saada pärast teose esmast üleandmist autori poolt müügihinnal põhinevat autoritasu teose igakordse müügi puhul.

               2.Lõikes 1 nimetatud õigust kohaldatakse kõikide müügitehingute suhtes, milles müüjate, ostjate või vahendajatena osalevad elukutselised kunstiturul tegutsejad, näiteks oksjonikorraldajad, kunstigaleriid ja kunstiteoste vahendajad üldiselt.

               3.Kumbki pool võib sätestada, et lõikes 1 osutatud õigust ei kohaldata edasimüügi suhtes, kui müüja on teose omandanud otse autorilt vähem kui kolm aastat enne edasimüüki ning edasimüügihind ei ületa teatavat miinimumsummat.

               4.Tasude suurus ja kogumise kord nähakse ette kummagi poole õigusnormidega.

               Artikkel IP.14. Õiguste kollektiivne teostamine

               1.Pooled edendavad koostööd oma vastavate kollektiivse esindamise organisatsioonide vahel, et soodustada teoste ja muu kaitstud materjali kättesaadavust oma territooriumil ning teoste või muu kaitstud materjali kasutamisega seotud õigustest saadava tulu ülekandmist asjaomaste kollektiivse esindamise organisatsioonide vahel.

               2.Pooled edendavad kollektiivse esindamise organisatsioonide läbipaistvust, eelkõige seoses õigustest saadava tulu kogumisega, selle tulu suhtes kohaldatavate mahaarvamistega, selle tulu kasutamisega, jaotamispõhimõtetega ja repertuaariga.

               3.Pooled püüavad hõlbustada oma vastavate kollektiivse esindamise organisatsioonide vaheliste selliste kokkulepete sõlmimist, mis käsitlevad nende õiguste omajate mittediskrimineerivat kohtlemist, kelle õigusi need organisatsioonid esinduslepingute alusel teostavad.

               4.Pooled teevad koostööd, et toetada oma territooriumil asutatud kollektiivse esindamise organisatsioone, kes esindamislepingu alusel esindavad teist kollektiivse esindamise organisatsiooni, mis on asutatud teise poole territooriumil, eesmärgiga tagada, et nad esindatavale kollektiivse esindamise organisatsioonile võlgnetavad summad täpselt, korrapäraselt ja hoolikalt maksavad ning esitavad esindatavale kollektiivse esindamise organisatsioonile teavet õigustest saadava tulu summa kohta, mis on tema nimel kogutud, ja võimalike sellest tulust tehtud mahaarvamiste kohta.

               Artikkel IP.15. Erandid ja piirangud

               Kumbki pool näeb artiklis IP.7 [Autorid] kuni artiklis IP.11 [Kaubanduslikel eesmärkidel avaldatud fonogrammide üldsusele ülekandmine ja edastamine] sätestatud õiguste piiranguid või erandeid ette üksnes teatavatel erijuhtudel, mis ei ole vastuolus teose või muu objekti tavapärase kasutamisega ega mõjuta põhjendamatult õiguste omajate õiguspäraseid huve.

               Artikkel IP.16. Tehniliste meetmete kaitse

               1.Kumbki pool tagab piisava õiguskaitse tõhusatest tehnilistest meetmetest kõrvalehoidmise vastu, kui asjaomase teo sooritanud isik on või põhjendatult peab olema teadlik, et tema tegu taotleb sellist eesmärki. Kumbki pool võib näha ette tehniliste meetmete õiguskaitse erikorra arvutiprogrammide kaitseks.

               2.Kumbki pool tagab piisava õiguskaitse selliste seadmete, toodete või komponentide tootmise, impordi, tarnimise, müügi, rentimise, müügi või rentimise eesmärgil reklaamimise või kaubanduslikul eesmärgil omamise ning selliste teenuste osutamise vastu,

               a)
                     mida edendatakse, reklaamitakse või turustatakse tõhusatest tehnilistest meetmetest kõrvalehoidmiseks

               b)
                     millel puudub muu kaubanduslikult oluline eesmärk peale tõhusatest tehnilistest meetmetest kõrvalehoidmise või

               c)
                     mis on kavandatud, toodetud, kohandatud või teostatud peamiselt selleks, et võimaldada või hõlbustada tõhusatest tehnilistest meetmetest kõrvalehoidmist.

               3.Käesoleva jao kohaldamisel tähendab mõiste „tehnilised meetmed“ tehnoloogiat, seadet või komponenti, mille eesmärk tavapärase toimimise puhul on takistada või piirata teoste või muu materjaliga seotud toiminguid, milleks autoriõiguse või sellega kaasnevate õiguste omaja ei ole käesoleva jao kohaselt luba andnud. Tehnilised meetmed on tõhusad juhul, kui õiguste omajad kontrollivad kaitstud teose või muu materjali kasutamist kaitse eesmärki täitva juurdepääsukontrolli või kaitseprotsessi abil, näiteks teose või muu objekti krüpteerimise, skrambleerimise või muul viisil muutmise või kopeerimiskaitsemehhanismi abil.

               4.Olenemata käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud õiguskaitsest võib pool võtta vajaduse korral asjakohaseid meetmeid tagamaks, et käesoleva artikli kohaselt ette nähtud piisav õiguskaitse tõhusatest tehnilistest meetmetest kõrvalehoidmise vastu ei takista artikli IP.15 [Erandid ja piirangud] kohaselt ette nähtud eranditest või piirangutest kasusaajatel selliste erandite või piirangute kasutamist.

               Artikkel IP.17. Õiguste teostamist käsitleva teabega seotud kohustused

               1.Kumbki pool näeb ette piisava õiguskaitse isiku vastu, kes teadlikult ilma loata teeb järgmist:

               a)
                     eemaldab õiguste teostamist käsitleva elektroonilise teabe või muudab seda;

               b)
                     levitab, impordib levitamise eesmärgil, kannab üle, edastab üldsusele või teeb üldsusele kättesaadavaks käesoleva jao kohaselt kaitstud teoseid või muud materjali, millelt on loata eemaldatud elektrooniline õiguste teostamist käsitlev teave või millel seda teavet on muudetud,

               kui see isik on või põhjendatult peab olema teadlik, et ta selliselt tegutsedes põhjustab, võimaldab, hõlbustab või varjab poole õigusaktides sätestatud autoriõiguse või sellega kaasnevate õiguste rikkumist.

               2.Käesoleva artikli kohaldamisel tähendab „õiguste teostamist käsitlev teave“ õiguste omajate esitatud teavet, mis identifitseerib käesolevas artiklis osutatud teose või muu materjali ja autori või mis tahes muu õiguste omaja, või teavet teose või muu materjali kasutamise tingimuste kohta, samuti mis tahes numbreid või koode, mis sellist teavet esindavad.

               3.Lõiget 2 kohaldatakse juhul, kui mõni neist teabeelementidest on lisatud käesolevas artiklis osutatud teose või muu materjali koopiale või esitatakse seoses selle edastamisega üldsusele.

               2. jagu. Kaubamärgid

               Artikkel IP.18. Kaubamärkide klassifitseerimine

               Kumbki pool rakendab kaubamärkide klassifitseerimise süsteemi, mis on kooskõlas 15. juuni 1957. aasta märkide registreerimisel kasutatava kaupade ja teenuste rahvusvahelise klassifikatsiooni Nizza kokkuleppega selle kehtivas sõnastuses.

               Artikkel IP.19. Tähised, millest kaubamärk võib koosneda

               Kaubamärgi võivad moodustada mis tahes tähised, eelkõige sõnad, sealhulgas isikunimed, või kujutised, tähed, numbrid, värvid, kauba või selle pakendi kuju, või helid, tingimusel et:

               a)
                     selliste tähiste põhjal on võimalik eristada ühe ettevõtja kaupu või teenuseid teiste ettevõtjate omadest ning

               b)
                     selliseid tähiseid on võimalik esitada poole kaubamärgiregistris viisil, mis võimaldab pädevatel asutustel ja üldsusel määrata kindlaks kaubamärgi omanikule antud kaitse selge ja täpse sisu.

               Artikkel IP.20. Kaubamärgiga kaasnevad õigused

               1.Kumbki pool näeb ette, et kaubamärgi registreerimine annab kaubamärgi omanikule selle kasutamise ainuõiguse. Omanikul on õigus takistada kõiki kolmandaid isikuid kasutamast kaubandustegevuse käigus ilma omaniku nõusolekuta järgmist:

               a)
                     registreeritud kaubamärgiga identset tähist kaupade või teenuste puhul, mis on identsed nendega, mille jaoks kaubamärk on registreeritud;

               b)
                     mis tahes tähist, mille identsuse või sarnasuse tõttu registreeritud kaubamärgiga ning selle kaubamärgi ja tähisega hõlmatud kaupade või teenuste identsuse või sarnasuse tõttu on tõenäoline, et üldsus võib need omavahel segi ajada, mis hõlmab ka tõenäosust, et tähist seostatakse registreeritud kaubamärgiga.

               2.Registreeritud kaubamärgi omanikul on õigus takistada kõiki kolmandaid isikuid toomast kaubandustegevuse käigus kaupu selle poole territooriumile, kus kaubamärk on registreeritud, ilma et neid seal vabasse ringlusse lubataks, kui sellised kaubad, sealhulgas pakendid, pärinevad muudest riikidest või teise poole territooriumilt ja kannavad ilma loata kaubamärki, mis on identne selliste kaupade jaoks registreeritud kaubamärgiga või mida ei ole võimalik olulistes aspektides kõnealusest kaubamärgist eristada.

               3.Kaubamärgi omaniku õigus, mis tuleneb lõikest 2, aegub, kui kauba deklarant või valdaja esitab registreeritud kaubamärgi rikkumise tuvastamise menetluse käigus tõendid selle kohta, et registreeritud kaubamärgi omanikul ei ole õigust keelata kauba turuleviimist lõppsihtriigis.

               Artikkel IP.21. Registreerimismenetlus

               1.Kumbki pool näeb ette kaubamärkide registreerimise süsteemi, mille raames kõik asjaomase kaubamärgiasutuse tehtud lõplikud negatiivsed otsused, sealhulgas osalise keeldumise kohta, on nõuetekohaselt põhjendatud ja need võib edasi kaevata ning need teatatakse asjaomasele isikule kirjalikult.

               2.Kumbki pool näeb kolmandatele isikutele ette võimaluse vaidlustada kaubamärgitaotlusi või vajaduse korral kaubamärkide registreeringuid. Vaidlustamismenetlus peab olema võistlev.

               3.Kumbki pool tagab üldsusele kättesaadava kaubamärgitaotluste ja kaubamärkide registreeringute elektroonilise andmebaasi olemasolu.

               4.Kumbki pool teeb kõik endast oleneva, et luua kaubamärkide elektroonilise taotlemise ja menetlemise, registreerimise ja haldamise süsteem.

               Artikkel IP.22. Üldtuntud kaubamärgid

               Pariisi konventsiooni artiklis 6bis ning intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu artikli 16 lõigetes 2 ja 3 osutatud üldtuntud kaubamärkide kaitse tagamiseks kohaldab kumbki pool üldtuntud kaubamärkide kaitset käsitlevaid sätteid käsitlevat ühissoovitust, mille Pariisi Liidu assamblee ja WIPO peaassamblee võtsid vastu 20.–29. septembril 1999 toimunud WIPO liikmesriikide assambleede 34. istungjärgul.

               Artikkel IP.23. Erandid kaubamärgiga kaasnevatest õigustest

               1.Kumbki pool näeb ette piiratud erandid kaubamärgiga antavatest õigustest, näiteks kirjeldavate terminite, sealhulgas geograafiliste tähiste õiglase kasutamise, ning võib ette näha muid piiratud erandeid, tingimusel et selliste erandite puhul võetakse arvesse kaubamärgi omaniku ja kolmandate isikute õigustatud huve.

               2.Kaubamärk ei anna selle omanikule õigust keelata kolmandal isikul kasutada kaubandustegevuse käigus:

               a)
                     kolmanda isiku nime või aadressi, kui kolmas isik on füüsiline isik;

               b)
                     märke või tähiseid, mis näitavad sorti, kvaliteeti, kvantiteeti, sihtotstarvet, väärtust, geograafilist päritolu, kauba tootmise või teenuse osutamise aega või muid kauba või teenuse omadusi; ega

               c)
                     kaubamärki, mille eesmärk on identifitseerida kaupu või teenuseid või viidata neile kui selle kaubamärgi omaniku kaupadele või teenustele, eelkõige juhul, kui selle kaubamärgi kasutamine on vajalik kauba või teenuse sihtotstarbele osutamiseks, eelkõige lisaseadmete või varuosadena;

               tingimusel, et kolmas isik kasutab neid kooskõlas ausa tööstus- või kaubandustavaga.

               3.Kaubamärk ei anna selle omanikule õigust keelata kolmandal isikul kasutada kaubandustegevuse käigus varasemat õigust, mis kehtib ainult konkreetses paikkonnas, kui seda õigust tunnustatakse kõnealuse poole õigusaktidega, ja kasutatakse selle territooriumi piires, kus seda tunnustatakse.

               Artikkel IP.24. Kehtetuks tunnistamise alused

               1.Kumbki pool näeb ette, et kaubamärgi võib tunnistada kehtetuks, kui seda ei ole viie järjestikuse aasta jooksul poole asjaomasel territooriumil kasutatud kaubamärgi omaniku poolt või omaniku nõusolekul kaupade või teenuste puhul, mille jaoks see registreeriti, ja kasutamatajätmisel ei ole mõistlikke põhjendusi.

               2.Kumbki pool näeb samuti ette, et kaubamärgi võib tunnistada kehtetuks, kui seda ei ole viie järjestikuse aasta jooksul pärast registreerimismenetluse lõppemise kuupäeva asjaomasel territooriumil kasutatud kaubamärgi omaniku poolt või omaniku nõusolekul kaupade või teenuste puhul, mille jaoks see registreeriti, ja kasutamatajätmisel ei ole mõistlikke põhjendusi.

               3.Keegi ei või siiski taotleda kaubamärgi omaniku õiguste kehtetuks tunnistamist, kui kaubamärgi tegelik kasutamine algas või jätkus viie aasta pikkuse ajavahemiku lõpu ja kaubamärgi kehtetuks tunnistamise taotluse esitamise vahelisel ajal. Kasutamise algus või jätkumine kolme kuu jooksul enne kehtetuks tunnistamise taotluse esitamist, kui see algas kõige varem mittekasutuse viie järjestikuse aasta pikkuse ajavahemiku lõppedes, jäetakse siiski tähelepanuta, kui ettevalmistusi kasutuse alustamiseks või jätkamiseks hakati tegema alles pärast seda, kui omanik sai teada kehtetuks tunnistamise taotluse esitamise võimalusest.

               4.Kaubamärgi võib kehtetuks tunnistada ka juhul, kui pärast selle registreerimise kuupäeva:

               a)
                     kaubamärgiomaniku tegevuse või tegevusetuse tagajärjel on see kaubanduses muutunud selle kauba või teenuse üldnimetuseks, mille jaoks see on registreeritud;

               b)
                     kaubamärgi kasutamine selle omaniku poolt või omaniku nõusolekul kaupade või teenuste puhul, mille jaoks see on registreeritud, võib üldsust eksitada eelkõige nende kaupade või teenuste laadi, kvaliteedi või geograafilise päritolu osas.

               Artikkel IP.25. Õigus keelata ettevalmistavad tegevused seoses pakendi või muude vahendite kasutamisega

               Kui on olemas oht, et pakendit, märgistusi, silte, turva- või autentimiselemente või -seadmeid või muid vahendeid, millele kaubamärk on kantud, võidakse kasutada seoses kaupade ja teenustega, ning nende kaupade ja teenustega seotud kasutamise korral võidakse rikkuda kaubamärgi omaniku õigusi, on kõnealuse kaubamärgi omanikul õigus keelata järgmisi toiminguid, kui need tehakse äritegevuse käigus:

               a)
                     kaubamärgiga identse või sarnase tähise kandmine pakendile, siltidele, märgistustele, turva- või autentimiselementidele või -seadmetele või muudele vahenditele, millele kaubamärgi saab kanda, või

               b)
                     pakendi, märgistuste, siltide, turva- või autentimiselementide või -seadmete või muude selliste vahendite, millele kaubamärk on kantud, pakkumine, turuleviimine või ladustamine nimetatud otstarbel või importimine või eksportimine.

               Artikkel IP.26. Pahausksed taotlused

               Kaubamärki peab olema võimalik tunnistada kehtetuks, kui taotleja esitas kaubamärgi registreerimise taotluse pahauskselt. Kumbki pool võib ette näha, et sellist kaubamärki ei registreerita.

               3. jagu. Disain

               Artikkel IP.27. Registreeritud disainilahenduste kaitse

               1.Kumbki pool näeb ette uudsete või originaalsete sõltumatult loodud disainilahenduste kaitse. Kõnealune kaitse tagatakse registreerimisega ja see annab disainilahenduste omanikele ainuõigused kooskõlas käesoleva jaoga.

               Käesoleva artikli kohaldamisel võib pool eristatavat disainilahendust käsitada originaalse disainilahendusena.

               2.Registreeritud disainilahenduse omanikul on õigus takistada kolmandaid isikuid, kellel puudub omaniku nõusolek, vähemalt valmistamast, müügiks pakkumast, müümast, importimast, eksportimast ja ladustamast toodet, mis kannab või sisaldab kaitstud disainilahendust, või kasutamast tooteid, mis kannavad või sisaldavad kaitstud disainilahendust, kui selline tegevus toimub kaubanduslikul eesmärgil.

               3.Disainilahendus, mida on kasutatud või mis sisaldub mitmeosalise toote koostisosaks olevas tootes, loetakse uudseks ja originaalseks:

               a)
                     kui koostisosa on pärast mitmeosalisse tootesse paigutamist toote tavapärasel kasutamisel nähtav ning

               b)
                     määral, mil need koostisosa nähtavad omadused vastavad uudseks ja originaalseks tunnistamise tingimustele.

               4.Lõike 3 punkti a kohaldamisel tähendab „tavapärane kasutamine“ kasutamist lõppkasutaja poolt, välja arvatud hooldus-, teenindus- või parandustööd.

               Artikkel IP.28. Kaitse kestus

               Registreeritud disainilahenduste kaitse kestus, sealhulgas koos registreeritud disainilahenduse kaitse pikendamisega, on kokku 25 aastat alates taotluse esitamise kuupäevast
                  36
               .

               Artikkel IP.29. Registreerimata disainilahenduste kaitse

               1.Kumbki pool annab registreerimata disainilahenduse omanikule õiguse takistada registreerimata disainilahenduse kasutamist kolmanda isiku poolt ilma omaniku nõusolekuta üksnes juhul, kui vaidlusalune kasutus tuleneb registreerimata disainilahenduse kopeerimisest poole territooriumil
                  37
               . Selline kasutus hõlmab vähemalt toote müügiks pakkumist, turuleviimist, importi või eksporti.

               2.Registreerimata disainilahenduse kaitse kestus on vähemalt kolm aastat alates kuupäevast, mil disainilahendus asjaomase poole territooriumil esimest korda üldsusele kättesaadavaks tehti.

               Artikkel IP.30. Erandid

               1.Kumbki pool võib ette näha piiratud erandeid disainilahenduste, sealhulgas registreerimata disainilahenduste kaitsest, tingimusel et sellised erandid ei ole põhjendamatult vastuolus disainilahenduste tavapärase kasutamisega ega kahjusta põhjendamatult disainilahenduse omaniku õigustatud huve, võttes arvesse kolmandate isikute õigustatud huve.

               2.Kaitse ei laiene disainilahendustele, mis tulenevad üksnes tehnilistest või funktsionaalsetest kaalutlustest. Disainilahenduse kaitse ei laiene toote välisomadustele, mida tuleb täpselt sama kuju ja suurusega reprodutseerida selleks, et toodet, milles disainilahendus sisaldub või millel seda on kasutatud, saaks mehaaniliselt ühendada teise tootega või paigutada selle sisse, ümber või külge nii, et kumbki toode saaks täita oma otstarvet.

               3.Erandina lõikest 2 laieneb disainilahenduse kaitse kooskõlas artikli IP.27 [Registreeritud disainilahenduste kaitse] lõikes 1 sätestatud tingimustega lahendusele, mille eesmärk on võimaldada mitme vastastikku vahetatava toote monteerimist või ühendamist moodulsüsteemi raames.

               Artikkel IP.31. Seos autoriõigusega

               Kumbki pool tagab, et disainilahendused, sealhulgas registreerimata disainilahendused, on kaitsekõlblikud ka poole autoriõiguse normide alusel alates kuupäevast, mil disainilahendus loodi või mis tahes kujul fikseeriti. Sellise kaitse ulatuse ja kaitse andmise tingimused, sealhulgas nõutava algupärasuse taseme määrab asjaomane pool.

               4. jagu. Patendid

               Artikkel IP.32. Patendid ja rahvatervis

               1.Pooled tunnistavad 14. novembril 2001 WTO ministrite konverentsil Dohas vastu võetud intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu ja rahvatervise deklaratsiooni (edaspidi „Doha deklaratsioon“) tähtsust. Pooled tagavad käesolevas jaotises sätestatud õiguste ja kohustuste tõlgendamisel ning rakendamisel kooskõla Doha deklaratsiooniga.

               2.Kumbki pool rakendab intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu artiklit 31bis ning sellega seotud lisa ja liidet.

               Artikkel IP.33. Ravimi ja taimekaitsevahendi patendiga kaasneva kaitse perioodi pikendamine

               1.Pooled tunnistavad, et nende territooriumil patendiga kaitstavate ravimite ja taimekaitsevahendite
                  38
                suhtes võib enne nende vastavatele turgudele viimist kohaldada halduslikku loamenetlust. Pooled tunnistavad, et patendiga antava kaitse periood võib lüheneda selle ajavahemiku võrra, mis jääb toote patenditaotluse esitamise ja tootele asjakohaste õigusaktide alusel turule viimiseks esimese loa andmise vahele.

               2.Kumbki pool näeb kooskõlas oma õigusnormidega ette täiendava kaitse tootele, mis on kaitstud patendiga ja mille suhtes on kohaldatud lõikes 1 osutatud halduslikku loamenetlust, et hüvitada patendi omanikule tõhusa patendikaitse vähenemine. Täiendava kaitse andmise tingimused, sealhulgas kaitse kestus, määratakse kindlaks poole õigusnormide kohaselt.

               3.Käesoleva jaotise kohaldamisel tähendab ravim:

               a)
                     ainet või ainete kombinatsiooni, mis on ette nähtud inimeste või loomade haiguste raviks või ennetamiseks, või

               b)
                     ainet või ainete kombinatsiooni, mida võib kasutada või manustada inimeste või loomade füsioloogilise talitluse taastamiseks, parandamiseks või modifitseerimiseks farmakoloogilise, immunoloogilise või ainevahetusliku toime avaldamise teel või meditsiiniliseks diagnoosimiseks.

               5. jagu. Avalikustamata teabe kaitse

               Artikkel IP.34. Ärisaladuste kaitse

               1.Kumbki pool näeb ette asjakohased tsiviilkohtumenetlused ja õiguskaitsevahendid, mida ärisaladuse omaja saab kasutada, et takistada ärisaladuse omandamist, kasutamist või avaldamist ausate äritavadega vastuolus oleval viisil ning et saada selle eest hüvitist.

               2.Käesolevas jaos kasutatakse järgmisi mõisteid:

               a)
                     „ärisaladus“ – teave, mis vastab kõigile järgmistele nõuetele:

               i)
                     see on saladus selles tähenduses, et see ei ole kogumis või üksikosade täpses paigutuses ja kokkupanus üldteada või kergesti kättesaadav nende ringkondade isikutele, kes tavaliselt kõnesolevat laadi teabega tegelevad;

               ii)
                     sellel on kaubanduslik väärtus selle salajasuse tõttu ning

               iii)
                     selle üle seaduslikku kontrolli omav isik on asjaoludest lähtudes võtnud vajalikke meetmeid, et hoida seda salajas;

               b)
                     „ärisaladuse omaja“ – iga füüsiline või juriidiline isik, kellel on ärisaladuse üle seaduslik kontroll.

               3.Käesoleva jao tähenduses käsitatakse ausate äritavadega vastuolus olevana vähemalt järgmist tegevust:

               a)
                     ärisaladuse omandamine ärisaladuse omaja nõusolekuta, kui see omandatakse sellistele dokumentidele, esemetele, materjalidele, ainetele või elektroonilistele failidele loata juurdepääsu, nende omastamise või kopeerimise teel, mis on ärisaladuse omaja seadusliku kontrolli all ja mis sisaldavad ärisaladust või millest saab ärisaladuse tuletada;

               b)
                     ärisaladuse omaja nõusolekuta ärisaladuse kasutamine või avaldamine isiku poolt, kes vastab järgmisele tingimusele:

               i)
                     ta on ärisaladuse omandanud punktis a osutatud viisil;

               ii)
                     ta rikub konfidentsiaalsuslepingut või muud kohustust ärisaladust mitte avalikustada või

               iii)
                     ta rikub lepingulist või muud ärisaladuse kasutamise piiramise kohustust;

               c)
                     ärisaladuse omandamine, kasutamine või avalikustamine, kui seda teeb isik, kes omandamise, kasutamise või avalikustamise ajal teadis või asjaolusid arvestades pidi teadma, et ärisaladus on otseselt või kaudselt saadud teiselt isikult, kes kasutas ärisaladust või avalikustas selle ebaseaduslikult punkti b tähenduses.

               4.Ükski käesoleva jao säte ei kohustata kumbagi poolt käsitama järgmist tegevust ausate äritavadega vastuolus olevana:

               a)
                     iseseisev avastamine või loomine;

               b)
                     sellise toote pöördprojekteerimine, mis on tehtud üldsusele kättesaadavaks või mis on teabe omandaja seaduslikus valduses ja teabe omandajal ei ole õiguslikult kehtivat kohustust ärisaladuse omandamist piirata;

               c)
                     ärisaladuse omandamine, kasutamine või avalikustamine, mis on poole õigusaktidega nõutud või lubatud;

               d)
                     töötajate või töötajate esindajate teavitamis- ja ärakuulamisõiguse kasutamine vastavalt poole õigusnormidele.

               5.Ükski käesoleva jao säte ei mõjutata kummagi poole poolt kaitstud sõna- ja teabevabaduse kasutamist, sealhulgas meediavabadust ja meedia mitmekesisust, ei piirata töötajate liikuvust ega mõjutata tööturu osapoolte autonoomiat ja nende õigust sõlmida kollektiivlepinguid vastavalt poolte õigusnormidele.

               Artikkel IP.35. Ravimi turuleviimise loa saamiseks esitatud andmete kaitse

               1.Kumbki pool kaitseb ravimi turuleviimise loa (edaspidi „müügiluba“) saamiseks esitatud konfidentsiaalset äriteavet kolmandatele isikutele avalikustamise eest, välja arvatud juhul, kui võetakse meetmeid, et tagada andmete kaitse ebaausa kommertskasutuse eest või juhul, kui avalikustamine on vajalik ülekaaluka üldise huvi tõttu.

               2.Kumbki pool tagab, et piiratud ajavahemiku jooksul, mis määratakse kindlaks tema siseriikliku õigusega ja kooskõlas tema siseriiklikus õiguses sätestatud tingimustega, ei kiida müügiloa andmise eest vastutav ametiasutus heaks hilisemat müügiloa taotlust, mille aluseks on prekliiniliste katsete või kliiniliste uuringute tulemused, mis esitati asjaomasele ametiasutusele esimese müügiloa saamiseks, ilma esimese müügiloa omaniku selgesõnalise nõusolekuta, välja arvatud juhul, kui rahvusvahelistes lepingutes, mille osalised on mõlemad pooled, on sätestatud teisiti.

               3.Kumbki pool tagab samuti, et piiratud ajavahemiku jooksul, mis määratakse kindlaks tema siseriikliku õigusega ja kooskõlas tema siseriiklikus õiguses sätestatud tingimustega, ei viida turule ravimit, millele kõnealune ametiasutus on hiljem andnud müügiloa lõikes 2 osutatud prekliiniliste katsete ja kliiniliste uuringute tulemuste alusel, ilma esimese müügiloa omaniku sõnaselge nõusolekuta, välja arvatud juhul, kui poolte tunnustatud rahvusvahelistes lepingutes on sätestatud teisiti.

               4.Käesolev artikkel ei piira täiendavate kaitseperioodide kohaldamist, mida kumbki pool võib oma õigusaktides ette näha.

               Artikkel IP.36. Taimekaitsevahendite või biotsiidide müügiloa saamiseks esitatud andmete kaitse

               1.Kumbki pool tunnustab toimeaine, taimekaitsevahendi või biotsiidi ohutuse ja tõhususe kohta esimest korda esitatud katse- või uuringuaruande omaniku ajutist õigust saada müügiluba. Selle aja jooksul ei kasutata katse- või uuringuaruannet ühegi teise isiku huvides, kes püüab saada toimeaine, taimekaitsevahendi või biotsiidi müügiluba, välja arvatud juhul, kui on tõendatud esimese omaniku sõnaselge nõusolek. Käesoleva artikli kohaldamisel nimetatakse seda õigust andmekaitseks.

               2.Toimeaine või taimekaitsevahendi müügiloa saamiseks esitatud katse- või uuringuaruanne peab vastama järgmistele tingimustele:

               a)
                     see peab olema vajalik loa andmiseks või loa muutmiseks, et lubada kasutamist muude kultuuride puhul, ning

               b)
                     see peab olema tunnistatud vastavaks hea laboritava või hea katsetava põhimõtetele.

               3.Andmekaitseperiood on vähemalt kümme aastat alates esimese loa andmisest asjaomase asutuse poolt poole territooriumil.

               4.Kumbki pool tagab, et müügiloa andmise eest vastutavad avalik-õiguslikud asutused ei kasuta lõigetes 1 ja 2 osutatud teavet ühegi edaspidise müügiloa taotleja huvides, olenemata sellest, kas see teave on üldsusele kättesaadavaks tehtud või mitte.

               5.Kumbki pool kehtestab õigusnormid selgroogsete loomadega tehtavate dubleerivate katsete vältimiseks.

               6. jagu. Taimesordid

               Artikkel IP.37. Taimesortide kaitse

               Pooled kaitsevad taimesorte vastavalt rahvusvahelisele uute taimesortide kaitse konventsioonile (UPOV konventsioon), mis vaadati viimati läbi 19. märtsil 1991 Genfis. Pooled teevad vastavate õiguste edendamiseks ja kaitsmiseks koostööd.

               3. peatükk. Intellektuaalomandi õiguskaitse tagamine

               1. jagu. Üldsätted

               Artikkel IP.38. Üldised kohustused

               1.Kumbki pool näeb oma õigusaktidega ette intellektuaalomandi õiguskaitse tagamiseks vajalikud meetmed, menetlused ja õiguskaitsevahendid.

               Käesoleva peatüki 1., 2. ja 4 jao kohaldamisel ei hõlma mõiste „intellektuaalomandi õigused“ 2. peatüki 5. jaoga [Avalikustamata teabe kaitse] hõlmatud õigusi.

               2.Lõikes 1 osutatud meetmed, menetlused ja õiguskaitsevahendid peavad vastama järgmistele tingimustele:

               a)
                     need peavad olema õiglased ja erapooletud;

               b)
                     need ei tohi olla tarbetult keerukad või kulukad ega tuua kaasa ebamõistlikke tähtaegu või põhjendamatuid viivitusi;

               c)
                     need peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad;

               d)
                     neid tuleb kohaldada viisil, millega välditakse tõkete loomist seaduslikule kaubandusele ja nähakse ette kaitsemeetmed nende kuritarvitamise vastu.

               Artikkel IP.39. Isikud, kellel on õigus taotleda meetmete, menetluste ja õiguskaitsevahendite kohaldamist

               Kumbki pool tunnustab isikutena, kellel on õigus taotleda käesoleva peatüki 2. ja 4 jaos osutatud meetmete, menetluste ja õiguskaitsevahendite kohaldamist, järgmisi isikuid:

               a)
                     poole õiguse kohaselt intellektuaalomandi õiguste omajad;

               b)
                     kõik teised isikud, kellel on lubatud neid õigusi kasutada, eelkõige litsentsisaajad, poole õigusaktidega lubatud ulatuses ja vastavate õigusaktide kohaselt; ning

               c)
                     liidud ja ühendused
                  39
                niivõrd, kuivõrd see on poole õigusega lubatud ja kooskõlas.

               2. jagu. Tsiviil- ja haldusõiguskaitse

               Artikkel IP.40. Tõendite säilitamise meetmed

               1.Kumbki pool tagab, et kui isik on esitanud mõistlikult kättesaadavad tõendid, mis toetavad tema väidet, et tema intellektuaalomandi õigust on rikutud või hakatakse rikkuma, võib pädev õigusasutus ka enne asja sisulise menetlemise alustamist kohaldada viivitamata tõhusaid ajutisi meetmeid väidetava rikkumisega seotud asjakohaste tõendite säilitamiseks, rakendades asjakohaseid kaitsemeetmeid ning tagades konfidentsiaalse teabe kaitse.

               2.Need meetmed võivad hõlmata õigusi väidetavalt rikkuvate kaupade ning vajaduse korral nende kaupade tootmiseks ja/või levitamiseks kasutatavate materjalide ja vahendite ning nendega seotud dokumentide üksikasjalikku kirjeldamist koos näidiste võtmisega või ilma selleta või füüsilist arestimist.

               Artikkel IP.41. Tõendid

               1.Kumbki pool võtab vajalikud meetmed, et võimaldada pädevatel õigusasutustel selle isiku taotlusel, kes on esitanud oma nõuete toetuseks piisavad mõistlikult kättesaadavad tõendid ja on nende väidete põhjendamisel teatanud vastaspoole käsutuses olevatest tõenditest, nõuda nende tõendite esitamist vastaspoole poolt, tagades konfidentsiaalse teabe kaitse.

               2.Kumbki pool võtab ka vajalikud meetmed, et võimaldada pädevatel õigusasutustel kaubanduslikus mahus toime pandud intellektuaalomandi õiguste rikkumise puhul vajaduse korral ja lõikes 1 sätestatud tingimustel nõuda vastaspoole käsutuses olevate panga-, finants- või äridokumentide esitamist, tagades konfidentsiaalse teabe kaitse.

               Artikkel IP.42. Õigus teabele

               1.Kumbki pool tagab, et intellektuaalomandi õiguse rikkumist käsitleva tsiviilkohtumenetluse raames ning vastusena hageja põhjendatud ja proportsionaalsele taotlusele võivad pädevad õigusasutused nõuda, et rikkuja või muu isik esitaks teavet intellektuaalomandi õigust rikkuvate kaupade või teenuste päritolu ja turustusvõrkude kohta.

               2.Lõike 1 kohaldamisel tähendab „muu isik“ isikut, kes:

               a)
                     on tabatud tema valduses oleva õigusi rikkuva kaubanduslikus mahus kasutatava kaubaga;

               b)
                     on tabatud õigusi rikkuvate teenuste kaubanduslikus mahus kasutamiselt;

               c)
                     on tabatud õigusi rikkuvate teenuste kaubanduslikus mahus osutamiselt või

               d)
                     punktis a, b või c osutatud isiku kinnitusel osaleb kaupade tootmises, valmistamises või turustamises või teenuste osutamises.

               3.Lõikes 1 nimetatud teave sisaldab vajaduse korral järgmist:

               a)
                     kaupade või teenuste tootjate, valmistajate, turustajate, osutajate ning teiste varasemate valdajate nimed ja aadressid, samuti kavandatavad hulgimüüjad ja jaemüüjad;

               b)
                     teave toodetud, valmistatud, tarnitud, saadud või tellitud mahtude kohta, samuti kõnealuste kaupade või teenuste eest saadud hinna kohta.

               4.Lõigete 1 ja 2 kohaldamine ei piira poole muude selliste õigusaktide kohaldamist, millega:

               a)
                     antakse õiguste omajale õigus saada täielikumat teavet;

               b)
                     reguleeritakse käesoleva artikli kohaselt edastatud teabe kasutamist tsiviilkohtumenetluses;

               c)
                     reguleeritakse vastutust teabeõiguse väärkasutuse eest;

               d)
                     antakse lõikes 1 osutatud isikule võimalus keelduda teabe andmisest, kui kõnealuse teabe tõttu oleks isik sunnitud tunnistama enda või oma lähisugulaste osalust intellektuaalomandi õiguse rikkumises;

               e)
                     reguleeritakse teabeallikate konfidentsiaalsuse kaitset ja isikuandmete töötlemist.

               Artikkel IP.43. Ajutised meetmed ja kaitsemeetmed

               1.Kumbki pool tagab, et tema õigusasutused võivad hageja taotlusel teha väidetavale rikkujale esialgse ettekirjutuse, mille eesmärk on ennetada intellektuaalomandi õiguse eelseisvat rikkumist või keelata ajutiselt ja vajaduse korral korduva karistusmaksega, kui see on kõnealuse poole õigusaktidega ette nähtud, kõnealuse õiguse väidetavate rikkumiste jätkumine või seada sellise jätkamise tingimuseks tagatiste esitamise, mille eesmärk on tagada õiguste omajale hüvitise maksmine. Ajutise ettekirjutuse võib samadel tingimustel teha ka vahendajale, kelle teenuseid kolmas isik kasutab intellektuaalomandi õiguste rikkumiseks.

               2.Kumbki pool tagab, et tema õigusasutused võivad hageja taotlusel anda korralduse intellektuaalomandi õiguse rikkumise kahtlusega kaupade arestimiseks või üleandmiseks, et takistada nende sisenemist turustuskanalitesse või seal liikumist.

               3.Väidetava kaubanduslikus mahus toime pandud rikkumise korral tagab kumbki pool, et kui hageja tõendab kahju hüvitamist tõenäoliselt ohustavaid asjaolusid, võivad õigusasutused anda korralduse väidetava rikkuja vallas- ja kinnisvara ennetavaks arestimiseks, sealhulgas tema pangakontode ja muu vara blokeerimiseks. Selleks võivad pädevad asutused nõuda panga-, finants- ja äridokumentide esitamist või asjakohast juurdepääsu vastavatele andmetele.

               4.Kumbki pool tagab, et tema õigusasutustel on seoses lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud meetmetega õigus nõuda hagejalt mõistlikult kättesaadavate tõendite esitamist piisava kinnituse saamiseks, et hageja on õiguste omaja ja et tema õigusi rikutakse või esineb sellise rikkumise vahetu oht.

               Artikkel IP.44. Parandusmeetmed

               1.Ilma et see piiraks õiguste rikkumisest õiguste omajale tekkinud kahju hüvitamist, tagab kumbki pool, et tema õigusasutused võivad hageja taotlusel nõuda, et kaubad, mis on tunnistatud intellektuaalomandiõigusi rikkuvaks, hävitatakse või vähemalt eemaldatakse lõplikult turustuskanalitest, ilma et selle eest makstaks hüvitist. Kui see on asjakohane, võivad õigusasutused samadel tingimustel nõuda ka selliste materjalide ja seadmete hävitamist, mida kasutatakse peamiselt nende kaupade loomiseks või valmistamiseks.

               2.Kummagi poole õigusasutustel peab olema õigus anda korraldus, et need meetmed võetakse rikkuja kulul, välja arvatud juhul, kui selle tegemata jätmiseks esitatakse konkreetsed põhjused.

               Artikkel IP.45. Ettekirjutused

               Kumbki pool tagab, et kui tehakse intellektuaalomandi õiguse rikkumist sedastav kohtulahend, võib õigusasutus teha rikkujale ettekirjutuse rikkumise lõpetamiseks. Kumbki pool tagab ka, et õigusasutused võivad teha ettekirjutuse vahendajatele, kelle teenuseid kolmas isik kasutab intellektuaalomandi õiguse rikkumiseks.

               Artikkel IP.46. Alternatiivsed meetmed

               Kumbki pool võib ette näha, et asjakohastel juhtudel ja sellise isiku taotlusel, kelle suhtes tuleb kohaldada artiklis IP.44 [Parandusmeetmed] või artiklis IP.45 [Ettekirjutused] sätestatud meetmeid, võivad õigusasutused nõuda nimetatud kahes artiklis sätestatud meetmete kohaldamise asemel kahju kannatanud isikule rahalise hüvitise maksmist, kui asjaomase isiku tegevuses puudus tahtlus ja raske hooletus, kui kõnealuste meetmete rakendamine põhjustaks isikule ebaproportsionaalset kahju ja kui rahaline hüvitis kahju kannatanud isikule näib olevat piisavalt rahuldav.

               Artikkel IP.47. Kahju hüvitamine

               1.Kumbki pool tagab, et kannatanud isiku taotluse alusel kohustavad tema õigusasutused rikkujat, kes pani rikkumise toime teadlikult või kes põhjendatult pidi olema rikkumisest teadlik, maksma õiguste omajale kahjuhüvitise, mis vastab õiguste omaja poolt rikkumise tagajärjel tegelikult kantud kahjule.

               2.Kumbki pool tagab, et kahjuhüvitise määramisel teevad tema õigusasutused järgmist:

               a)
                     võtavad arvesse kõiki asjakohaseid aspekte, nagu kahju kannatanud isikule tekitatud negatiivsed majanduslikud tagajärjed, sealhulgas saamata jäänud tulu, ja rikkuja teenitud ebaõiglane tulu, ning asjakohastel juhtudel ka muid kui majanduslikke tegureid, näiteks rikkumisega õiguste omajale põhjustatud moraalset kahju, või

               b)
                     alternatiivina punktile a võivad nad asjakohastel juhtudel määrata kindlasummalise kahjuhüvitise, võttes aluseks vähemalt sellised elemendid nagu litsentsitasud või muud tasud, mida rikkuja oleks pidanud maksma, kui ta oleks taotlenud luba kõnealuse intellektuaalomandi õiguse kasutamiseks.

               3.Kumbki pool võib ette näha võimaluse, et juhul, kui rikkuja ei olnud teadlik ja põhjendatult ei saanud olla teadlik sellest, et ta tegeleb rikkumisega, võib õigusasutus kohustada teda maksma kahju kannatanud isikule kas teenitud tulu või kahjuhüvitise, mille suurus võib olla eelnevalt kindlaks määratud.

               Artikkel IP.48. Õigusabikulud

               Kumbki pool tagab, et üldjuhul kannab kaotanud pool kohtumenetluse võitnud poole põhjendatud ja proportsionaalsed kohtukulud ning muud kulud, välja arvatud juhul, kui kulude õiglase jaotamise põhimõte seda ei luba.

               Artikkel IP.49. Kohtulahendite avaldamine

               Kumbki pool tagab, et kohtumenetluste puhul, mis on algatatud intellektuaalomandi õiguste rikkumise tõttu, võivad õigusasutused anda korralduse võtta hageja palvel ja rikkuja kulul asjakohaseid meetmeid kohtulahendit käsitleva teabe levitamiseks, sealhulgas kohtulahendi täielikuks või osaliseks avaldamiseks.

               Artikkel IP.50. Autorsuse ja omandiõiguse eeldamine

               3. peatükis [Intellektuaalomandi õiguskaitse tagamine] sätestatud meetmete, menetluste ja õiguskaitsevahendite kohaldamisel:

               a)
                     käsitatakse kirjandus- või kunstiteose autorina isikut, kelle puhul on vastupidiste tõendite puudumise korral piisav, kui autori nimi esineb teosel tavapärasel viisil, ja sellest tulenevalt antakse talle õigus algatada rikkumise uurimine, ning

               b)
                     kohaldatakse punkti a mutatis mutandis autoriõigusega seotud õiguste omajate suhtes nende puhul kaitstava materjali puhul.

               Artikkel IP.51. Haldusmenetlused

               Juhul kui asja sisulisel lahendamisel haldusmenetluse tulemusena võidakse määrata tsiviilõiguslik kaitsevahend, peab see menetlus sisuliselt vastama käesolevas jaos sätestatud põhimõtetele.

               3. jagu. Tsiviilkohtumenetlused ja õiguskaitsevahendid seoses ärisaladustega

               Artikkel IP.52. Tsiviilkohtumenetlused ja õiguskaitsevahendid seoses ärisaladustega

               1.Kumbki pool tagab, et isikutel, kes osalevad artikli IP.34 [Ärisaladuste kaitse ulatus] lõikes 1 osutatud tsiviilkohtumenetluses või kellel on juurdepääs sellise kohtumenetluse dokumentidele, on keelatud kasutada ja avalikustada ärisaladust või väidetavat ärisaladust, mille pädev õigusasutus on huvitatud isiku nõuetekohaselt põhjendatud taotluse alusel tunnistanud konfidentsiaalseks ja mis on saanud neile teatavaks menetluses osalemise või dokumentidele juurdepääsu tulemusel.

               2.Kumbki pool tagab, et lõikes 1 osutatud keeld kehtib pärast tsiviilkohtumenetluse lõppu nii kaua, kui see on asjakohane.

               3.Kumbki pool näeb ette, et artikli IP.34 [Ärisaladuste kaitse] lõikes 1 osutatud tsiviilkohtumenetlustes on tema õigusasutustel vähemalt järgmised volitused:

               a)
                     rakendada kooskõlas poole vastavate õigusnormidega esialgset õiguskaitset, et lõpetada ja keelata ärisaladuse kasutamine või avalikustamine viisil, mis on vastuolus ausate äritavadega;

               b)
                     rakendada kooskõlas poole vastavate õigusnormidega meetmeid, millega kohustatakse isikut lõpetama ärisaladuse kasutamine või avalikustamine viisil, mis on vastuolus ausate äritavadega, või keelatakse ärisaladuse selline kasutamine ja avalikustamine;

               c)
                     kohustada kooskõlas oma vastavate õigusnormidega isikut, kes on omandanud, kasutanud või avalikustanud ärisaladust viisil, mis on vastuolus ausate äritavadega, ja kes teadis või oleks pidanud teadma, et ta omandab, kasutab või avalikustab ärisaladust viisil, mis on vastuolus ausate äritavadega, maksma ärisaladuse omajale kahjuhüvitist, mis vastab ärisaladuse omandamise, kasutamise või avalikustamise tulemusel tegelikult kantud kahjule;

               d)
                     võtta erimeetmeid, mis on vajalikud artikli IP.34 [Ärisaladuste kaitse ulatus] lõikes 1 osutatud menetluses kasutatud või osutatud ärisaladuse või väidetava ärisaladuse konfidentsiaalsuse säilitamiseks. Sellised erimeetmed võivad vastavalt poole õigusnormidele, sealhulgas kaitseõigusele, hõlmata võimalust piirata osaliselt või täielikult juurdepääsu teatavatele dokumentidele; võimalust piirata juurdepääsu kohtuistungitele ning nende salvestistele või stenogrammidele ning võimalust teha kättesaadavaks kohtuotsuse mittekonfidentsiaalne versioon, millest ärisaladusi sisaldavad lõigud on eemaldatud või need on kinni kaetud;

               e)
                     rakendada karistusi kohtumenetluses osalevate isikute suhtes, kes ei täida ärisaladuse või väidetava ärisaladuse kaitsega seotud korraldusi või keelduvad neid täitmast.

               4.Kumbki pool tagab, et käesolevas artiklis sätestatud meetme, menetluse või õiguskaitsevahendi taotlus jäetakse rahuldamata, kui väidetav ärisaladuse omandamine, kasutamine või avalikustamine vastuolus ausate äritavadega toimus kooskõlas poole õigusnormidega järgmiselt:

               a)
                     üleastumise, väärteo või ebaseadusliku tegevuse paljastamine üldise avaliku huvi kaitsmise eesmärgil;

               b)
                     töötajate poolt oma esindajatele nende ülesannete õiguspärase täitmise osana ja oli selleks vajalik;

               c)
                     poole õigusnormides tunnustatud õigustatud huvi kaitsmiseks.

               4. jagu. Intellektuaalomandi õiguskaitse tagamine piiril

               Artikkel IP.53. Piiril võetavad meetmed

               1.Tollikontrolli all oleva kauba suhtes võtab kumbki pool vastu või jätab kehtima korra, mille kohaselt õiguste omaja võib esitada pädevale asutusele
                  40
                taotluse kahtlase kauba kinnipidamiseks või vabastamise peatamiseks. Käesoleva jao kohaldamisel tähendab „kahtlane kaup“ kaupa, mille puhul kahtlustatakse kaubamärgi, autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste, geograafilise tähise, patendi, kasuliku mudeli, tööstusdisainilahenduse, integraallülituse topoloogia või sordikaitsega seotud rikkumist.

               2.Kumbki pool tagab elektroonilised süsteemid rahuldatud või registreeritud taotluste haldamiseks tolli poolt.

               3.Kumbki pool tagab, et tema pädevad asutused ei nõua tasu taotluse menetlemisest või registreerimisest tulenevate halduskulude katmiseks.

               4.Kumbki pool tagab, et tema päevad asutused otsustavad taotluse rahuldamise või registreerimise mõistliku aja jooksul.

               5.Kumbki pool näeb ette võimaluse kasutada lõikes 1 osutatud taotlust mitme saadetise puhul.

               6.Tollikontrolli all oleva kauba puhul tagab kumbki pool, et tema toll võib omal algatusel peatada kahtlase kauba vabastamise või pidada kinni kahtlase kauba.

               7.Kumbki pool tagab, et tema toll kasutab kahtlase kauba kindlakstegemiseks riskianalüüsi.

               8.Kumbki pool võib volitada oma tolli andma õiguste omajale taotluse alusel teavet selliste kaupade, sealhulgas nende kirjelduse ja tegeliku või hinnangulise hulga kohta, mille vabastamine on peatatud või mis on kinni peetud, samuti kõnealuste kaupade saatja, importija, eksportija või vastuvõtja ja päritoluriigi kohta, kui selline teave on olemas.

               9.Kumbki pool kehtestab korra, mis võimaldab kahtlast kaupa hävitada, ilma et rikkumiste ametlikuks tuvastamiseks oleks vaja enne algatada haldus- või kohtumenetlus, kui asjaomased isikud on hävitamisega nõus või ei esita sellele vastuväiteid. Kui kahtlast kaupa ei hävitata, tagab kumbki pool, et see kaup kõrvaldatakse väljaspool kommertskanalit viisil, millega välditakse õiguste omajale kahju tekitamist, välja arvatud erandlikel asjaoludel.

               10.Kumbki pool kehtestab korra, mis võimaldab kiiresti hävitada võltsitud kaubamärgi ja võltsitud kauba posti- või kiirkullerisaadetistes.

               11.Kumbki pool näeb ette, et rahuldatud või registreeritud taotluse omanik on tolli nõudmisel kohustatud hüvitama kulud, mis toll või tema nimel tegutsevad isikud on kandnud alates kauba kinnipidamisest või selle vabastamise peatamisest, sealhulgas ladustamise, käitlemise ja kõik kauba hävitamise või kõrvaldamisega seotud kulud.

               12.Kumbki pool võib otsustada mitte kohaldada käesolevat artiklit õiguste omaja poolt või tema nõusolekul teises riigis turule viidava kauba impordi suhtes. Kumbki pool võib käesoleva artikli kohaldamisalast välja jätta reisijate isiklikus pagasis sisalduvad mitteärilist laadi kaubad.

               13.Kumbki pool võimaldab oma tollil pidada korrapärast dialoogi ja edendada koostööd asjaomaste sidusrühmade ja muude asutustega, mis on kaasatud intellektuaalomandi õiguskaitse tagamisse.

               14.Pooled teevad koostööd seoses kahtlast kaupa hõlmava rahvusvahelise kaubandusega. Eelkõige jagavad pooled võimalikult suurel määral asjakohast teavet kahtlaste kaupadega kauplemise kohta, mis mõjutab teist poolt.

               15.Ilma et see piiraks muid koostöövorme, kohaldatakse käesoleva artikli kohaselt poole tolli pädevusse kuuluvate intellektuaalomandi õigusi käsitlevate õigusaktide rikkumistega seoses protokolli, mis käsitleb vastastikust haldusabi tolliküsimustes.

               Artikkel IP.54. Kooskõla 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppega ja intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepinguga

               Tolli poolt piiril intellektuaalomandi õiguskaitse tagamiseks meetmete võtmisel, olenemata sellest, kas need on käesoleva jaoga hõlmatud või mitte, tagavad pooled kooskõla oma kohustustega, mis tulenevad 1994. aasta üldisest tolli- ja kaubanduskokkuleppest ja intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingust, eelkõige GATT 1994 V artiklist ning intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu artiklist 41 ja III osa 4. jaost.

               4. peatükk. Muud sätted

               Artikkel IP.55. Koostöö

               1.Pooled teevad koostööd, et toetada käesoleva jaotise alusel võetud kohustuste täitmist.

               2.Koostöövaldkonnad hõlmavad muu hulgas järgmist tegevust:

               a)
                     teabe vahetamine intellektuaalomandi õigusi käsitleva õigusraamistiku ning asjakohaste kaitse- ja õiguskaitse tagamise eeskirjade kohta;

               b)
                     kogemuste vahetamine õigusloome edenemise, intellektuaalomandi õiguskaitse tagamise ning tolli-, politsei-, haldus- ja õigusasutuste poolt kesksel ja piirkondlikul tasandil õigusnormide täitmise tagamise kohta;

               c)
                     tegevuse koordineerimine intellektuaalomandi õigusi rikkuva kauba eksportimise ärahoidmiseks, sealhulgas tegevuse koordineerimine teiste riikidega;

               d)
                     tehniline abi, suutlikkuse suurendamine, personali vahetamine ja koolitamine;

               e)
                     intellektuaalomandi õiguste kaitsmine ning sellega seotud teabe levitamine muu hulgas äriringkondades ja kodanikuühiskonnas;

               f)
                     tarbijate ja õiguste omajate üldise teadlikkuse suurendamine;

               g)
                     institutsioonilise koostöö tõhustamine, eelkõige poolte intellektuaalomandiametite vahel;

               h)
                     üldsuse harimine ja tema teadlikkuse suurendamine intellektuaalomandi õiguste kaitse ja õiguskaitse tagamise poliitika alal;

               i)
                     intellektuaalomandi õiguste kaitse ja õiguskaitse tagamise edendamine avaliku ja erasektori koostöös, kaasates väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad;

               j)
                     tõhusate strateegiate väljatöötamine selleks, et määrata kindlaks sihtrühmad ja teavitusprogrammid eesmärgiga suurendada tarbijate ja meedia teadlikkust intellektuaalomandi õiguste rikkumiste mõjust, sealhulgas ohust tervisele ja ohutusele ning seosest organiseeritud kuritegevusega.

               3.Pooled peavad kas otse või intellektuaalomandiga tegeleva kaubanduse erikomitee kaudu ühendust kõigis käesoleva jaotise rakendamise ja toimimisega seotud küsimustes.

               Artikkel IP.56. Sidusrühmade vabatahtlikud algatused

               Kumbki pool püüab hõlbustada sidusrühmade vabatahtlikke algatusi, mille eesmärk on vähendada intellektuaalomandi õiguste rikkumisi, sealhulgas internetis ja muudes kauplemiskohtades, ning mis keskenduvad konkreetsetele probleemidele ja neile praktiliste lahenduste otsimisele, mis on realistlikud, tasakaalustatud, proportsionaalsed ja kõigi asjaosaliste jaoks õiglased, sealhulgas järgmistel viisidel:

               a)
                     kumbki pool püüab oma territooriumil viia sidusrühmad konsensuslikult kokku, et hõlbustada vabatahtlikke algatusi eesmärgiga leida lahendusi ja lahendada erimeelsusi seoses intellektuaalomandi õiguste kaitse ja õiguskaitse tagamisega ning rikkumiste vähendamisega;

               b)
                     pooled püüavad omavahel vahetada teavet jõupingutuste kohta, mida nende territooriumil tehakse vabatahtlike sidusrühmade algatuste hõlbustamiseks, ning

               c)
                     pooled püüavad edendada poolte sidusrühmade vahel avatud dialoogi ja koostööd ning julgustada sidusrühmi ühiselt leidma lahendusi ja lahendama erimeelsusi seoses intellektuaalomandi õiguste kaitse ja õiguskaitse tagamisega ning rikkumiste vähendamisega.

               Artikkel IP.57. Läbivaatamine seoses geograafiliste tähistega

               Arvestades ühelt poolt Ühendkuningriigi ja teiselt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse vahel varem sõlmitud kahepoolsete lepingute asjaomaseid sätteid, võivad pooled ühiselt teha mõistlikke jõupingutusi, et leppida kokku oma geograafiliste tähiste kaitse ja tulemusliku siseriikliku täitmise tagamise normides.

               VI jaotis. Riigihanked

               1. peatükk. Kohaldamisala

               Artikkel PPROC.1. Eesmärk

               Käesoleva jaotise eesmärk on tagada poolte tarnijatele suurem juurdepääs riigihankemenetlustes osalemise võimalustele ja suurendada riigihankemenetluste läbipaistvust.

               Artikkel PPROC.2. WTO riigihankelepingu teatavate sätete inkorporeerimine ja käesoleva lepinguga hõlmatud hanked

               1.
                     Käesolevasse jaotisse inkorporeeritakse WTO riigihankelepingu sätted, mis on esitatud lisa PPROC-1 A jaos, sealhulgas kummagi poole lisad WTO riigihankelepingu I liite juurde.

               2.
                     Käesoleva jaotise kohaldamisel tähendavad „käesoleva lepinguga hõlmatud hanked“ riigihankeid, mille suhtes kohaldatakse WTO riigihankelepingu II artiklit, ning lisaks riigihankeid, mis on loetletud lisa PPROC-1 B jaos.

               3.
                     Käesoleva lepinguga hõlmatud hangete puhul kohaldab kumbki pool teise poole tarnijate, kaupade või teenuste suhtes mutatis mutandis WTO riigihankelepingu sätteid, mis on esitatud lisa PPROC-1 A jaos.

               2. peatükk. Lisaeeskirjad käesoleva lepinguga hõlmatud hangete kohta

               Artikkel PPROC.3. Elektrooniliste vahendite kasutamine hangete läbiviimisel

               1.
                     Kumbki pool tagab, et tema hankeüksused viivad käesoleva lepinguga hõlmatud hanked võimalikult suures ulatuses läbi elektrooniliste vahendite abil.

               2.
                     Hankeüksus viib käesoleva lepinguga hõlmatud hanke läbi elektrooniliste vahendite abil siis, kui ta kasutab elektroonilisi info- ja kommunikatsioonivahendeid:

               a)
                     hankemenetluses teadete ja hankedokumentide avaldamiseks ning

               b)
                     osalemistaotluste ja pakkumuste esitamiseks.

               3.
                     Välja arvatud teatavatel erijuhtudel, peaksid need elektroonilised info- ja kommunikatsioonivahendid olema mittediskrimineerivad, üldiselt kättesaadavad ja koostalitlusvõimelised üldkasutatavate info- ja kommunikatsioonitehnoloogia toodetega ning mitte piirama hankemenetluses osalemise võimalusi.

               4.
                     Kumbki pool tagab, et tema hankeüksused saavad ja töötlevad elektroonilisi arveid kooskõlas tema õigusaktidega.

               Artikkel PPROC.4. Elektrooniline avaldamine

               Käesoleva lepinguga hõlmatud hangete puhul peavad kõik nendega seotud teated, sealhulgas kavandatud hangete teated, koondteated, planeeritud hangete teated ja lepingu sõlmimise teated, olema elektroonilisel teel otse ja tasuta kättesaadavad ühtse juurdepääsupunkti kaudu internetis.

               Artikkel PPROC.5. Tõendusmaterjal

               Kumbki pool tagab, et osalemistaotluste või pakkumuste esitamise ajal ei nõua hankeüksused tarnijatelt täielikku või osalist tõendusmaterjali selle kohta, et nad ei ole üheski olukorras, kus tarnija võib menetlusest kõrvale jätta, ja et nad vastavad osalemistingimustele, välja arvatud juhul, kui see on vajalik hanke nõuetekohase läbiviimise tagamiseks.

               Artikkel PPROC.6. Osalemistingimused

               Kumbki pool tagab, et kui tema hankeüksused nõuavad tarnijalt käesoleva lepinguga hõlmatud hankes osalemise tingimusena varasemate kogemuste tõendamist, ei nõua nad, et need kogemused peavad olema saadud kõnealuse poole territooriumil.

               Artikkel PPROC.7. Registreerimissüsteemid ja kvalifitseerimismenetlused

               Pool, kes kasutab tarnijate registreerimissüsteemi, peab tagama, et huvitatud tarnija võib igal ajal taotleda enda registreerimist. Taotluse esitanud huvitatud tarnijat teavitatakse taotluse rahuldamise või tagasilükkamise otsusest mõistliku aja jooksul.

               Artikkel PPROC.8. Piiratud hankemenetlus

               Kumbki pool tagab, et piiratud hankemenetlust kasutav hankeüksus saadab pakkumiskutse sellisele arvule tarnijatele, mis on piisav tõelise konkurentsi tagamiseks, ilma et see mõjutaks riigihangete süsteemi toimimise tõhusust.

               Artikkel PPROC.9. Põhjendamatult madala hinnaga pakkumused

               WTO riigihankelepingu XV artikli lõike 6 kohaselt võib hankeüksus juhul, kui talle esitatakse pakkumus, mille hind on teiste esitatud pakkumustega võrreldes põhjendamatult madal, tarnijalt küsida, kas selle hinna puhul on võetud arvesse riigiabi andmist.

               Artikkel PPROC.10. Keskkonna-, sotsiaal- ja tööõigusega seotud kaalutlused

               Kumbki pool tagab, et tema hankeüksused võivad hankemenetluses võtta arvesse keskkonna- ja tööalaseid ning sotsiaalseid kaalutlusi, kui need kaalutlused on kooskõlas 1. ja 2. peatükis sätestatud normidega ning neile on osutatud kavandatud hanke teates või mõnes muus teates, mida kasutatakse kavandatud hanke teatena, või hankedokumentides.

               Artikkel PPROC.11. Siseriiklik läbivaatamise kord

               1.
                     Kui pool määrab WTO riigihankelepingu XVIII artikli lõike 4 kohaselt sõltumatu haldusasutuse, tagab ta, et:

               (a)määratud asutuse liikmed on tegevusaja jooksul sõltumatud, erapooletud ja välistest mõjutustest vabad;

               (b)määratud asutuse liikmeid ei vabastata nende tahte vastaselt töölt, välja arvatud juhul, kui vabastamine tuleneb määratud asutuse tegevust reguleerivatest sätetest, ning

               (c)määratud asutuse juhatajal või vähemalt ühel liikmel on samasugune juriidiline ja erialane kvalifikatsioon nagu kohtunikel, advokaatidel või teistel poole õigusnormide kohaselt kvalifitseeritud õigusekspertidel.

               2.
                     Kumbki pool kehtestab või jätab kehtima korra, millega nähakse ette ajutised kiirmeetmed, et tarnijal oleks võimalik hankes edasi osaleda. Sellised WTO riigihankelepingu XVIII artikli lõike 7 punktis a sätestatud ajutised meetmed võivad põhjustada hankeprotsessi peatamise, või kui hankeüksus on lepingu sõlminud ja pool nii sätestanud, lepingu täitmise peatamise. Korraga võib ette näha, et selliste meetmete kohaldamise üle otsustamisel võib arvesse võtta nende ülekaalukalt ebasoodsaid tagajärgi asjakohastele huvidele, sealhulgas avalikele huvidele. Meetmete võtmata jätmist põhjendatakse kirjalikult.

               3.
                     Kui huvitatud või hankes osalev tarnija on esitanud lõikes 1 osutatud määratud asutusele kaebuse, tagab pool põhimõtteliselt selle, et hankeüksus ei sõlmi lepingut enne, kui nimetatud asutus on kooskõlas oma normide ja menetlustega teinud kaebuse kohta otsuse või esitanud soovituse lõigetes 2, 5 ja 6 osutatud võimalike ajutiste meetmete, parandusmeetmete ning tekkinud kahju hüvitamise kohta. Pool võib sätestada, et vältimatutel ja nõuetekohaselt põhjendatud asjaoludel võib lepingu siiski sõlmida.

               4.
                     Pool võib näha ette:

               (a)lepingu sõlmimise otsuse ja lepingu sõlmimise vahelise ooteaja, et anda hanke kaotanud tarnijatele piisavalt aega hindamaks, kas on asjakohane algatada läbivaatamismenetlus, või

               (b)piisava tähtaja, mille jooksul huvitatud tarnija saab esitada kaebuse, mis võib olla lepingu täitmise peatamise aluseks.

               5.
                     WTO riigihankelepingu XVIII artikli lõike 7 punkti b kohased kaitsemeetmed võivad hõlmata üht või mitut järgmist meedet:

               (a)diskrimineerivate tehniliste, majanduslike või finantstingimuste kõrvaldamine hanketeates, lepingudokumentides või muus hankemenetlusega seotud dokumendis ja uue riigihankemenetluse korraldamine;

               (b)riigihankemenetluse kordamine tingimusi muutmata;

               (c)lepingu sõlmimise otsuse tühistamine ja uue lepingu sõlmimise otsuse vastuvõtmine;

               (d)lepingu lõpetamine või selle tühiseks tunnistamine või

               (e)muude meetmete kehtestamine eesmärgiga lõpetada 1. ja 2. peatüki sätete rikkumine, näiteks kohustus maksta teatav summa, kuni rikkumine on tulemuslikult heastatud.

               6.
                     WTO riigihankelepingu XVIII artikli lõike 7 punkti b kohaselt võib lepinguosaline ette näha tekkinud kahju hüvitamise. Kui poole läbivaatamise organ ei ole kohus ja tarnija arvab, et 1. ja 2. peatükist tulenevate kohustuste rakendamisel on rikutud siseriiklikke õigusnorme, võib tarnija anda asja lepinguosalise kohtumenetlusi järgides kohtusse, sealhulgas kompensatsiooni nõudmiseks.

               7.
                     Pool kehtestab või jätab kehtima menetlused, mida on vaja läbivaatamise organite tehtud otsuste või soovituste tõhusaks rakendamiseks või kohtuliku kontrolli asutuste otsuste tõhusa täitmise tagamiseks.

               3. peatükk. Võrdne kohtlemine lisaks käesoleva lepinguga hõlmatud hangetele

               Artikkel PPROC.12. Mõisted

               1.
                     Käesoleva peatüki kohaldamisel tähendab poole võimaldatav kohtlemine käesoleva peatüki kohaselt järgmist:

               a)
                     Ühendkuningriigi puhul vähemalt sama soodsat kohtlemist kui kõige soodsam kohtlemine, mida samasugustes olukordades võimaldatakse Ühendkuningriigi tarnijatele, ning

               b)
                     Euroopa Liidu liikmesriigi puhul vähemalt sama soodsat kohtlemist kui kõige soodsam kohtlemine, mida selles liikmesriigis samasugustes olukordades võimaldatakse selle liikmesriigi tarnijatele.

               2.
                     Käesoleva peatüki kohaldamisel tähendab poole tarnija, kes on juriidiline isik, järgmist:

               a)
                     Euroopa Liidu puhul juriidilist isikut, mis on asutatud või organiseeritud liidu või vähemalt ühe selle liikmesriigi õiguse alusel ning tegeleb sisulise äritegevusega, mida Euroopa Liit peab vastavalt tema poolt WTO-le saadetud teatele Euroopa Ühenduse asutamislepingu kohta (WT/REG39/1) samaväärseks mõistega „tegelik ja püsiv seos“ Euroopa Liidu liikmesriigi majandusega, nagu see on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 54, ning

               b)
                     Ühendkuningriigi puhul juriidilist isikut, mis on asutatud või organiseeritud Ühendkuningriigi õiguse alusel ning tegeleb sisulise äritegevusega Ühendkuningriigi territooriumil.

               Artikkel PPROC.13. Poole territooriumil asuvate tarnijate võrdne kohtlemine

               1.
                     Kumbki pool, sealhulgas iga tema hankija, võimaldab oma hangete puhul teise poole tarnijatele, kes asuvad tema territooriumil juriidilise isiku asutamise, omandamise või säilitamise kaudu, vähemalt sama soodsat kohtlemist kui oma samasugustele tarnijatele
                  41
               .

               2.
                     Käesolevas artiklis sätestatud võrdse kohtlemise kohustuse kohaldamise suhtes kohaldatakse jätkuvalt WTO riigihankelepingu III artiklis määratletud julgeoleku- ja üldisi erandeid, isegi kui käesoleva jaotise kohaselt ei ole tegemist käesoleva lepinguga hõlmatud hangetega.

               4. peatükk. Muud sätted

               Artikkel PPROC.14. Turulepääsuga seotud kohustuste muutmine ja parandamine

               Kumbki pool võib muuta või parandada vastavalt artiklites PPROC.15 [Muudatused] kuni PPROC.18 [LISA PROC-1 B jao muutmine] sätestatud korrale oma turulepääsuga seotud kohustusi, mis on sätestatud LISA PPROC.1 B jao tema vastavas alajaos.

               Artikkel PPROC.15. Muudatused

               1.
                     Pool, kes kavatseb muuta LISA PPROC-1 B jao alajagu:

               (a)teatab teisele poolele sellest kirjalikult ning

               (b)esitab teates ettepaneku teise poole jaoks asjakohaste kompenseerivate kohanduste tegemiseks, et säilitada turulepääsuga seotud kohustuste tase, mis on võrreldav enne muutmist kehtinud tasemega.

               2.
                     Olenemata lõike 1 punktist b ei ole pool kohustatud tegema teise poole jaoks kompenseerivaid kohandusi, kui kavandatav muudatus hõlmab hankeüksust, kelle puhul pool tegelikult ei oma enam kontrolli või mõju käesoleva lepinguga hõlmatud hangete üle.

               Poole kontroll või mõju käesoleva lepinguga hõlmatud hangete üle loetakse tegelikult lõppenuks, kui hankeüksused on avatud konkurentsile turgudel, millele juurdepääs ei ole piiratud.

               3. Teine pool võib esitada lõike 1 punktis a osutatud muudatusele vastuväite, kui ta ei ole nõus, et:

               (a)lõike 1 punkti b alusel kavandatud kompenseeriv kohandus on piisav, et säilitada vastastikku kokku lepitud turulepääsuga seotud kohustuste võrreldav tase, või

               (b)muudatus puudutab hankeüksust, kelle üle pool tegelikult enam ei oma kontrolli või mõju vastavalt lõikes 2 sätestatule.

               Teine pool esitab kirjaliku vastuväite 45 päeva jooksul pärast lõike 1 punktis a osutatud teate saamist; vastasel juhul loetakse, et ta on kompenseeriva kohandusega või muudatusega nõus, sealhulgas käesoleva lepingu kuuenda osa [Vaidluste lahendamine ja horisontaalsed sätted] I jaotise [Vaidluste lahendamine] tähenduses.

               Artikkel PPROC.16. Parandused

               1.
                     Pool, kes kavatseb parandada lisa PPROC-1 B jao alajagu, teatab sellest teisele poolele kirjalikult.

               Parandusena käsitatakse järgmisi muudatusi lisa PPROC-1 B jao alajaos, tingimusel et need ei mõjuta käesolevas jaotises sätestatud vastastikku kokku lepitud turulepääsuga seotud kohustusi:

               (a)hankeüksuse nime muutmine;

               (b)kahe või enama kõnealuses alajaos loetletud hankeüksuse ühinemine ning

               (c)kõnealuses alajaos nimetatud hankeüksuse jagamine kaheks või enamaks hankeüksuseks, kes lisatakse samas alajaos loetletud hankeüksustele.

               2.
                     Pool võib esitada teisele poolele vastuväite kavandatud paranduse kohta 45 päeva jooksul pärast teate saamist. Vastuväite esitanud pool esitab põhjused, miks ta ei käsita kavandatud parandust lõikes 1 sätestatud muudatusena, ning kirjeldab kavandatud paranduse mõju käesolevas jaotises sätestatud vastastikku kokku lepitud turulepääsuga seotud kohustustele. Kui 45 päeva jooksul pärast teate saamist ei ole kirjalikku vastuväidet esitatud, käsitatakse seda poole nõusolekuna kavandatud parandusega.

               Artikkel PPROC.17. Konsultatsioonid ja vaidluste lahendamine

               Kui pool esitab vastuväite artiklis PPROC.15 [Muudatused] osutatud kavandatud muudatusele või kavandatud kompenseerivatele kohandustele või artiklis PPROC.16 [Parandused] osutatud kavandatud parandusele, püüavad pooled küsimuse lahendada konsultatsioonide teel. Kui 60 päeva jooksul alates vastuväite kättesaamisest kokkulepet ei saavutata, võib pool, kes soovib muuta või parandada oma lisa PPROC-1 B jao alajagu, otsustada lasta lahendada erimeelsuse vastavalt käesoleva lepingu kuuenda osa [Vaidluste lahendamine ja horisontaalsed sätted] I jaotisele [Vaidluste lahendamine], et teha kindlaks, kas vastuväide on põhjendatud.

               Artikkel PPROC.18. LISA PPROC-1 B jao muutmine

               Kui pool ei esita vastuväiteid muudatusele kooskõlas artikli PPROC.15 [Muudatused] lõikega 3 või parandusele kooskõlas artikli PPROC.16 [Parandused] lõikega 2 või kui pooled lepivad muudatustes või parandustes kokku artiklis PPROC.17 [Konsultatsioonid ja vaidluste lahendamine] osutatud konsultatsioonide käigus või kui küsimuses on saavutatud lõplik lahendus vastavalt käesoleva lepingu kuuenda osa [Vaidluste lahendamine ja horisontaalsed sätted] I jaotisele [Vaidluste lahendamine], muudab partnerlusnõukogu lisa PPROC-1 B jao asjaomast alajagu, et kajastada selles vastavad muudatused või parandused või korrigeerivad kohandused.

               Artikkel PPROC.19. Koostöö

               1.
                     Pooled tunnistavad eeliseid, mis võivad tuleneda koostööst riigihanketurgude vastastikuse liberaliseerimise rahvusvahelisel edendamisel.

               2.
                     Pooled teevad üksteisele kättesaadavaks käesoleva lepinguga hõlmatud hangete iga-aastase statistika, kui see on tehniliselt võimalik.

               VII jaotis. Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad

               Artikkel SME.1. Eesmärk

               Käesoleva jaotise eesmärk on suurendada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate võimalusi saada kasu esimesest rubriigist [Kaubandus].

               Artikkel SME.2. Teabe jagamine

               1.
                     Kumbki pool loob või säilitab väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks avalikult kättesaadava veebisaidi, mis sisaldab järgmist teavet esimese rubriigi [Kaubandus] kohta:

               a)
                     esimese rubriigi [Kaubandus] kokkuvõte;

               b)
                     esimese rubriigi [Kaubandus] nende sätete kirjeldus, mida pool peab mõlema poole väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks asjakohaseks, ja

               c)
                     lisateave, mida pool peab esimesest rubriigist [Kaubandus] kasu saamisest huvitatud väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele kasulikuks.

               2.
                     Kumbki pool lisab lõikes 1 osutatud veebisaidile järgmised lingid:

               a)
                     esimese rubriigi [Kaubandus] tekst;

               b)
                     teise poole samaväärsele veebisaidile ning

               c)
                     oma ametiasutuste veebisaitidele, mis poole arvates annavad kasulikku teavet isikutele, kes on huvitatud kauplemisest ja äritegevusest tema territooriumil.

               3.
                     Kumbki pool lisab lõikes 1 osutatud veebisaidile lingi oma ametiasutuste veebisaitidele, kus antakse teavet järgmise kohta:

               a)
                     tollialased õigusnormid, impordi-, ekspordi- ja transiidiprotseduurid ning asjakohased vormid, dokumendid ja muu nõutav teave;

               b)
                     intellektuaalomandi õigusi, sealhulgas geograafilisi tähiseid käsitlevad õigusnormid ja nendega seotud menetlused;

               c)
                     tehnilised õigusnormid, sealhulgas vajaduse korral kohustuslikud vastavushindamismenetlused ja lingid vastavushindamisasutuste loeteludele juhtudeks, mil vastavushindamine kolmanda isiku poolt on kohustuslik, nagu on ette nähtud käesoleva rubriigi I jaotise [Kaubavahetus] 4. peatükiga [Tehnilised kaubandustõkked];

               d)
                     impordi ja ekspordiga seotud sanitaar- ja fütosanitaarmeetmeid käsitlevad õigusnormid, nagu on ette nähtud I jaotise [Kaubavahetus] 3. peatükiga [Sanitaar- ja fütosanitaarküsimused];

               e)
                     riigihankeid käsitlevad õigusnormid ja veebisait, mis võimaldab juurdepääsu kõikidele riigihangetega seotud teadetele, nagu on ette nähtud käesoleva rubriigi VI jaotisega [Riigihanked] ja muude kõnealuses jaotises sisalduvate asjakohaste sätetega;

               f)
                     äriühingute registreerimise kord ning

               g)
                     muu teave, mida pool peab väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele kasulikuks.

               4.
                     Kumbki pool lisab lõikes 1 osutatud veebisaidile lingi andmebaasile, milles saab tariifinomenklatuuri koodi alusel elektrooniliselt otsinguid teha ja mis sisaldab järgmist teavet seoses juurdepääsuga tema turule:

               a)
                     tariifsete meetmete ja tariifidega seotud teabe puhul:

               i)
                     tollimaksumäärad ja kvoodid, sealhulgas enamsoodustusrežiim, mittesoodustatud riike puudutavad määrad ning soodusmäärad ja tariifikvoodid;

               ii)
                     aktsiisid;

               iii)
                     maksud (käibemaks jms);

               iv)
                     tolli- või muud tasud, sealhulgas muud tootepõhised tasud;

               v)
                     päritolureeglid, nagu on ette nähtud käesoleva rubriigi I jaotise [Kaubavahetus] 2. peatükiga [Päritolureeglid];

               vi)
                     tollimaksude tagastamine, tollimaksude edasilükkamine või muud liiki meetmed, millega tollimakse vähendatakse, makstakse need tagasi või loobutakse nende kohaldamisest;

               vii)
                     kauba tolliväärtuse määramise kriteeriumid ning

               viii)
                     muud tariifsed meetmed;

               b)
                     tariifinomenklatuuriga seotud mittetariifsete meetmete puhul:

               i)
                     impordiprotseduurideks vajalik teave ning

               ii)
                     teave mittetariifsete meetmete kohta.

               5.
                     Kumbki pool ajakohastab lõigetes 1–4 osutatud teavet ja linke, mis on esitatud tema veebisaidil, korrapäraselt või teise poole taotluse korral, et tagada selle teabe ja nende linkide ajakohasus ja täpsus.

               6.
                     Kumbki pool tagab, et lõigetes 1–4 osutatud teave ja lingid esitatakse väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele kasutamiseks sobival viisil.  Pool püüab teha kõnealuse teabe kättesaadavaks inglise keeles.

               7.
                     Lõigete 1–4 kohaselt esitatud teabele juurdepääs ei tohi poolte isikute jaoks olla tasuline.

               Artikkel SME.3. Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kontaktpunktid

               1.
                     Lepingu jõustumisel määrab kumbki pool käesolevas artiklis loetletud ülesannete täitmiseks kontaktpunkti ja teatab teisele poolele selle kontaktandmed. Pooled teavitavad teineteist viivitamata kõikidest kõnealuste kontaktandmete muudatustest.

               2.
                     Poolte väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kontaktpunktid:

               a)
                     püüavad tagada, et lepingu esimese rubriigi [Kaubandus] rakendamisel võetakse arvesse väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate vajadusi ning et kummagi poole väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad saavad tugineda esimesele rubriigile [Kaubandus];

               b)
                     kaaluvad võimalusi, kuidas tugevdada poolte koostööd väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks olulistes küsimustes ning pakkuda väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjatele rohkem kaubandus- ja investeerimisvõimalusi;

               c)
                     tagavad, et artiklis SME.2 [Teabe jagamine] osutatud teave on ajakohane, täpne ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks asjakohane. Kumbki pool võib väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kontaktpunkti kaudu soovitada lisateavet, mida teine pool võiks lisada oma veebisaitidele, mida hallatakse kooskõlas artikliga SME.2 [Teabe jagamine];

               d)
                     käsitlevad kõiki väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks olulisi küsimusi, mis on seotud esimese rubriigi [Kaubandus] rakendamisega, tehes sealhulgas järgmist:

               i)
                     vahetavad teavet, et aidata partnerlusnõukogul jälgida ja rakendada esimese rubriigi [Kaubandus] aspekte, mis on seotud väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjatega;

               ii)
                     abistavad käesoleva lepinguga loodud erikomiteesid, ühiseid töörühmi ja kontaktpunkte väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks oluliste küsimuste käsitlemisel;

               e)
                     esitavad partnerlusnõukogule arutamiseks korrapäraselt aruandeid oma tegevuse kohta kas ühiselt või individuaalselt ning

               f)
                     käsitlevad võimalikke muid käesolevast lepingust tulenevaid väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjatega seotud küsimusi vastavalt poolte kokkuleppele.

               3.
                     Poolte väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kontaktpunktid teevad oma tööd poolte määratud sidekanalite kaudu, mille hulka võivad kuuluda e-post, videokonverentsid või muud vahendid. Samuti võivad nad kohtuda, kui see on vajalik.

               4.
                     Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kontaktpunktid võivad vajaduse korral teha oma tegevuses koostööd ekspertide ja väliste organisatsioonidega.

               Artikkel SME.4. Seos kuuenda osaga

               Kuuenda osa [Vaidluste lahendamine ja horisontaalsed sätted] I jaotist [Vaidluste lahendamine] ei kohaldata käesoleva jaotise suhtes.

               VIII jaotis. Energeetika

               1. peatükk. Üldsätted

               Artikkel ENER.1. Eesmärgid

               Käesoleva jaotise eesmärk on hõlbustada pooltevahelist kaubandust ja investeeringuid energeetika ja toorainete valdkonnas ning soodustada energiavarustuskindlust ja keskkonnasäästlikkust, eelkõige aidates neis valdkondades kaasa kliimamuutuste vastasele võitlusele.

               Artikkel ENER.2. Mõisted

               1.
                     Käesolevas jaotises kasutatakse järgmisi mõisteid:

               (a)„Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet“ – amet, mis on asutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2019. aasta määrusega (EL) 2019/942, millega asutatakse Euroopa Liidu Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostöö Amet
                  42
               ;

               (b)„luba“ – luba, tegevusluba, kontsessioon või samalaadne haldus- või lepingdokument, millega poole pädev asutus annab üksusele õiguse tegeleda oma territooriumil teatava majandustegevusega;

               (c)„tasakaalustamine“ –

               (I)elektrivõrkude puhul kõik tegevused ja protsessid kõikides ajakavades, millega elektri ülekandevõrguettevõtja tagab pidevalt võrgu sageduse säilimise eelnevalt kindlaks määratud stabiilsusvahemikus ning vajalikule kvaliteedile vastavatest reservidest kinnipidamise;

               (II)gaasivõrkude puhul tegevused, mille gaasi ülekandevõrgu ettevõtjad viivad ellu ülekandevõrku sisenevate või sealt väljuvate gaasivoogude muutmiseks, v.a tegevused, mis on seotud gaasiga, mida ei ole võrgust väljavooluna registreeritud, ja gaasiga, mida ülekandevõrguettevõtja kasutab võrgu käitamiseks;

               (d)„jaotamine“ –

               (I)elektrienergia puhul elektrienergia edastamine kõrgepinge-, keskpinge- ja madalpingejaotusvõrkude kaudu edastamiseks tarbijatele (v.a tarnimine);

               (II)gaasi puhul maagaasi transportimine kohalike või piirkondlike torustike kaudu eesmärgiga tarnida seda tarbijatele (v.a tarnimine);

               (e)„jaotusvõrguettevõtja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes vastutab elektrienergia või gaasi jaotusvõrgu käitamise, hoolduse ja vajaduse korral arendamise eest teatud piirkonnas, asjakohasel juhul jaotusvõrgu ühendamise eest teiste võrkudega, ning kes tagab võrgu pikaajalise võime rahuldada mõistlikku nõudlust elektrienergia või gaasi jaotamise järele;

               (f)„elektrivõrkudevaheline ühendus“ – ülekandeliin

               (I)poolte vahel (v.a selline liin, mis asub täielikult Iirimaa ja Põhja-Iirimaa ühtsel elektriturul)

               (II)Suurbritannia ning Iirimaa ja Põhja-Iirimaa ühtse elektrituru vahel (v.a punktis i nimetatu);

               (g)„energiatooted“ – kaubad, millest toodetakse energiat ja mis on koos asjakohase harmoneeritud süsteemi (HS) koodiga loetletud lisas ENER-1;

               (h)„üksus“ – füüsiline isik, juriidiline isik, ettevõte või füüsiliste isikute või ettevõtete grupp;

               (i)„gaasivõrkudevaheline ühendus“ – ülekandeliin üle pooltevahelise piiri;

               (j)„elektritootmine“ – elektrienergia tootmine;

               (k)„süsivesinikud“ – kaubad, mis on koos asjakohase HSi koodiga loetletud lisas ENER-1;

               (l)„ühenduspunkt“ – gaasi puhul füüsiline või virtuaalne punkt, mis ühendab liidu ja Ühendkuningriigi sisend-väljundsüsteeme või sisend-väljundsüsteemi võrkudevahelise ühendusega ja kus kohaldatakse võrgu kasutajate broneerimiskorda;

               (m)„toorained“ – kaubad, mis on koos asjakohase HSi koodiga loetletud lisas ENER-1.

               (n)„taastuvenergia“ – taastuvatest mittefossiilsetest allikatest pärit energia (sh elektrienergia);

               (o)„standardvõimsustoode“ – teatav ülekandevõimsus teatava ajavahemiku jooksul konkreetses ühenduspunktis;

               (p)„ülekanne“ –

               (I)elektri puhul elektrienergia edastamine ülikõrgepinge- ja kõrgepingevõrkude kaudu eesmärgiga edastada elektrienergiat tarbijatele või jaotajatele (v.a tarnimine);

               (II)gaasi puhul maagaasi transportimine torustiku kaudu, mis koosneb peamiselt kõrgsurvetorudest, mis ei ole tootmisetapi torustik ega kõrgsurvetorustiku osa, mida kasutatakse maagaasi kohaliku turustamise kontekstis selle tarnimiseks tarbijatele (v.a tarnimine);

               (q)„ülekandevõrguettevõtja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes tegeleb ülekandmisega või vastutab elektri või gaasi ülekandevõrgu käitamise eest, tagades selle hoolduse ja vajaduse korral arendamise teatud piirkonnas, ning asjakohasel juhul ülekandevõrgu ühendamise teiste võrkudega, ning kes tagab võrgu pikaajalise võime rahuldada mõistlikku nõudlust kas gaasi või elektrienergia transportimise järele;

               (r)„tootmisetapi torustik“ – torujuhe või torustik, mida kasutatakse või ehitatakse osana nafta või maagaasi tootmisest või mida kasutatakse maagaasi edastamiseks ühest või mitmest sellise tootmise paigast töötlusettevõttesse, terminali või lõplikku maabumisterminali;

               2.
                     Käesoleva jaotise kohaldamisel tähendavad viited „mittediskrimineerivale“ ja „mittediskrimineerimisele“ enamsoodustusrežiimi (määratlus artiklites SERVIN.2.4 [Enamsoodustusrežiim] ja SERVIN.3.5 [Enamsoodustusrežiim]) ning võrdset kohtlemist (määratlus artiklites SERVIN.2.3 [Võrdne kohtlemine] ja SERVIN.3.4 [Võrdne kohtlemine]), samuti sellistel tingimustel kohtlemist, mis ei ole vähem soodsad kui need, mida sarnases olukorras võimaldatakse mis tahes teistele sarnaste üksusele.

               Artikkel ENER.3. Seosed teiste jaotistega

               1.           II jaotise 2. peatükki [Investeeringute liberaliseerimine] ja 3. peatükki [Piiriülene teenustekaubandus] kohaldatakse energia ja toorainete suhtes. Kui käesolev jaotis on vastuolus II jaotisega [Teenused ja investeerimine] ja lisadega SERVIN-1 kuni SERVIN-6, on ülimuslik II jaotis [Teenused ja investeerimine] ning lisad SERVIN-1 kuni SERVIN-6.

               2.           Artikli GOODS.4A [Transiidivabadus] kohaldamisel eeldatakse, et kui pool kaupleb või hakkab kauplema torustike ja elektrivõrkude kaudu liikuva maagaasi ja elektriga virtuaalselt, mis tähendab, et sellises süsteemis edastatud maagaasi ega elektrit ei ole vaja füüsiliselt identifitseerida, vaid sissetulevad ja väljaminevad kogused tasaarvestatakse, siis loetakse selline rahvusvaheline virtuaalne kauplemine toimuvaks nimetatud artiklis sätestatud sobivaimatel marsruutidel.

               3.           XI jaotise [Avatud ja ausa konkurentsi võrdsed tingimused ning kestlik areng] 3. peatüki [Subsiidiumide kontroll] kohaldamisel kohaldatakse ka lisa ENER-2. XI jaotise [Avatud ja ausa konkurentsi võrdsed tingimused ning kestlik areng] 3. peatükki [Subsiidiumide kontroll] kohaldatakse lisa ENER-2 suhtes. Kui pooltel tekib vaidlusi lisa ENER-2 tõlgendamise ja kohaldamise üle, kohaldatakse nende vaidluste suhtes XI jaotise [Avatud ja ausa konkurentsi võrdsed tingimused ning kestlik areng] 3. peatüki artiklit 3.13. [Vaidluste lahendamine].

               Artikkel ENER.4. Põhimõtted

               Kummalgi poolel on õigus võtta vastu, jätta kehtima ja jõustada meetmeid, mis on vajalikud õiguslike avaliku poliitika eesmärkide saavutamiseks (nt energiatoodete ja toorainetega varustamise tagamine, ühiskonna ja keskkonna (sh võitlus kliimamuutuste vastu), rahvatervise ja tarbijate kaitsmine ning julgeoleku ja ohutuse edendamine) kooskõlas käesoleva lepingu sätetega.

               2. peatükk. ELEKTER JA GAAS

               1. jagu. KONKURENTS ELEKTRI- JA GAASITURGUDEL

               Artikkel ENER.5. Konkurents turgudel ja mittediskrimineerimine

               1.Et tagada aus konkurents, tagab kumbki pool, et tema õigusraamistik, mida kohaldatakse elektri või maagaasi tootmisele, ülekandmisele, jaotamisele või tarnimisele, on reeglite, tasude ja kohtlemise osas mittediskrimineeriv.

               2.Kumbki pool tagab, et tema jaemüügiturul on tarbijatel kooskõlas kohaldatavate õigusnormidega õigus elektri või maagaasi tarnija vabalt valida ja seda vahetada.

               3.Ilma et see piiraks kummagi poole õigust määrata kindlaks kvaliteedinõuded, kohaldatakse käesolevas peatükis maagaasi kohta sätestatut ka biogaasi, biomassist saadud gaasi või muud liiki gaasi suhtes, kui sellist gaasi on tehniliselt ja ohutult võimalik juhtida maagaasivõrku ja selle kaudu transportida.

               4.Käesolevat artiklit ei kohaldata piiriülese kaubanduse suhtes ning see ei piira kummagi poole reguleerimisõigust, millega saavutada legitiimsed objektiivsetel ja mittediskrimineerivatel kriteeriumidel põhinevad avaliku poliitika eesmärgid.

               Artikkel ENER.6. Elektrienergia ja gaasi hulgimüügiturge käsitlevad sätted

               1.Kumbki pool tagab, et elektri ja maagaasi hulgihindades võetakse arvesse tegelikku nõudlust ja pakkumist. Selleks tagab kumbki pool, et elektri ja maagaasi hulgimüügi õigusnormidega

               (a)soodustatakse vaba hinnakujundust;

               (b)ei seata hinnakujundusele tehnilisi piiranguid, mis piiravad kaubandust;

               (c)võimaldatakse tõhusat elektritootmisvarade saatmist, energia salvestamist ja tarbimiskaja ning elektrivõrgu tõhusat kasutamist;

               (d)võimaldatakse maagaasivõrgu tõhusat kasutamist; ja

               (e)võimaldatakse taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia integreerimist ning tagatakse elektrisüsteemi tõhus ja turvaline toimimine ja arendamine.

               2.Kumbki pool tagab, et tasakaalustamisturud on korraldatud nii, et tagada

               (a)diskrimineerimise puudumine osalejate vahel ja nende juurdepääsul;

               (b)teenuste määratlemine läbipaistval viisil;

               (c)teenuste läbipaistev turupõhine hankimine, võttes arvesse uute tehnoloogiate tulekut, ja

               (d)taastuvenergia tootjatele toodete ja teenuste hankimisel mõistlikud ja mittediskrimineerivad tingimused.

               Pool võib otsustada punkti c mitte kohaldada, kui tasakaalustamisteenuste turul puudub konkurents.

               3.Kumbki pool tagab, et elektriturgudel kasutatav reservvõimsuse tagamise kord on selgelt kindlaks määratud, läbipaistev, proportsionaalne ja mittediskrimineeriv. Kumbki pool ei ole kohustatud lubama teise poole territooriumil asuval võimsusel osaleda oma elektriturgudel reservvõimsuse tagamises.

               4.Kumbki pool hindab meetmeid, mida on vaja võtta, et taastuvatest energiaallikatest toodetud gaasi oleks hõlpsam turule integreerida.

               5.Käesolev artikkel ei piira kummagi poole reguleerimisõigust, millega saavutada legitiimsed objektiivsetel ja mittediskrimineerivatel kriteeriumidel põhinevad avaliku poliitika eesmärgid.

               Artikkel ENER.7. Elektrienergia ja gaasi hulgimüügituru kuritarvitamise keeld

               1.Kumbki pool keelab elektri ja maagaasi hulgimüügiturgudel turuga manipuleerimise ja siseteabe alusel kauplemise (k.a börsivälistel turgudel, elektri- ja maagaasibörsidel ning elektri ja maagaasiga kauplemise, võimsuse, tasakaalustamis- ja tugiteenuste turgudel, sh forvardturul, järgmise päeva turul ja päevasisesel turul).

               2.Kumbki pool jälgib neil turgudel kauplemist, et siseteabe alusel kauplemist ja turuga manipuleerimist tuvastada ja ära hoida.

               3.Pooled teevad koostööd (sh kooskõlas artikliga ENER.20 [Reguleerivate asutuste vaheline koostöö]), et avastada ja ennetada siseteabel põhinevat kauplemist ja turuga manipuleerimist, ning võivad vajaduse korral vahetada teavet (sh turujärelevalve ja täitmise tagamise kohta).

               Artikkel ENER.8. Ülekande- ja jaotusvõrkude kättesaadavus kolmandatele isikutele

               1.Kumbki pool tagab oma ülekande- ja jaotusvõrkude kättesaadavuse kolmandatele isikutele; selleks avalikustatakse tariifid ning kohaldatakse neid objektiivselt ja mittediskrimineerivalt.

               2.Ilma et see piiraks artikli ENER.4 [Põhimõtted] kohaldamist, tagab kumbki pool, et tema territooriumil asuvad ülekande- ja jaotusvõrguettevõtjad teevad oma ülekande- ja jaotusvõrgud turul tegutsevatele üksustele kättesaadavaks mõistliku aja jooksul pärast sellesisulise taotluse esitamise kuupäeva.

               Kumbki pool tagab, et ülekandevõrguettevõtjad kohtlevad taastuvenergia tootjaid elektrivõrguga liitumise ja selle kasutamisega seoses mõistlikel ja mittediskrimineerivatel tingimustel.

               Ülekande- ja jaotusvõrguettevõtjad võivad keelduda võrgu kättesaadavaks tegemisest, kui neil puudub selleks vajalik võimsus. Sellist keeldumist tuleb nõuetekohaselt põhjendada.

               3.Ilma et see piiraks legitiimsete avaliku poliitika eesmärkide saavutamist, tagab kumbki pool, et tasud, mida ülekande- ja jaotusvõrguettevõtjad võrkude kättesaadavuse, nendega liitumise ja nende kasutamise eest poole turul tegutsevate üksuste suhtes kohaldavad, ning vajaduse korral võrgu tugevdamise tasud on kulupõhised ja läbipaistvad. Kumbki pool tagab tingimuste, tariifide ja kogu sellise teabe avaldamise, mis võib olla vajalik ülekande- ja jaotusvõrkude kasutustingimuste saamise ja kasutamise õiguse reaalseks kasutamiseks.

               4.Kumbki pool tagab, et lõigetes 1 ja 3 osutatud tariifide ja tasude kohaldamisel ei diskrimineerita oma turul tegutsevaid üksusi.

               Artikkel ENER.9. Võrgu käitamine ja ülekandevõrguettevõtjate eraldamine

               1.Kumbki pool tagab, et ülekandevõrguettevõtjad täidavad oma ülesandeid läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil.

               2.Kumbki pool rakendab elektri ja gaasi ülekandevõrguettevõtjate jaoks süsteemi, millega on võimalik tulemuslikult vältida huvide konflikte, mis tekiks, kui ülekandevõrguettevõtjat ja tootjat või tarnijat kontrolliks sama isik.

               Artikkel ENER.10. Avaliku poliitika eesmärgid ja võrkude kättesaadavus kolmandatele isikutele ning omandisuhete eraldamine

               1.Kui see on vajalik õiguspärase avaliku poliitika eesmärgi täitmiseks ja põhineb objektiivsetel kriteeriumidel, võib pool otsustada mitte kohaldada artiklit ENER.8 [Ülekande- ja jaotusvõrkude kättesaadavus kolmandatele isikutele] ja artiklit ENER.9 [Võrgu käitamine ja ülekandevõrguettevõtjate eraldamine] järgmise suhtes:

               (a)kujunemisjärgus ja isoleeritud turud ja võrgud;

               (b)taristu, mis vastab lisas ENER-3 sätestatud tingimustele.

               2.
                     Kui see on vajalik õiguspärase avaliku poliitika eesmärgi täitmiseks ja põhineb objektiivsetel kriteeriumidel, võib pool otsustada mitte kohaldada artiklit ENER.5 [Konkurents turgudel ja diskrimineerimiskeeld] ja artiklit ENER.6 [Elektrienergia ja gaasi hulgimüügiturge käsitlevad sätted] järgmise suhtes:

               (a)väikesed või isoleeritud elektriturud ja -võrgud;

               (b)väikesed, kujunemisjärgus või isoleeritud gaasiturud ja -võrgud.

               Artikkel ENER.11. Olemasolevad erandid võrkudevaheliste ühenduste jaoks

               Kumbki pool tagab, et erandeid, mis on liidu ja Ühendkuningriigi võrkude vahelistele ühendustele poole jurisdiktsioonis tehtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/943 (milles käsitletakse elektrienergia siseturgu)
                  43
                artikli 63 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/73/EÜ (mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju)
                  44
                artikli 36 alusel (ja mille sätteid kohaldatakse ka pärast üleminekuperioodi), kohaldatakse endiselt nende jurisdiktsiooni õigusaktide ja kohaldatavate tingimuste kohaselt.

               Artikkel ENER.12. Sõltumatu reguleeriv asutus

               1.Kumbki pool tagab, et määratakse ja hoitakse töös elektri- ja gaasivaldkonna reguleeriv asutus (või asutused), kellel on järgmised volitused ja kohustused:

               (a)määrata kindlaks või kiita heaks artiklis ENER.8 [Ülekande- ja jaotusvõrkude kättesaadavus kolmandate isikute jaoks] osutatud võrkude kasutamise tariifid, tasud ja tingimused ning nende aluseks olev metoodika;

               (b)tagada artiklis ENER.9 [Võrgu käitamine ja ülekandevõrguettevõtjate eraldamine] ja artiklis ENER.10 [Avaliku poliitika eesmärgid ja võrkude kättesaadavus kolmandate isikute jaoks ning omandisuhete eraldamine] osutatud korra järgimine;

               (c)teha siduvaid otsuseid vähemalt seoses punktidega a ja b;

               (d)kohaldada tulemuslikke õiguskaitsevahendeid.

               2.Nende kohustuste täitmisel ja volituste kasutamisel peavad need sõltumatud reguleerivad asutused tegutsema erapooletult ja läbipaistvalt.

               2. jagu. KAUPLEMINE VÕRKUDEVAHELISTE ÜHENDUSTE KAUDU

               Artikkel ENER.13. Elektrivõrkudevaheliste ühenduste tõhus kasutamine

               1.Liidu ja Ühendkuningriigi elektrivõrkudevaheliste ühenduste tõhusaks kasutamiseks tagab kumbki pool, et

               (a)elektrivõrkudevaheliste ühenduste võimsuse jaotamine ja ülekoormuse juhtimine on turupõhine, läbipaistev ja mittediskrimineeriv;

               (b)elektrivõrkudevaheliste ühenduste maksimumvõimsus tehakse kättesaadavaks, järgides

               (I)vajadust tagada võrkude turvaline toimimine ning

               (II)võrkude kõige tõhusam kasutamine;

               (c)elektrivõrkudevaheliste ühenduste võimsust võib piirata ainult hädaolukorras ja mittediskrimineerivalt;

               (d)käesoleva artikli eesmärkide saavutamisele kaasa aitamiseks tehakse võimsuse arvutamise teave avalikuks;

               (e)elektrivõrkudevaheliste ühendustega seotud üksiktehingute puhul puuduvad võrgutasud ja ühenduste kasutamise baashinnad;

               (f)võimsuse jaotamist ja ülekoormuse juhtimist kooskõlastavad elektrivõrkudevahelise ühenduste puhul asjaomased liidu ja Ühendkuningriigi ülekandevõrguettevõtjad. Selline koordineerimine hõlmab sellise korra väljatöötamist, millega saavutada kindlad ja tõhusad tulemused kõigil asjakohastel ajavahemikel, milleks on forvard, järgmine päev, päevasisene ja tasakaalustamine, ning

               (g)võimsuse jaotamise ja ülekoormuse juhtimise kord aitaks luua soodsad tingimused elektrivõrkude majanduslikult tõhusa ühendamise arendamiseks ja sellesse investeerimiseks.

               2.Lõike 1 punktis f osutatud koordineerimine ja kord ei hõlma ega eelda Ühendkuningriigi ülekandevõrguettevõtjate osalemist liidu võimsuse jaotamises ja ülekoormuse juhtimises.

               3.Kumbki pool võtab vajalikud meetmed tagamaks, et võimalikult kiiresti sõlmitakse mitmepoolne kokkulepe, mis käsitleb järgmiste isikute vaheliste piiriüleste elektrivoogude ülekandmise kulude hüvitamist:

               (a)ülekandesüsteemi haldurid, kes osalevad ülekandevõrguettevõtjate vahelises hüvitamissüsteemis, mis on loodud komisjoni määrusega (EL) nr 838/2010
                  45
               , ning

               (b)Ühendkuningriigi ülekandevõrguettevõtjad.

               4.Lõikes 3 osutatud mitmepoolse kokkuleppe eesmärk on tagada, et

               (a)Ühendkuningriigi ülekandevõrguettevõtjaid koheldakse samaväärselt ülekandevõrguettevõtjate vahelises hüvitamissüsteemis osaleva riigi ülekandevõrguettevõtjatega ning

               (b)Ühendkuningriigi ülekandevõrguettevõtjaid ei kohelda soodsamalt kui ülekandevõrguettevõtjate vahelises hüvitamissüsteemis osalejaid.

               5.Olenemata lõike 1 punktist e võib kuni lõikes 3 osutatud mitmepoolse kokkuleppe sõlmimiseni nõuda liidu ja Ühendkuningriigi vaheliselt plaanipäraselt impordilt ja ekspordilt ülekandevõrgu kasutamise tasu.

               Artikkel 14. Elektrienergiaga kauplemise kokkulepped kõigi ajakavade jaoks

               1.
                     Võimsuse jaotamise ja ülekoormuse juhtimise jaoks päev-ette etapis teeb energeetika erikomitee prioriteedina kõik vajaliku, järgides artiklit ENER.19 [Ülekandevõrguettevõtjate vaheline koostöö], et edastusvõrguettevõtjad teeksid lisa ENER-4 järgides konkreetse ajakava kohaselt kokkulepped, kus on sätestatud tehniline kord.

               2.
                     Kui energeetika erikomitee ei soovita pooltel kooskõlas artikli ENER.19 [Ülekandevõrguettevõtjate vaheline koostöö] lõikega 4 sellist tehnilist korda rakendada, teeb ta vastavalt vajadusele otsuseid ja esitab soovitusi, et elektrivõrkude ülekandevõimsust jaotataks järgmise päeva turu ajavahemikus lisa ENER-4 järgides.

               3.
                     Energeetika erikomitee jälgib kõikide ajavahemike (eelkõige tasakaalustamise ja päevasiseste ajavahemike) korda ning võib soovitada kummalgi poolel nõuda oma ülekandevõrguettevõtjatelt tehnilise korra ettevalmistamist kooskõlas artikliga ENER.19 [Ülekandevõrguettevõtjate vaheline koostöö], et parandada teatava ajavahemiku korda.

               4.
                     Energeetika erikomitee jälgib, kas lõike 1 kohaselt välja töötatud tehniline kord on alati kooskõlas lisa ENER-4 nõuetega, ning asub kohe avastatud probleeme lahendama.

               Artikkel ENER.15. Gaasivõrkude vaheliste ühenduste tõhus kasutamine

               1.Liidu ja Ühendkuningriigi gaasivõrkude vaheliste ühenduste tõhusa kasutamise ning kaubandustõkete vähendamise eesmärgil tagab kumbki pool, et

               (a)gaasivõrkudevaheliste ühenduste maksimumvõimsus tehakse kättesaadavaks, järgides mittediskrimineerimise põhimõtet ja

               (I)vajadust tagada võrkude turvaline toimimine ning

               (II)võrkude kõige tõhusam kasutamine;

               (b)gaasivõrkudevaheliste ühenduste võimsuse jaotamise süsteem ja ülekoormuse juhtimise kord on turupõhised, läbipaistvad ja mittediskrimineerivad ning võimsuse jaotamiseks ühenduspunktides kasutatakse üldjuhul enampakkumist.

               2.Kumbki pool võtab vajalikud meetmed tagamaks, et

               (a)ülekandevõrguettevõtjad püüavad ühiselt pakkuda standardvõimsustooteid, mis koosnevad vastavast sisend- ja väljundvõimsusest ühenduspunkti mõlemal poolel;

               (b)ülekandevõrguettevõtjad koordineerivad korda, mille alusel asjaomased liidu ja Ühendkuningriigi ülekandevõrguettevõtjad võrkudevahelisi ühendusi kasutavad.

               3.Lõike 2 punktis b osutatud koordineerimine ei hõlma ega eelda Ühendkuningriigi ülekandevõrguettevõtjate osalemist gaasivõrkudevaheliste ühenduste kasutamisega seotud liidusisestes menetlustes.

               3. jagu. VÕRGU ARENDAMINE JA VARUSTUSKINDLUS

               Artikkel ENER.16. Võrguarendus

               1.Pooled teevad koostööd, et hõlbustada nende territooriume ühendava energiataristu õigeaegset arendamist ja koostalitlusvõimet.

               2.Kumbki pool tagab, et elektri ja gaasi ülekandevõrkude kohta koostatakse ja avaldatakse võrguarenduskavad, mida tuleb korrapäraselt ajakohastada.

               Artikkel ENER.17. Varustuskindluse valdkonnas tehtav koostöö

               1.Pooled teevad elektri- ja maagaasivarustuskindluse valdkonnas koostööd.

               2.Pooled vahetavad artikli ENER.18 [Riskivalmiduskavad ja hädaolukorra lahendamise plaanid] kohaselt tuvastatud riskide kohta õigel ajal teavet.

               3.Pooled jagavad artiklis ENER.18 [Riskivalmiduskavad ja hädaolukorra lahendamise plaanid] osutatud kavu ja plaane teineteisega. Liidu puhul võivad need olla tehtud liikmesriigi või piirkonna tasandil.

               4.Pooled annavad teineteisele põhjendamatu viivituseta teada, kui on olemas usaldusväärne teave, et võib tekkida elektri- või maagaasivarustushäire või muu sellega seotud kriis, ning teavitavad teineteist kavandatud ja võetud meetmetest.

               5.Pooled teavitavad teineteist viivitamata tegelikust häirest või muust kriisist, et vajaduse korral võtta koordineeritud leevendus- ja taastamismeetmeid.

               6.Pooled jagavad parimaid lühiajalise ja hooajalise piisavuse hindamise tavasid.

               7.Pooled koostavad elektri- ja maagaasivarustuskindluse jaoks sobilikud koostööraamistikud.

               Artikkel ENER.18. Riskivalmiduskavad ja hädaolukorra lahendamise plaanid

               1.Kumbki pool hindab elektri- või maagaasivarustuskindlust mõjutavaid riske (sh piiriüleseid ning selliste riskide tõenäosust ja mõju).

               2.Kumbki pool kehtestab elektri- või maagaasivarustuskindlust mõjutavate riskidega tegelemiseks valmiduskavad ja hädaolukorra lahendamise plaanid ning ajakohastab neid korrapäraselt. Need peavad sisaldama meetmeid, mis on vajalikud kõikide lõike 1 alusel kindlaks tehtud riskide tõenäosuse ja mõju kõrvaldamiseks või leevendamiseks, ning elektri- või maagaasikriisiks valmistumise ja selle mõju leevendamise meetmeid.

               3.Lõikes 2 osutatud kavades ja plaanides sisalduvad meetmed

               (a)peavad olema selgelt määratletud, läbipaistvad, proportsionaalsed, mittediskrimineerivad ja kontrollitavad;

               (b)ei tohi moonutada oluliselt pooltevahelist kaubandust; ja

               (c)ei tohi seada ohtu teise poole elektri ega maagaasi varustuskindlust.

               Kriisi korral võtavad pooled mitteturupõhiseid meetmeid üksnes viimase abinõuna.

               4. jagu. TEHNILINE KOOSTÖÖ

               Artikkel ENER.19. Ülekandevõrguettevõtjate vaheline koostöö

               1.Kumbki pool tagab, et ülekandevõrguettevõtjad töötavad välja tõhusa ja kaasava töökorra, et toetada kavandamist ja operatiivülesandeid, mis on seotud käesoleva jaotise eesmärkide saavutamisega, sealhulgas (kui seda soovitab energeetika erikomitee) tehnilise korra ettevalmistamine järgmiste sätete tulemuslikuks rakendamiseks:

               (a)artikkel ENER.13 [Elektrivõrkudevaheliste ühenduste tõhus kasutamine];

               (b)artikkel ENER.14 [Elektrienergiaga kauplemise kokkulepped kõigi ajakavade jaoks];

               (c)artikkel ENER.15 [Gaasivõrkudevaheliste ühenduste tõhus kasutamine];

               (d)artikkel ENER.16 [Võrguarendus]; ja

               (e)artikkel ENER.17 [Varustuskindluse valdkonnas tehtav koostöö].

               Esimeses lõigus osutatud töökord hõlmab koostööraamistikke ühelt poolt määruse (EL) 2019/943 kohaselt loodud Euroopa elektri ülekandevõrguettevõtjate võrgustiku (ENTSO-E) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 715/2009
                  46
                kohaselt loodud Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustiku (ENTSOG) ning teiselt poolt Ühendkuningriigi elektri ja gaasi ülekandevõrguettevõtjate vahel. Need raamistikud hõlmavad vähemalt järgmisi valdkondi:

               (a)elektri ja gaasiturud;

               (b)võrkude kättesaadavus;

               (c)elektri ja gaasi varustuskindlus;

               (d)avamereenergia;

               (e)taristu planeerimine;

               (f)elektri- ja gaasivõrkudevaheliste ühenduste tõhus kasutamine; ja

               (g)gaasi süsinikuheite vähendamine ja gaasi kvaliteet.

               Energeetika erikomitee lepib töökorra suunistes ja koostööraamistikes kokku, et need saaks jagada võimalikult kiiresti ülekandevõrguettevõtjatele.

               Teises lõigus osutatud koostööraamistikud ei tohi hõlmata Ühendkuningriigi ülekandevõrguettevõtjate liikmesust ENTSO-E-s ega ENTSOG-s (ega anda neile sellise liikmesusega samaväärset staatust).

               2.Energeetika erikomitee võib soovitada kummalgi poolel nõuda oma ülekandevõrguettevõtjatelt lõike 1 esimeses lõigus osutatud tehnilise korra ettevalmistamist.

               3.Kumbki pool tagab, et tema ülekandevõrguettevõtjad küsivad tehnilise korra kohta Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööameti ja artikli ENER.12 [Sõltumatu reguleeriv asutus] kohaselt määratud Ühendkuningriigi reguleeriva asutuse arvamust, kui neil on lahkarvamusi, ja igal juhul enne kõnealuse korra lõplikku kehtestamist. Poolte ülekandevõrguettevõtjad esitavad need arvamused koos tehnilise korra kavandiga energeetika erikomiteele.

               4.Energeetika erikomitee vaatab tehnilise korra kavandi läbi ja võib soovitada pooltel rakendada seda korda oma siseriiklikus korras, võttes nõuetekohaselt arvesse Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööameti ja artikli ENER.12 [Sõltumatu reguleeriv asutus] kohaselt määratud Ühendkuningriigi reguleeriva asutuse arvamusi. Energeetika erikomitee jälgib sellise tehnilise korra tulemuslikkust ja võib soovitada selle ajakohastamist.

               Artikkel ENER.20. Reguleerivate asutuste koostöö

               1.
                     Pooled tagavad, et Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet ja artikli ENER.12 [Sõltumatu reguleeriv asutus] kohaselt määratud Ühendkuningriigi reguleeriv asutus loovad võimalikult kiiresti kontaktid ja sõlmivad halduskokkuleppeid, et hõlbustada käesoleva lepingu eesmärkide saavutamist. Kontaktid ja halduskokkulepped hõlmavad vähemalt järgmisi valdkondi:

               (a)elektri ja gaasiturud;

               (b)võrkude kättesaadavus;

               (c)elektrienergia ja gaasi hulgimüügiturgude kuritarvitamise ärahoidmine;

               (d)elektri ja gaasi varustuskindlus;

               (e)taristu planeerimine;

               (f)avamereenergia;

               (g)elektri- ja gaasivõrkudevaheliste ühenduste tõhus kasutamine;

               (h)ülekandevõrguettevõtjate vaheline koostöö; ja

               (i)gaasi süsinikuheite vähendamine ja gaasi kvaliteet.

               Energeetika erikomitee lepib võimalikult kiiresti kokku sellise koostöö halduskokkulepete suunised, et edastada neid kokkuleppeid sõlmivatele reguleerivatele asutustele.

               2.
                     Lõikes 1 nimetatud halduskokkulepped ei tohi anda artikli ENER.12 [Sõltumatu reguleeriv asutus] kohaselt määratud Ühendkuningriigi reguleerivale asutusele Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööameti liikme omaga võrreldavat staatust.

               3. peatükk. Ohutu ja kestlik energia

               Artikkel ENER.21. Taastuvenergia ja energiatõhusus

               1.Kumbki pool edendab energiatõhusust ja taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamist.

               Kumbki pool tagab, et tema õigusnormid, mida kohaldatakse taastuvatest energiaallikatest toodetud energia litsentsimise või samaväärsete meetmete suhtes, on vajalikud ja proportsionaalsed.

               2.Liit kinnitab, et tuleb saavutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001
                  47
                2030. aastaks sätestatud eesmärk taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaalu kohta summaarses energia lõpptarbimises.

               Liit kinnitab, et tuleb saavutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2012/27/EL
                  48
                2030. aastaks seatud eesmärgid.

               3.Ühendkuningriik kinnitab, et tahab saavutada

               (a)oma riiklikus energia- ja kliimakavas püstitatud eesmärgi taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaalu kohta summaarses energia lõpptarbimises 2030. aastal;

               (b)oma riiklikus energia- ja kliimakavas püstitatud eesmärgi primaarenergia tarbimise ja energia lõpptarbimise absoluuttaseme kohta 2030. aastal.

               4.Pooled hoiavad teineteist lõigetes 2 ja 3 nimetatud küsimustega kursis.

               Artikkel ENER.22. Taastuvenergia toetamine

               1.Kumbki pool tagab, et taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia toetamisega soodustatakse sellise energia lõimimist elektriturule.

               2.Biokütuseid (sh vedelaid) ja biomassi toetatakse taastuvenergiana ainult juhul, kui need vastavad rangetele kasvuhoonegaaside heite vähendamise ja säästlikkuse kriteeriumidele, mille täitmist kontrollitakse.

               3.Kumbki pool määrab selgelt kindlaks kõik tehnilised kirjeldused, millele taastuvenergia seadmed ja süsteemid peavad vastama, et saada toetuskavadest toetust. Sellistes tehnilistes kirjeldustes võetakse arvesse artikli ENER.25 [Standarditealane koostöö], artikli TBT.4 [Tehnilised normid] ja artikli TBT.5 [Standardid] alusel tehtavat koostööd.

               Artikkel ENER.23. Koostöö avamere taastuvenergia arendamisel

               1.Pooled teevad koostööd avamere taastuvenergia arendamisel, jagades parimaid tavasid ja hõlbustades asjakohasel juhul konkreetsete projektide arendamist.

               2.Avamerevõrkude arendamise ja Põhjamere piirkonna suure taastuvenergia potentsiaaliga seoses võimaldavad pooled luua Põhjamere energiakoostööle tuginedes spetsiaalse foorumi tehnilisteks aruteludeks komisjoni, liidu liikmesriikide ministeeriumide ja ametiasutuste, Ühendkuningriigi ministeeriumide ja ametiasutuste, ülekandevõrguettevõtjate ning avamere energiatööstuse ja sidusrühmade vahel laiemalt. Selline koostöö hõlmab vähemalt järgmisi valdkondi:

               (a)hübriid- ja ühisprojektid;

               (b)mereruumi planeerimine;

               (c)toetusraamistik ja rahastamine;

               (d)vastava maismaa- ja avamerevõrgu planeerimise parimad tavad;

               (e)uusi tehnoloogiaid käsitleva teabe jagamine; ja

               (f)asjaomaste õigusnormide ja tehniliste standarditega seotud parimate tavade vahetamine.

               Artikkel ENER.24. Avamereprotsesside riskid ja ohutus

               1.Pooled teevad koostööd ja vahetavad teavet, et säiliks kõigi avamere nafta- ja gaasiammutamisprotsesside ohutuse ja keskkonnakaitse kõrge tase.

               2.Pooled võtavad asjakohaseid meetmeid, millega hoida ära avamere nafta- ja gaasiammutamisega seotud suurõnnetusi ja piirata nende tagajärgi.

               3.Pooled edendavad parimate tavade levitamist oma ametiasutuste vahel, kes on pädevad avamere nafta- ja gaasiammutamisega seotud ohutuse ja keskkonnakaitse alal. Avamere nafta- ja gaasiammutamisprotsesside ohutuse ja keskkonnakaitse reguleerimine peab olema nende protsesside litsentsimisega seotud funktsioonidest sõltumatu.

               Artikkel ENER.25. Standarditealane koostöö

               Kooskõlas artikliga TBT.5 [Standardid] ja artikliga TBT.11 [Koostöö] soodustavad pooled koostööd oma territooriumil asuvate reguleerivate asutuste ja standardiorganisatsioonide vahel, et hõlbustada energiatõhusust ja taastuvenergiat käsitlevate rahvusvaheliste standardite väljatöötamist, eesmärgiga aidata kaasa säästvale energia- ja kliimapoliitikale.

               Artikkel ENER.26. Teadus- ja arendustegevus ning innovatsioon

               Pooled soodustavad energiatõhususe ja taastuvenergia valdkonnas teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni.

               4. peatükk. ENERGIAKAUBAD JA TOORAINED

               Artikkel ENER.27. Ekspordihinna määramine

               Pool ei määra kasutuslubade, miinimumhinnanõuete ega muude meetmete abil teisele poolele energiatoodete ega toorainete ekspordi eest kõrgemat hinda kui see, mis on sellistele energiatoodetele ja toorainetele määratud oma siseturu jaoks.

               Artikkel ENER.28. Reguleeritud hinnad

               Kui pool otsustab reguleerida elektri või maagaasi omamaistele tarbijatele tarnimise hinda, võib ta seda teha üksnes avaliku poliitika eesmärgi saavutamiseks ja ainult kehtestades reguleeritud hinna, mis on selgelt kindlaks määratud, läbipaistev, mittediskrimineeriv ja proportsionaalne.

               Artikkel ENER.29. Süsivesinike uurimise ja tootmise ning elektrienergia tootmise luba

               1.Kui pool nõuab süsivesinike uurimiseks või tootmiseks või elektrienergia tootmiseks luba, annab ta sellise loa objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel, mis on koostatud ja avaldatud enne taotluste esitamise perioodi algust vastavalt II jaotise [Teenused ja investeeringud] 5. peatüki [Õigusraamistik] 1. jaos [Riiklikud õigusaktid] sätestatud üldtingimustele ja korrale.

               2.Olenemata käesoleva artikli lõikest 1 ja artiklist ENER.3 [Seosed teiste jaotistega] võib kumbki pool anda süsivesinike uurimise või tootmisega seotud lube artiklis SERVIN.5.8 [Avaldamine ja kättesaadav teave] sätestatud avaldamisega seotud tingimusi ja menetlusi järgimata, tuginedes nõuetekohaselt põhjendatud eranditele, mis on sätestatud kohaldatavates õigusaktides.

               3.Rahalised või mitterahalised sissemaksed, mida nõutakse üksustelt, kellele on antud tegevusluba, ei tohi häirida selliste üksuste juhtimis- ja otsustusprotsessi.

               4.Kumbki pool näeb ette, et loa taotlejal on õigus esitada loa andmisega seotud otsuste kohta edasikaebus või läbivaatamistaotlus asutusele, mis on otsuse teinud asutusest kõrgem või sõltumatu. Kumbki pool tagab, et taotlejale esitatakse haldusotsuse põhjendused, et taotleja saaks vajaduse korral kasutada edasikaebamise või läbivaatamise menetlust. Edasikaebamisel või läbivaatamisel kohaldatavad õigusnormid avaldatakse.

               Artikkel ENER.30. Energiaseadmete ja -taristu ohutus ja terviklikkus

               Käesolevat jaotist ei tõlgendata nii, nagu takistaks see poolt võtmast ajutisi meetmeid, mis on vajalikud energiaseadmete või -taristu ohutuse kaitsmiseks ja terviklikkuse säilitamiseks, tingimusel et meetmeid ei kohaldata nii, et sellega seataks pooltevahelisele kaubandusele või investeeringutele varjatud piiranguid.

               5. peatükk. LÕPPSÄTTED

               Artikkel ENER.31. Tulemuslik rakendamine ja muudatused

               1.
                     Partnerlusnõukogu võib muuta lisa ENER-1 ja lisa ENER-3. Partnerlusnõukogu võib vastavalt vajadusele ajakohastada lisa ENER-2, et tagada nimetatud lisa pikaajaline toimimine.

               2.
                     Lisa ENER-4 võib muuta energeetika erikomitee.

               3.
                     Energeetika erikomitee teeb tema vastutusalas olevate siinse jaotise peatükkide tulemuslikuks rakendamiseks vajalikke soovitusi.

               Artikkel ENER.32. Dialoog

               Pooled peavad korrapärast dialoogi, et hõlbustada käesoleva jaotise eesmärkide saavutamist.

               Artikkel ENER.33. Käesoleva jaotise lõpetamine

               1.           Käesoleva jaotise kohaldamine lõpeb 30. juunil 2026.

               2.           Olenemata lõikest 1 võib partnerlusnõukogu 1. juuli 2026 ja 31. detsembri 2026 vahelisel ajal otsustada, et käesolevat jaotist kohaldatakse kuni 31. märtsini 2027. 1. aprilli 2027 ja 31. detsembri 2027 vahelisel ajal ning mis tahes ajal mis tahes järgmisel aastal võib partnerlusnõukogu otsustada, et käesolevat jaotist kohaldatakse kuni järgmise aasta 31. märtsini.

               3.           Käesoleva artikli kohaldamine ei piira artiklite FISH.17 [Lõpetamine], FINRPOV.8 [Termination] ja OTH.10 [Teise osa lõpetamine] kohaldamist.

               IX jaotis. Läbipaistvus

               Artikkel TRNSY.1. Eesmärk

               1.
                     Tunnistades mõju, mis poolte regulatiivsel keskkonnal võib olla nendevahelisele kaubandusele ja investeeringutele, seavad nad eesmärgi luua ettevõtjate, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks prognoositav regulatiivne keskkond ja tõhusad menetlused, .

               2.
                     Pooled kinnitavad oma läbipaistvusega seotud kohustusi, mis tulenevad Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) asutamislepingust, ja tuginevad neile kohustustele käesoleva jaotise sätetes.

               Artikkel TRNSY.2. Mõiste

               Käesoleva jaotise kohaldamisel tähendab „haldusotsus“ õigusliku tagajärjega otsust või meedet, mida konkreetsel juhul kohaldatakse konkreetse isiku, kauba või teenuse suhtes ja mis hõlmab otsuse tegemata jätmist või meetme võtmata jätmist, kuigi poole õigusega on see ette nähtud.

               Artikkel TRNSY.3. Kohaldamisala

               Käesolevat jaotist kohaldatakse I–VIII jaotise ja X–XII jaotise ja kuuenda rubriigi [Muud sätted] suhtes.

               Artikkel TRNSY.4. Avaldamine

               1.
                     Kumbki pool tagab, et tema üldkohaldatavad õigusnormid, menetlused ja haldusotsused avaldatakse viivitamata ametlikult määratud kanali kaudu ja võimaluse korral elektrooniliselt või tehakse muul viisil kättesaadavaks nii, et igaüks saaks nendega tutvuda.

               2.
                     Vajaduse korral esitab kumbki pool selgituse lõikes 1 osutatud meetmete eesmärgi ja põhjenduse kohta.

               3.
                     Kumbki pool näeb ette mõistliku ajavahemiku oma õigusnormide avaldamise ja jõustumise vahel, välja arvatud juhul, kui see ei ole kiireloomulisuse tõttu võimalik.

               Artikkel TRNSY.5. Päringud

               1.
                     Kumbki pool kehtestab või jätab kehtima asjakohased ja proportsionaalsed mehhanismid, millega tagatakse, et kõikide isikute küsimustele mis tahes õigusnormide kohta vastatakse.

               2.
                     Kumbki pool annab viivitamata teavet ja vastab teise poole küsimustele, mis on seotud kehtivate või kavandatavate õigusnormidega, välja arvatud juhul, kui käesoleva lepingu mõne muu sätte alusel on loodud erimehhanism.

               Artikkel TRNSY.6. Üldkohaldatavate meetmete haldamine

               1.
                     Kumbki pool haldab oma üldkohaldatavaid õigusnorme, menetlusi ja haldusotsuseid objektiivselt, erapooletult ja mõistlikult.

               2.
                     Kui seoses õigusnormide kohaldamisega algatatakse haldusmenetlus, mis on seotud teise poole isikute, kaupade või teenustega, peab kumbki pool tegema järgmist:

               (a)püüdma teatada isikutele, keda haldusmenetlus otseselt puudutab, mõistliku aja jooksul ja vastavalt oma õigusnormidele menetluse algatamisest, sealhulgas kirjeldab menetluse laadi, teatab menetluse algatamise õiguslikust alusest ja kirjeldab üldiselt võimalikke vaidlusaluseid küsimusi; ning

               (b)andma asjaomastele isikutele piisava võimaluse esitada faktilisi asjaolusid ja väiteid oma seisukohtade toetuseks enne lõpliku haldusotsuse tegemist, niivõrd, kuivõrd aeg, menetluse laad ja avalik huvi seda võimaldavad.

               Artikkel TRNSY.7. Läbivaatamine ja edasikaebamine

               1.
                     Kumbki pool loob või säilitab üld-, vahe- või halduskohtud ja vastavad menetlused haldusotsuste viivitamatuks läbivaatamiseks ja vajaduse korral nende parandamiseks. Kumbki pool tagab, et tema kohtud viivad edasikaebamise või läbivaatamise menetlused läbi mittediskrimineerival ja erapooletul viisil. Nimetatud kohtud peavad olema erapooletud ja sõltumatud haldussundi rakendanud asutusest.

               2.
                     Kumbki pool tagab, et lõikes 1 osutatud menetluse osalistele antakse piisav võimalus oma seisukohtade toetamiseks või kaitsmiseks.

               3.
                     Kumbki pool tagab kooskõlas oma õigusega, et kõik lõikes 1 osutatud menetluste käigus vastu võetud otsused põhinevad tõenditel ja esitatud andmetel või vajaduse korral pädeva haldusasutuse koostatud dokumentidel.

               4.
                     Kumbki pool tagab, et asutus, kelle ülesanne on võtta haldussunnimeetmeid, rakendab lõikes 3 nimetatud otsust, kui seda ei ole edasi kaevatud või kui see ei kuulu poole õiguse kohaselt uuesti läbivaatamisele.

               Artikkel TRNSY.8. Seos teiste jaotistega

               Käesoleva jaotise sätted täiendavad käesoleva osa nendes jaotistes sätestatud konkreetseid läbipaistvusnorme, mille suhtes käesolevat jaotist kohaldatakse.

               X jaotis. Hea reguleerimistava ja regulatiivne koostöö

               Artikkel GRP.1. Üldpõhimõtted

               1.
                     Kumbki pool võib vabalt kindlaks määrata oma lähenemisviisi käesoleva lepingu kohasele heale reguleerimistavale kooskõlas oma õigusraamistiku, tava ja menetlustega ning oma õigusraamistiku aluseks olevate põhimõtetega
                  49
               .

               2.
                     Ühtegi käesoleva jaotise sätet ei tõlgendata nii, nagu kohustaks see poolt:

               (a)kalduma kõrvale reguleerivate meetmete ettevalmistamise ja vastuvõtmise siseriiklikest menetlustest;

               (b)võtma meetmeid, mis kahjustaksid või takistaksid reguleerivate meetmete õigeaegset vastuvõtmist poole avaliku poliitika eesmärkide saavutamiseks, või

               (c)saavutama mingit konkreetset regulatiivset tulemust.

               3.
                     Ükski käesoleva jaotise säte ei mõjuta poole õigust määratleda või reguleerida oma kaitsetaset oma avaliku poliitika eesmärkide saavutamiseks või edendamiseks järgmistes valdkondades:

               (a)rahvatervis;

               (b)inimeste, loomade või taimede elu ja tervis ning loomade heaolu;

               (c)töötervishoid ja tööohutus;

               (d)töötingimused;

               (e)keskkond, sealhulgas kliimamuutused;

               (f) tarbijakaitse;

               (g)sotsiaalkaitse ja sotsiaalkindlustus;

               (h)andmekaitse ja küberturvalisus;

               (i)kultuuriline mitmekesisus;

               (j)finantssüsteemi terviklikkus ja stabiilsus ning investorite kaitse;

               (k)energiajulgeolek ning

               (l)rahapesuvastane võitlus.

               Suurema selguse huvides ja eelkõige seoses esimese lõigu punktidega c ja d olgu märgitud, et töösuhete eri mudeleid, sh tööturu osapoolte rolli ja autonoomiat, mis tulenevad poole õigusnormidest või siseriiklikest tavadest, sealhulgas kollektiivläbirääkimisi ja kollektiivlepingute täitmise tagamist käsitlevaid õigusakte ja tavasid, kohaldatakse ka edaspidi.

               4.
                     Reguleerivad meetmed ei tohi kujutada endast varjatud kaubandustõkkeid.

               Artikkel GRP.2. Mõisted

               Käesolevas jaotises kasutatakse järgmisi mõisteid:

               (a)„reguleeriv asutus“ –

               (I)Euroopa Liidu puhul Euroopa Komisjon ning

               (II)Ühendkuningriigi puhul Tema Majesteedi Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi valitsus ning Ühendkuningriigi detsentraliseeritud regionaalsed valitsused;

               b)
                     „reguleerivad meetmed“ –

               (I)liidu puhul

               A)
                     määrused ja direktiivid, nagu on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklis 288, ning

               B)
                     rakendusaktid ja delegeeritud õigusaktid, nagu on sätestatud vastavalt ELi toimimise lepingu artiklites 290 ja 291, ning

               (II)Ühendkuningriigi puhul

               A)
                     esmased õigusaktid ning

               B)
                     teisesed õigusaktid.

               Artikkel GRP.3. Kohaldamisala

               1.
                     Käesolevat jaotist kohaldatakse vastavalt kummagi poole reguleeriva asutuse kavandatavate ja välja antud reguleerivate meetmete suhtes kõigis küsimustes, mis on hõlmatud I kuni IX jaotisega, XI jaotisega, XII jaotisega  ja kuuenda rubriigiga [Muud sätted].

               2.
                     Artikleid GRP.12 [Regulatiivse koostöö raames toimuv tegevus] ja GRP.13 [Regulatiivse koostöö erikomitee] kohaldatakse ka muude üldkohaldatavate meetmete suhtes, mille poole reguleeriv asutus on välja andnud või välja pakkunud lõikes 1 osutatud jaotistega hõlmatud küsimustes ning mis on regulatiivse koostöö seisukohast olulised, näiteks suunised, poliitikadokumendid või soovitused.

               3.
                     Käesolevat jaotist ei kohaldata liikmesriikide reguleerivate asutuste ja reguleerivate meetmete ning reguleerimisega seotud tavade ja lähenemisviiside suhtes.

               4.
                     Lõikes 1 osutatud jaotiste erisätted on käesoleva jaotise sätete suhtes ülimuslikud ulatuses, mis on vajalik nende erisätete kohaldamiseks.

               Artikkel GRP.4. Sisemine kooskõlastamine

               Kumbki pool kehtestab seoses reguleerivate meetmetega, mida tema reguleeriv asutus ette valmistab, sisemised kooskõlastamis- või läbivaatamisprotsessid või -mehhanismid. Selliste protsesside või mehhanismide eesmärk peaks muu hulgas olema:

               (a)edendada häid reguleerimistavasid, sealhulgas neid, mis on sätestatud käesolevas jaotises;

               (b)teha kindlaks ja vältida poole enda reguleerivate meetmete vahelist tarbetut dubleerimist ja vastuolulisi nõudeid;

               (c)tagada poole kaubanduse ja investeerimisega seotud rahvusvaheliste kohustuste täitmine ning

               (d)edendada ettevalmistatavate reguleerivate meetmete mõju arvessevõtmist, sealhulgas väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele
                  50
                avalduva mõju arvessevõtmist kooskõlas oma vastavate normide ja menetlustega.

               Artikkel GRP.5. Protsesside ja mehhanismide kirjeldus

               Kumbki pool teeb üldsusele kättesaadavaks nende protsesside või mehhanismide kirjeldused, mida tema reguleeriv asutus kasutab reguleerivate meetmete ettevalmistamiseks, hindamiseks või läbivaatamiseks. Kirjelduses viidatakse asjakohastele normidele, suunistele või menetlustele, sealhulgas neile, mis käsitlevad üldsuse võimalust esitada märkusi.

               Artikkel GRP.6. Varajane teave kavandatavate reguleerivate meetmete kohta

               1.
                     Kumbki pool teeb kooskõlas oma vastavate normide ja menetlustega vähemalt kord aastas üldsusele kättesaadavaks loetelu kavandatavatest olulistest
                  51
                reguleerivatest meetmetest, mille kohta tema reguleeriva asutuse mõistliku eelduse kohaselt esitatakse ettepanek või mis võetakse vastu aasta jooksul. Kummagi poole reguleeriv asutus võib käesolevast jaotisest tulenevate kohustuste täitmiseks kindlaks määrata, millised on olulised reguleerivad meetmed.

               2.
                     Iga lõikes 1 osutatud loetellu kantud olulise reguleeriva meetme kohta peaks kumbki pool tegema üldsusele võimalikult varakult kättesaadavaks järgmise teabe:

               (a)meetme kohaldamisala ja eesmärkide lühikirjeldus ning

               (b)võimaluse korral meetme vastuvõtmise eeldatav aeg, sealhulgas avaliku konsultatsiooni võimalused.

               Artikkel GRP.7. Avalik konsultatsioon

               1.
                     Olulise reguleeriva meetme ettevalmistamisel tagab kumbki pool vastavalt oma normidele ja menetlustele, et tema reguleeriv asutus

               (a)avaldab kas reguleeriva meetme eelnõu või konsultatsioonidokumendid, mis sisaldavad ettevalmistatava reguleeriv meetme kohta piisavalt üksikasju, mis võimaldavad igal isikul hinnata, kas ja kuidas võib see meede selle isiku huve märkimisväärselt mõjutada;

               (b)annab huvitatud isikutele diskrimineerimata piisava võimaluse esitada märkusi ning

               (c)võtab saadud märkusi arvesse.

               2.
                     Kumbki pool tagab, et tema reguleeriv asutus kasutab elektroonilisi teavitusvahendeid, ning seab eesmärgi kasutada asjakohaste reguleerivate meetmete või lõike 1 punktis a osutatud dokumentide avaldamiseks ja avalike konsultatsioonidega seotud märkuste saamiseks jätkuvalt internetipõhiseid teenuseid, mis on üldsusele tasuta kättesaadavad.

               3.
                     Kumbki pool tagab, et tema reguleeriv asutus teeb kooskõlas oma vastavate normide ja menetlustega üldsusele kättesaadavaks käesolevas artiklis osutatud avalike konsultatsioonide tulemuste kokkuvõtte.

               Artikkel GRP.8. Mõju hindamine

               1.
                     Kumbki pool kinnitab kavatsust tagada, et tema reguleeriv asutus teeb kooskõlas oma vastavate normide ja menetlustega oma ettevalmistatavate oluliste reguleerivate meetmete mõju hindamise. Nimetatud normide ja menetlustega võib ette näha erandeid.

               2.
                     Mõju hindamisel tagab pool, et tema reguleerival asutusel on kehtestatud menetlused ja mehhanismid, millega edendatakse järgmiste tegurite arvessevõtmist:

               (a)vajadus reguleeriva meetme järele, sealhulgas selle probleemi laad ja olulisus, mida reguleeriva meetmega kavatsetakse lahendada;

               (b)teostatavad ja asjakohased regulatiivsed või mitteregulatiivsed valikuvõimalused poole avaliku poliitika eesmärkide saavutamiseks, sealhulgas võimalus mitte reguleerida;

               (c)niivõrd, kuivõrd see on võimalik ja asjakohane, nende valikuvõimaluste võimalik sotsiaalne, majanduslik ja keskkonnamõju, sealhulgas mõju rahvusvahelisele kaubandusele ja investeeringutele, samuti mõju väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele kooskõlas sellekohaste normide ja menetlustega, ning

               (d)kaalutavate võimaluste seosed asjaomaste rahvusvaheliste standarditega, kui see on asjakohane, sealhulgas võimalike lahknevuste põhjused.

               3.
                     Reguleeriva asutuse poolt reguleeriva meetme kohta tehtud mõjuhinnangu puhul tagab pool, et tema reguleeriv asutus koostab lõpparuande, milles kirjeldatakse üksikasjalikult tegureid, mida reguleeriv asutus hindamisel arvesse võttis, ja asjakohaseid järeldusi. Kumbki pool teeb sellised aruanded võimaluste piires üldsusele kättesaadavaks hiljemalt siis, kui üldsusele tehakse kättesaadavaks artikli GRP.2 [Mõisted] punkti b alapunkti i alapunktis A või alapunkti ii alapunktis A osutatud reguleeriva meetme ettepanek või artikli GRP.2 [Mõisted] punkti b alapunkti i alapunktis B või alapunkti ii alapunktis B osutatud reguleeriv meede.

               Artikkel GRP.9. Tagasiulatuv hindamine

               1.
                     Kumbki pool tagab, et tema reguleerival asutusel on olemas menetlused või mehhanismid kehtivate reguleerivate meetmete perioodiliseks tagasiulatuvaks hindamiseks, kui see on asjakohane.

               2.
                     Kumbki pool püüab perioodilise tagasiulatuva hindamise käigus kaaluda, kas on võimalik saavutada avaliku poliitika eesmärke tõhusamalt ja vähendada tarbetut regulatiivset koormust, sealhulgas väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks.

               3.
                     Kumbki pool tagab, et tema reguleeriv asutus teeb selliste tagasiulatuvate hindamiste kõik olemasolevad kavad ja tulemused üldsusele kättesaadavaks.

               Artikkel GRP.10. Reguleerivate meetmete register

               Kumbki pool tagab, et kehtivad reguleerivad meetmed avaldatakse selleks määratud registris, mis on üldsusele internetis tasuta kättesaadav. Register peaks võimaldama otsida reguleerivaid meetmeid teksti või sõna järgi. Kumbki pool ajakohastab oma registrit korrapäraselt.

               Artikkel GRP.11. Häid reguleerimistavasid käsitleva teabe vahetamine

               Pooled seavad eesmärgi vahetada teavet käesolevas jaotises sätestatud heade reguleerimistavade kohta, sealhulgas kaubanduse regulatiivse koostöö erikomitees.

               Artikkel GRP.12. Regulatiivse koostöö raames toimuv tegevus

               1.
                     Pooled võivad teha regulatiivset koostööd vabatahtlikkuse alusel, ilma et see piiraks nende endi otsuste tegemise sõltumatust ja nende õiguskorda. Pool võib keelduda või loobuda regulatiivse koostöö tegemisest. Pool, kes keeldub või loobub regulatiivse koostöö tegemisest, peab oma otsust teisele poolele põhjendama.

               2.
                     Kumbki pool võib teha teisele poolele ettepaneku regulatiivse koostöö raames teatava tegevuse elluviimiseks. Ta esitab oma ettepaneku artikli GRP.14 [Kontaktpunktid] kohaselt määratud kontaktpunkti kaudu. Teine pool vaatab selle ettepaneku mõistliku aja jooksul läbi ja teatab ettepaneku teinud poolele, kas ta peab kavandatavat tegevust regulatiivseks koostööks sobivaks.

               3.
                     Regulatiivseks koostööks sobivate tegevuste kindlaksmääramisel võtavad pooled arvesse järgmist:

               (a)artikli GRP.6 [Varajane teave kavandatavate reguleerivate meetmete kohta] lõikes 1 osutatud loetelu ning

               (b)poole isikute esitatud ettepanekuid regulatiivse koostöö raames ellu viidava tegevuse kohta, mis on põhjendatud ja millele on lisatud asjakohane teave.

               4.
                     Kui pooled otsustavad viia regulatiivse koostöö raames ellu teatavat tegevust, püüab kummagi poole reguleeriv asutus asjakohases ulatuses teha järgmist:

               (a)teavitada teise poole reguleerivat asutust artikli GRP.3 [Kohaldamisala] lõikes 2 osutatud ning regulatiivse koostöö seisukohast asjakohaste uute reguleerivate meetmete ja muude üldkohaldatavate meetmete ettevalmistamisest või läbivaatamisest;

               (b)anda taotluse korral teavet artikli GRP.3 [Kohaldamisala] lõikes 2 osutatud ning regulatiivse koostöö seisukohast asjakohaste reguleerivate meetmete ja muude üldkohaldatavate meetmete kohta ja arutada neid ning

               (c)võtta artikli GRP.3 [Kohaldamisala] lõikes 2 osutatud uute reguleerivate meetmete või muude üldkohaldatavate meetmete ettevalmistamisel või läbivaatamisel võimaluste piires arvesse teise poole võimalikku lähenemisviisi reguleerimisele samas või sellega seotud küsimuses.

               Artikkel GRP.13. Kaubanduse regulatiivse koostöö erikomitee

               1.
                     Kaubanduse regulatiivse koostöö erikomitee täidab järgmisi ülesandeid:

               (a)parandab ja edendab häid reguleerimistavasid ning regulatiivset koostööd poolte vahel;

               (b)vahetab arvamusi koostöö raames toimuva tegevuse kohta, mida viiakse ellu või mille kohta on tehtud ettepanek artikli GRP.12 [Regulatiivse koostöö raames toimuv tegevus] alusel;

               (c)soodustab regulatiivset koostööd ja kooskõlastamist rahvusvahelistel foorumitel, sealhulgas asjakohastel juhtudel perioodilist kahepoolset teabevahetust asjaomase käimasoleva või kavandatava tegevuse kohta.

               2.
                     Kaubanduse regulatiivse koostöö erikomitee võib kutsuda oma koosolekutele huvitatud isikuid.

               Artikkel GRP.14. Kontaktpunktid

               Ühe kuu jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist määrab kumbki pool kontaktpunkti, et hõlbustada pooltevahelist teabevahetust.

               Artikkel GRP.15. Vaidluste lahendamise kohaldamata jätmine

               Kuuenda osa I jaotist [Vaidluste lahendamine] ei kohaldata käesoleva jaotise tõlgendamise ja kohaldamisega seotud vaidluste suhtes.

               XI jaotis. Avatud ja ausa konkurentsi võrdsed tingimused ning kestlik areng

               Esimene peatükk. Üldsätted

               Artikkel 1.1. Põhimõtted ja eesmärgid

               1.Pooled tunnistavad, et kaubandus ja investeeringud liidu ja Ühendkuningriigi vahel käesoleva lepingu sätete kohaselt eeldavad tingimusi, millega tagatakse võrdsed tingimused avatud ja ausa konkurentsi jaoks poolte vahel ning millega tagatakse, et kaubandus ja investeeringud toimuvad viisil, mis soodustab kestlikku arengut.

               2.Pooled tunnistavad, et kestlik areng hõlmab majandusarengut, sotsiaalset arengut ja keskkonnakaitset, kusjuures kõik kolm on vastastikku sõltuvad ja tugevdavad üksteist, ning kinnitavad oma kindlat tahet edendada rahvusvahelise kaubanduse ja investeeringute arengut viisil, mis aitab kaasa kestliku arengu eesmärgi saavutamisele.

               3.Kumbki pool kinnitab veel kord oma püüdlust saavutada 2050. aastaks kogu majandust hõlmav kliimaneutraalsus.

               4.Pooled kinnitavad oma ühist arusaama, et nende majanduspartnerlus saab anda tulemusi kumbagi poolt rahuldaval viisil üksnes siis, kui kohustused, mis on seotud avatud ja ausa konkurentsi võrdsete tingimuste tagamisega, peavad vastu ajaproovile, hoides ära kaubandus- ja investeerimismoonutused ning aidates kaasa kestlikule arengule. Pooled tunnistavad siiski, et käesoleva jaotise eesmärk ei ole ühtlustada poolte nõudeid. Pooled on kindlalt otsustanud säilitada ja parandada oma vastavaid rangeid nõudeid valdkondades, mis on hõlmatud käesoleva jaotisega.

               Artikkel 1.2. Reguleerimisõigus, ettevaatusprintsiip
                  52
                ning teaduslik ja tehniline teave

               1.Pooled kinnitavad, et kummalgi poolel on õigus kehtestada käesoleva jaotisega hõlmatud valdkondades oma poliitikameetmeid ja prioriteete, määrata kindlaks kaitsetasemed, mida nad peavad asjakohaseks, ning võtta vastu või muuta oma õigusnorme ja poliitikat viisil, mis on kooskõlas kummagi poole rahvusvaheliste kohustustega, sealhulgas käesoleva jaotise kohaste kohustustega.

               2.Pooled tunnistavad, et ettevaatusprintsiibi järgi ei tohi juhul, kui on põhjendatud kahtlus, et esineb tõsine või pöördumatu oht keskkonnale või inimeste tervisele, kasutada täieliku teadusliku kindluse puudumist põhjusena, mis takistab poolt võtmast asjakohaseid meetmeid sellise kahju vältimiseks.

               3.Kui pool valmistab ette või rakendab meetmeid, mille eesmärk on kaitsta keskkonda või töötingimusi ning mis võivad mõjutada kaubandust või investeeringuid, võtab ta arvesse asjakohast kättesaadavat teaduslikku ja tehnilist teavet, asjakohaseid rahvusvahelisi standardeid, suuniseid ja soovitusi.

               Artikkel 1.3. Vaidluste lahendamine

               Käesoleva peatüki suhtes ei kohaldata kuuenda osa [Vaidluste lahendamine ja horisontaalsätted] I jaotist [Vaidluste lahendamine], välja arvatud artikli 1.2 [Reguleerimisõigus ja ettevaatusprintsiip ning teaduslik ja tehniline teave] lõike 2 suhtes. Artikli 1.1 [Põhimõtted ja eesmärgid] lõike 3 suhtes kohaldatakse artikleid 9.1 [Konsultatsioonid] ja 9.2 [Eksperdikomisjon].

               Teine peatükk. Konkurentsipoliitika

               Artikkel 2.1. Põhimõtted ja mõisted

               1.Pooled tunnistavad vaba ja moonutamata konkurentsi tähtsust oma kaubandus- ja investeerimissuhetes. Pooled tunnistavad, et konkurentsivastased äritavad võivad kahjustada turgude nõuetekohast toimimist ning vähendada kaubanduse liberaliseerimisest tulenevat kasu.

               2.Käesoleva peatüki kohaldamisel tähendab majandustegevuses osaleja üksust või üksuste rühma, mis olenemata selle õiguslikust seisundist moodustab ühe majandusüksuse, mis tegeleb majandustegevusega, pakkudes turul kaupu või teenuseid.

               Artikkel 2.2. Konkurentsiõigus

               1.Artiklis 2.1 [Põhimõtted ja mõisted] sätestatud põhimõtteid tunnustades jätavad pooled kehtima konkurentsiõiguse, mis käsitleb sisuliselt järgmisi konkurentsivastaseid äritavasid:

               a)majandustegevuses osalejate vahelised kokkulepped, majandustegevuses osalejate ühenduste otsused ja kooskõlastatud tegevus, mille eesmärk või tagajärg on konkurentsi vältimine, piiramine või moonutamine;

               b)turgu valitseva seisundi kuritarvitamine ühe või mitme majandustegevuses osaleja poolt ning

               c)Ühendkuningriigi puhul ühinemised või omandamised, ning liidu puhul koondumised, millel võib olla oluline konkurentsivastane mõju.

               2.Lõikes 1 osutatud konkurentsiõigust kohaldatakse kõigi majandustegevuses osalejate suhtes, sõltumata nende kodakondsusest või riikkondsusest ja omandivormist.

               3.Pooled võivad õiguspäraste avaliku poliitika eesmärkide saavutamiseks ette näha erandeid oma konkurentsiõigusest, tingimusel et need erandid on läbipaistvad ja nende eesmärkidega vastavuses.

               Artikkel 2.3. Õigusnormide täitmise tagamine

               1.Kumbki pool võtab asjakohaseid meetmeid, et tagada oma territooriumil konkurentsiõiguse täitmine.

               2.Kumbki pool säilitab sõltumatu asutuse või sõltumatud asutused, mille pädevuses on tagada konkurentsiõiguse täitmine.

               3.Kumbki pool kohaldab konkurentsiõigust läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil, järgides õiglase menetluse põhimõtteid, sealhulgas asjaomaste majandustegevuses osalejate õigust kaitsele, olenemata nende kodakondsusest või riikkondsusest ja omandivormist.

               Artikkel 2.4. Koostöö

               1.Käesoleva peatüki eesmärkide saavutamiseks ja oma konkurentsiõiguse täitmise tõhustamiseks tunnistavad pooled konkurentsiasutuste koostöö tähtsust konkurentsipoliitika arengus ja õigusnormide täitmisel.

               2.Lõike 1 kohaldamisel püüavad ühelt poolt Euroopa Komisjon või liikmesriikide konkurentsiasutused ja teiselt poolt Ühendkuningriigi konkurentsiasutus või -asutused võimaluse korral, ja kui see on asjakohane, teha koostööd ja koordineerida õigusnormide täitmist seoses samade või seotud tegevuste või tehingutega.

               3.Lõigetes 1 ja 2 osutatud koostöö ja koordineerimise hõlbustamiseks võivad ühelt poolt Euroopa Komisjon ja liikmesriikide konkurentsiasutused ning teiselt poolt Ühendkuningriigi konkurentsiasutus või -asutused vahetada teavet kummagi poole õigusnormidega lubatud ulatuses.

               4.Käesoleva artikli eesmärkide täitmiseks võivad pooled sõlmida Euroopa Komisjoni, liikmesriikide konkurentsiasutuste ja Ühendkuningriigi konkurentsiasutuse või -asutuste vahel eraldi koostöö- ja koordineerimislepingu, mis võib hõlmata konfidentsiaalse teabe vahetamist ja kasutamist käsitlevaid tingimusi.

               Artikkel 2.5. Vaidluste lahendamine

               Käesoleva peatüki suhtes ei kohaldata kuuenda osa [Vaidluste lahendamine ja horisontaalsätted] I jaotise [Vaidluste lahendamine] kohast vaidluste lahendamist.

               Kolmas peatükk. Subsiidiumide kontroll

               Artikkel 3.1. Mõisted

               1.Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid:

               a)„majandustegevuses osaleja“ – üksus või üksuste rühm, mis olenemata selle õiguslikust seisundist moodustab ühe majandusüksuse, mis tegeleb majandustegevusega, pakkudes turul kaupu või teenuseid;

               b)„subsiidium“ – finantsabi:

               i) mis saadakse poolte vahenditest, sealhulgas:

               A) otsene või tingimuslik vahendite ülekandmine, näiteks otsetoetused, laenud või laenutagatised;

               B) muul juhul maksmisele kuuluvast tulust loobumine või

               C) kaupade või teenustega varustamine või kaupade või teenuste ostmine;

               ii) mis annab ühele või mitmele majandustegevuses osalejale majandusliku eelise või kasu;

               iii) mis on sihtotstarbeline niivõrd, kuivõrd sellest saavad õiguslikult või faktiliselt kasu teatavad majandustegevuses osalejad teiste majandustegevuses osalejate ees seoses teatavate kaupade või teenuste tootmisega, ning

               iv) millel on või võib olla mõju pooltevahelisele kaubandusele  ja investeeringutele.

               2.Lõike 1 punkti b alapunkti iii kohaldamisel:

               (a)ei käsitata maksumeedet sihtotstarbelise meetmena, välja arvatud juhul, kui:

               i) teatavatel majandustegevuses osalejatel vähendatakse maksukohustust, mida nad muidu oleksid pidanud kandma tavapärase maksustamiskorra alusel ning

               ii) neid majandustegevuses osalejaid koheldakse soodsamalt kui teisi, kes on tavapärase maksustamiskorra raames võrreldavas olukorras. Käesoleva punkti kohaldamisel iseloomustab tavapärast maksustamist selle sisemine eesmärk, selle tunnused (näiteks maksubaas, maksukohustuslane, maksustatav sündmus ja maksumäär) ja asutus, mis on institutsionaalselt, menetluslikult, majanduslikult ja rahaliselt sõltumatu ning pädev kujundama maksusüsteemi olemust;

               (b)olenemata punktist a ei peeta subsiidiumi sihtotstarbeliseks, kui seda põhjendatakse üldise süsteemi ülesehitusele omaste põhimõtetega. Maksumeetmete puhul on selliste olemuslike põhimõtete näiteks vajadus võidelda maksupettuse ja maksudest kõrvale hoidmise vastu, halduslik hallatavus, topeltmaksustamise vältimine, maksustamise neutraalsus, tulumaksu  astmelisus ja ümberjagav funktsioon ning vajadus austada maksumaksjate maksevõimet;

               (c)olenemata punktist a ei käsitata eriotstarbelisi makse sihtotstarbelistena, kui nende koostamine eeldab mittemajanduslike avaliku poliitika eesmärkide olemasolu, näiteks vajadust piirata teatavate tegevuste või toodete negatiivset mõju keskkonnale või inimeste tervisele, niivõrd kui avaliku poliitika eesmärgid ei ole diskrimineerivad
                  53
               .

               Artikkel 3.2. Kohaldamisala ja erandid

               1.Artiklit 3.4 [Põhimõtted], artiklit 3.5 [Keelatud ja tingimustega seotud subsiidiumid] ja artiklit 3.12 [Parandusmeetmed] ei kohaldata subsiidiumide suhtes, mida antakse loodusõnnetuste või muude erakorraliste majandusega mitteseotud sündmuste tekitatud kahju hüvitamiseks.

               2.Käesoleva peatüki sätted ei takista pooli andmast lõpptarbijatele suunatud sotsiaalset laadi subsiidiume.

               3.Subsiidiumid, mida antakse ajutiselt riigisisesele või üleilmsele majanduslikule hädaolukorrale reageerimiseks, peavad olema selle hädaolukorra lahendamiseks sihtotstarbelised, proportsionaalsed ja tõhusad. Selliste subsiidiumide suhtes ei kohaldata artikleid 3.5 [Keelatud subsiidiumid ja tingimustega seotud subsiidiumid] ja 3.12 [Parandusmeetmed].

               4.Käesolevat peatükki ei kohaldata subsiidiumide suhtes, mille kogusumma ühe majandustegevuses osaleja kohta kolme aasta jooksul jääb alla 325 000 eriarveldusühiku. Partnerlusnõukogu võib seda künnist muuta.

               5.Seda peatükki ei kohaldata subsiidiumide suhtes, mille suhtes kohaldatakse WTO põllumajanduslepingu IV osa või 2. lisa sätteid, ning kala ja kalatoodetega kauplemisega seotud subsiidiumide suhtes.

               6.Käesolevat peatükki ei kohaldata audiovisuaalsektoriga seotud subsiidiumide suhtes.

               7.Artiklit 3.9 [Sõltumatu asutus või organ ja koostöö] ei kohaldata subsiidiumide suhtes, mida rahastatakse poolte vahenditest riigiülesel tasandil.

               8.Lennuettevõtjatele makstavate subsiidiumide puhul asendatakse käesolevas peatükis mis tahes viide „mõjule pooltevahelisele kaubandusele ja investeeringutele“ viitega „mõjule, mis mõjutab poolte lennuettevõtjate vahelist konkurentsi lennutransporditeenuste osutamisel“, sealhulgas selliste lennutransporditeenuste puhul, mis ei ole hõlmatud teise rubriigi [Lennundus] I jaotisega [Õhutransport].

               Artikkel 3.3. Avalikku majandushuvi pakkuvad teenused

               1.Subsiidiumide suhtes, mida antakse majandustegevuses osalejatele, kellele on määratud konkreetsed avalikes huvides täidetavad ülesanded, sealhulgas avaliku teenindamise kohustus, kohaldatakse Artiklit 3.4 [Põhimõtteid] niivõrd, kuivõrd selles artiklis sätestatud põhimõtete kohaldamine ei takista juriidiliselt ega faktiliselt asjaomasele majandustegevuses osalejale määratud ülesande täitmist. Ülesanne määratakse eelnevalt läbipaistval viisil.

               2.Pooled tagavad, et avalikes huvides tegutsevale majandustegevuses osalejale makstava hüvitise summa piirdub sellega, mis on vajalik selle ülesande täitmisel tekkinud kulude täielikuks või osaliseks katmiseks, võttes arvesse asjaomast tulu ja mõistlikku kasumit ülesande täitmise eest. Pooled tagavad, et makstud hüvitist ei kasutata määratud ülesande kohaldamisalast välja jäävate tegevuste ristsubsideerimiseks. Hüvitise suhtes, mis jääb alla 15 miljoni eriarveldusühiku ülesande kohta, ei kohaldata artiklis 3.7 [Läbipaistvus] sätestatud kohustusi. Partnerlusnõukogu võib seda künnist muuta.

               3.Käesolevat peatükki ei kohaldata, kui hüvitise kogusumma avalikes huvides ülesandeid täitva majandustegevuses osaleja kohta jääb kolme majandusaasta jooksul alla 750 000 arvestusühiku. Partnerlusnõukogu võib seda künnist muuta.

               Artikkel 3.4. Põhimõtted

               1.Selleks et tagada, et subsiidiume ei anta juhul, kui neil on või võib olla oluline mõju pooltevahelisele kaubandusele või investeeringutele, kehtestab kumbki pool tõhusa subsiidiumide kontrolli süsteemi, millega tagatakse, et subsiidiumi andmisel järgitakse järgmisi põhimõtteid:

               a)subsiidiumid on suunatud konkreetse avaliku poliitika eesmärgile, et kõrvaldada tuvastatud turutõrge või tegeleda õiglusega seotud põhjustega, nagu sotsiaalsed raskused või jaotusprobleemid („eesmärk“);

               b)subsiidiumid on proportsionaalsed ja piirduvad eesmärgi saavutamiseks vajalikuga;

               c)subsiidiumid on kehtestatud selleks, et saavutada subsiidiumi saaja majanduskäitumine, mis soodustab eesmärgi saavutamist ja mida subsiidiumi andmata jätmise korral ei saavutataks;

               d)subsiidiumitega ei tuleks hüvitada kulusid, mida subsiidiumi saaja oleks rahastanud ka subsiidiumi puudumisel;

               e)subsiidiumid on sobiv poliitikavahend avaliku poliitika eesmärgi saavutamiseks ja seda eesmärki ei ole võimalik saavutada muude vähem moonutavate vahenditega;

               f)subsiidiumite positiivne panus eesmärkide saavutamisse kaalub üles mis tahes negatiivse mõju, eelkõige negatiivse mõju pooltevahelisele kaubandusele ja investeeringutele.

               2.Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, kohaldab pool vajaduse korral artiklis 3.5  [Keelatud subsiidiumid ja tingimustega seotud subsiidiumid] sätestatud tingimusi, kui asjaomastel subsiidiumidel on või võib olla oluline mõju pooltevahelisele kaubandusele või investeeringutele.

               3.Kumbki pool otsustab ise, kuidas rakendada lõigetes 1 ja 2 ette nähtud kohustusi oma subsiidiumide kontrolli süsteemi kavandamisel siseriiklikes õigusaktides, tingimusel, et kumbki pool tagab lõigetes 1 ja 2 sätestatud kohustuse rakendamise oma õiguses sellisel viisil, et iga subsiidiumi seaduslikkus määratakse kindlaks põhimõtete alusel.

               Artikkel 3.5 Keelatud subsiidiumid ja tingimustega seotud subsiidiumid

               1.Artikli 3.4 [Põhimõtted] lõikes 2 osutatud subsiidiumide liigid ja nende suhtes kohaldatavad tingimused on järgmised. Partnerlusnõukogu võib neid sätteid vajaduse korral ajakohastada, et tagada käesoleva artikli toimimine aja jooksul.

               Piiramatud riigigarantiid

               2.Keelatud on anda majandustegevuses osalejale laenu- või kohustuste tagatise vormis subsiidiumi, mille laenu ega kohustuste suurust või tagatise kestust ei ole piiratud.

               Päästmine ja restruktureerimine

               3.Subsiidium maksejõuetu või raskustes majandustegevuses osaleja restruktureerimiseks ilma majandustegevuses osaleja koostatud usaldusväärse restruktureerimiskavata on keelatud. Restruktureerimiskava peab põhinema realistlikel eeldustel, et tagada maksejõuetu või raskustes majandustegevuses osaleja pikaajalise elujõulisuse taastumine mõistliku aja jooksul. Restruktureerimiskava koostamise ajal võib majandustegevuses osaleja saada ajutist likviidsustoetust laenude või laenutagatiste vormis. Välja arvatud VKEde puhul, panustavad majandustegevuses osalejad või selle omanikud, võlausaldajad või uued investorid restruktureerimiskuludesse märkimisväärsed rahalised vahendid või varad. Käesoleva lõike kohaldamisel loetakse raskustes või maksejõuetuks majandustegevuses osalejaks ettevõtjat, kes ilma subsiidiumita lõpetaks lühikeses või keskpikas perspektiivis peaaegu kindlasti tegutsemise.

               4.Välja arvatud erandjuhtudel, peaks subsiidiumi andmine maksejõuetutele või raskustes majandustegevuses osalejatele olema lubatud ainult juhul, kui see aitab saavutada avaliku huvi eesmärki, vältides seejuures sotsiaalseid raskusi või tõsist turutõrget, eelkõige seoses töökohtade kaotuse või olulise teenuse katkemisega, mida on raske korvata. Subsiidiume ei tohiks anda rohkem kui üks kord viieaastase ajavahemiku jooksul, välja arvatud ettenägematute asjaolude korral, mille põhjustajaks ei ole subsiidiumi saaja.

               5.Lõikeid 3 ja 4 ei kohaldata raskustes või maksejõuetutele pankadele, krediidiasutustele ja kindlustusseltsidele antavate subsiidiumide suhtes.

               Pangad, krediidiasutused ja kindlustusseltsid

               6.Ilma et see piiraks artikli SERVIN.5.39 [Usaldatavusnõuetega seotud erand] kohaldamist, võib pankade, krediidiasutuste ja kindlustusseltside restruktureerimiseks anda subsiidiume üksnes usaldusväärse restruktureerimiskava alusel, millega taastatakse pikaajaline elujõulisus. Kui pikaajalise elujõulisuse taastamist ei ole võimalik usaldusväärselt tõendada, piirdub pankadele, krediidiasutustele ja kindlustusseltsidele antav subsiidium sellega, mis on vajalik nende nõuetekohase likvideerimise ja turult lahkumise tagamiseks, minimeerides samal ajal subsiidiumite summat ja nende mõju pooltevahelisele kaubandusele ja investeeringutele.

               7.Tuleb tagada, et subsiidiumi andev asutus saab ümberkorralduseks antava subsiidiumi eest nõuetekohast tasu ning et subsiidiumi saaja, tema osanikud, võlausaldajad või seda hõlmav kontsern panustavad ümberkorraldus- või likvideerimiskuludesse märkimisväärselt omavahenditest. Likviidsuse tagamiseks antav subsiidium on ajutine, seda ei tohi kasutada kahjumi katmiseks ning seda ei saa muuta kapitalitoetuseks. Likviidsuse tagamiseks antavate subsiidiumide eest makstakse subsiidiumi andvale asutusele nõuetekohast tasu.

               Ekspordisubsiidiumid

               8.Subsiidiumid, mis sõltuvad juriidiliselt või faktiliselt, eraldiseisvana või ühena mitmest muust tingimusest,  kaupade või teenustega seotud eksporditegevusest,
                  54
                on keelatud, välja arvatud seoses järgmisega:

               (a)lühiajaline krediidikindlustus turukõlbmatute riskide vastu või

               (b)ekspordikrediit ja ekspordikrediidi tagatis või kindlustuskavad, mis on lubatud vastavalt subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingule, mõistetuna koos kontekstist sõltuvate kohandustega.

               9.Lõike 8 punkti a tähenduses on „turukõlblikud riskid“ kaubandus- ja poliitilised riskid, mille maksimaalne riskiperiood on alla kahe aasta ning mis on seotud avalik- ja eraõiguslike ostjatega turukõlbliku riskiga riikides
                  55
               . Riigi võib turukõlbliku riski riikide rühmast ajutiselt eemaldada, kui järgmistel põhjustel puudub piisav erasektori suutlikkus:

               (a)a) erasektori krediidikindlustussuutlikkuse märkimisväärne vähenemine;

               (b)b) riigireitingute oluline halvenemine või

               (c)c) ettevõtlussektori tulemuste märkimisväärne halvenemine.

               10.Ajutine eemaldamine turukõlbliku riski riikide rühmast jõustub poole jaoks kõnealuse poole poolt lõikes 9 sätestatud kriteeriumite alusel tehtud otsusega ja ainult juhul, kui kõnealune pool sellise otsuse teeb.  Kõnealuse otsuse avaldamine loetakse teise poole teavitamiseks sellisest ajutisest eemaldamisest esimese poole jaoks.

               11.Kui ekspordikrediidikindlustust pakub subsideeritud kindlustusandja, tuleb turukõlblike riskide kindlustust pakkuda ärilistel alustel. Sellisel juhul ei tohi kindlustusandja saada turukõlblike riskide kindlustamiseks otseselt ega kaudselt subsiidiume.

               Subsiidiumid, mis olenevad omamaise toote kasutamisest

               12.Ilma et see piiraks artiklite SERVIN.2.6 [Toimimisnõuded] ja SERVIN.2.7 [Nõuetele mittevastavad meetmed ja erandid] kohaldamist, keelatakse subsiidiumid, mis eraldiseisvana või ühena mitmest muust tingimusest sõltuvad kodumaiste kaupade või teenuste kasutamisest imporditud kaupade või teenuste asemel.

               Suured piiriülesed või rahvusvahelised koostööprojektid

               13.Subsiidiume võib anda suurte piiriüleste või rahvusvaheliste koostööprojektide raames, näiteks transpordi, energeetika, keskkonna ning teadus- ja arendustegevuse vallas ning esmaste lähetusprojektide raames, millega stimuleerida uute tehnoloogiate loomist ja kasutuselevõttu (v.a tootmine). Sellistest piiriülestest või rahvusvahelistest koostööprojektidest saadav kasu ei tohi piirduda ainult majandustegevuses osalejate, sektori ega osalevate riikidega, vaid sellel peab olema ülekanduv mõju ja sellest tulenev laiem kasulikkus ja tähenduslikkus, mis ei puuduta kitsalt subsiidiumi andvat riiki, asjaomast sektorit või subsiidiumi saajat.

               Energeetika ja keskkond

               14.Pooled tunnistavad turvalise, taskukohase ja kestliku energiasüsteemi ning keskkonnasäästlikkuse tähtsust, eelkõige seoses võitlusega kliimamuutuste vastu, mis kujutavad endast eksistentsiaalset ohtu inimkonnale. Ilma et see piiraks artiklit 3.4 [Põhimõtted], peaks energia- ja keskkonnasubsiidiumid olema suunatud kindla, taskukohase ja kestliku energiasüsteemi ning hästitoimiva konkurentsivõimelise energiaturu tagamisele või keskkonnakaitse taseme tõstmisele võrreldes tasemega, mis saavutataks subsiidiumi puudumisel, ning ergutama subsiidiumi saajat nende eesmärkide poole püüdlema. Sellised subsiidiumid ei tohi vabastada subsiidiumi saajat kohustustest, mis tulenevad tema vastutusest saastajana kummagi poole õiguse alusel.

               Subsiidiumid lennuettevõtjatele lennuliinide käitamiseks

               15.Lennuettevõtjale
                  56
                lennuliinide käitamiseks subsiidiume ei anta, välja arvatud järgmistel juhtudel:

               (a)kui on olemas avaliku teenindamise kohustus vastavalt artiklile 3.3 [Avalikku majandushuvi pakkuvad teenused];

               (b)erijuhtudel, kui selline rahastamine toob kasu ühiskonnale tervikuna, või

               (c)starditoetustena uute lennuliinide avamiseks piirkondlikele lennujaamadele, tingimusel et see suurendab kodanike liikuvust ja stimuleerib piirkondlikku arengut.

               Artikkel 3.6. Subsiidiumide kasutamine

               Kumbki pool tagab, et majandustegevuses osalejad kasutavad subsiidiume üksnes sellel konkreetsel eesmärgil, milleks need on antud.

               Artikkel 3.7. Läbipaistvus

               1.Kumbki pool teeb subsiidiumi kohta, mis on antud tema territooriumil või mille maksmist jätkatakse tema territooriumil, kuue kuu jooksul alates subsiidiumi andmisest ametlikul veebisaidil või avalikus andmebaasis üldsusele kättesaadavaks järgmise teabe:

               (a)subsiidiumi õiguslik alus ja poliitiline eesmärk või otstarve;

               (b)võimaluse korral subsiidiumi saaja nimi;

               (c)subsiidiumi andmise kuupäev, subsiidiumi kestus ja muud subsiidiumiga seotud tähtajad ning

               (d)subsiidiumi suurus või subsiidiumi jaoks eelarvest eraldatud summa.

               2.Maksumeetmete vormis antava subsiidiumi puhul avalikustatakse teave ühe aasta jooksul alates maksudeklaratsiooni esitamise tähtpäevast. Maksumeetmete vormis antava subsiidiumi läbipaistvusega seotud kohustused hõlmavad sama teavet, mis on osutatud lõikes 1, välja arvatud selle lõike punktis d nõutud teave, mille võib esitada vahemikuna.

               3.Lisaks lõikes 1 sätestatud kohustusele teevad pooled subsiidiumialase teabe kättesaadavaks vastavalt allpool toodud lõigetele 4 ja 5.

               4.Liidu puhul tähendab lõike 3 järgimine seda, et mis tahes tema territooriumil antud või säilitatud subsiidiumi puhul tehakse kuue kuu jooksul alates subsiidiumi andmisest üldsusele ametlikul veebisaidil või avalikus andmebaasis kättesaadavaks teave, mis võimaldab huvitatud isikutel hinnata vastavust artiklis 3.4 [Põhimõtted] sätestatud põhimõtetele.

               5.Ühendkuningriigi puhul tähendab lõike 3 järgimine seda, et Ühendkuningriik tagab järgmise korra:

               (a)kui huvitatud isik teatab subsiidiumi andvale asutusele, et ta võib taotleda, et kohus vaataks läbi i) subsiidiumi andmise subsiidiumi andva asutuse poolt või ii) subsiidiumi andva asutuse või sõltumatu organi või asutuse mis tahes asjakohase otsuse,

               (b)esitab subsiidiumi andev asutus või sõltumatu organ või asutus 28 päeva jooksul alates taotluse kirjalikust esitamisest kõnealusele huvitatud isikule teabe, mis võimaldab huvitatud isikul hinnata artiklis 3.4 [Põhimõtted] sätestatud põhimõtete kohaldamist, võttes arvesse kõiki proportsionaalseid piiranguid, millel on õiguspärane eesmärk, nagu äriline tundlikkus, konfidentsiaalsus või kutsesaladus.

               Esimese lõigu punktis b osutatud teave esitatakse huvitatud isikule, et ta saaks teha teadliku otsuse selle kohta, kas esitada nõue või leppida selgitustega põhimõtete kohta, millest on kavandatava nõudega seotud vaidlusalustes küsimustes lähtutud.

               6.Käesoleva artikli, artikli 3.10 [Kohtud] ja artikli 3.11 [Tagasinõudmine] tähenduses on „huvitatud isik“ mis tahes füüsiline või juriidiline isik, majandustegevuses osaleja või majandustegevuses osalejate ühendus, kelle huve võib subsiidiumi andmine mõjutada, eelkõige subsiidiumi saaja, subsiidiumi saajaga konkureerivad ettevõtjaid ja asjaomased kutseühingud.

               7.Käesolevas artiklis sätestatud kohustused ei piira poolte kohustusi, mis tulenevad nende vastavatest õigusaktidest teabevabaduse või dokumentidele juurdepääsu kohta.

               Artikkel 3.8. Subsiidiumide kontrolli käsitlevad konsultatsioonid

               1.Kui kumbki pool leiab, et teine pool on andnud subsiidiumi või on olemas selged tõendid selle kohta, et teine pool kavatseb subsiidiumi anda ja et subsiidiumi andmisel on või võib olla negatiivne mõju pooltevahelisele kaubandusele või investeeringutele, võib ta teiselt poolelt nõuda selgitust selle kohta, kuidas on kõnealuse subsiidiumi puhul järgitud artiklis 3.4 [Põhimõtted] osutatud põhimõtteid.

               2.Kumbki pool võib nõuda ka artikli 3.7 [Läbipaistvus] lõikes 1 loetletud teavet, kui seda ei ole juba avalikustatud artikli 3.7 [Läbipaistvus] lõike 1 kohasel ametlikul veebisaidil või avalikus andmebaasis, või kui seda ei ole tehtud kättesaadavaks lihtsal ja kergesti juurdepääsetaval viisil.

               3.Teine pool esitab nõutud teabe kirjalikult hiljemalt 60 päeva jooksul pärast taotluse kättesaamise kuupäeva. Kui taotletud teavet ei ole võimalik esitada, selgitab pool vastava teabe puudumist oma kirjalikus vastuses.

               4.Kui taotluse esitanud pool leiab pärast nõutud teabe saamist endiselt, et teise poole antud või kavandataval subsiidiumil on või võib olla negatiivne mõju pooltevahelisele kaubandusele või investeeringutele, võib taotluse esitanud pool taotleda konsultatsioone avatud ja ausa konkurentsi võrdsete tingimuste tagamise ning kestliku arenguga tegeleva kaubanduse erikomitees. Taotlus peab olema kirjalik ja sisaldama selgitust põhjuste kohta, miks taotluse esitanud pool konsultatsiooni taotleb.

               5.Avatud ja ausa konkurentsi võrdsete tingimuste ning kestliku arengu küsimustega tegelev kaubanduse erikomitee teeb kõik endast oleneva, et jõuda mõlemat poolt rahuldava lahenduseni. Komitee esimene koosolek toimub 30 päeva jooksul pärast konsulteerimistaotluse esitamist.

               6.Lõigetes 3 ja 5 osutatud konsultatsioonide ajakava võib poolte kokkuleppel pikendada.

               Artikkel 3.9. Sõltumatu asutus või organ ja koostöö

               1.Kumbki pool asutab või säilitab oma subsiidiumide kontrolli korra raames asjakohase rolliga sõltumatu asutuse või organi. Kõnealusel sõltumatul asutusel või organil on tegevusülesannete täitmisel tagatud sõltumatus ja ta tegutseb erapooletult.

               2.Pooled julgustavad oma sõltumatuid asutusi või organeid tegema üksteisega ühist huvi pakkuvates küsimustes oma ülesannete raames koostööd, sealhulgas kohaldades oma õigusraamistikus sätestatud piirides asjakohaselt artikleid 3.1 [Mõisted] kuni 3.7 [Läbipaistvus]. Pooled või nende sõltumatud asutused või organid võivad kokku leppida eraldi raamistikus, mis reguleerib nende sõltumatute asutuste koostööd.

               Artikkel 3.10. Kohtud

               1.Kumbki pool tagab vastavalt oma üldistele ja põhiseaduslikele õigusnormidele ja menetlustele, et tema kohtud on pädevad:

               a)
                     vaatama läbi subsiidiume andva asutuse või, kui see on asjakohane, sõltumatu asutuse või organi tehtud subsiidiumiotsused, et teha kindlaks, kas need on kooskõlas kõnealuse poole õigusaktiga, millega rakendatakse artiklit 3.4 [Põhimõtted];

               b)
                     vaatama läbi sõltumatu asutuse või organi mis tahes muud asjakohased otsused ja mis tahes asjakohase tegevusetuse;

               c)
                     kehtestama õiguskaitsevahendid, mida kohaldatakse punktide a ja b suhtes, sealhulgas subsiidiume andva asutuse tegevuse peatamine ja keelamine, subsiidiume andvalt asutuselt meetmete võtmise nõudmine ning  kahjutasu määramine, juhul kui ja sellisel määral, mil need on käesoleva lepingu jõustumisel vastavate õigusnormide alusel ette nähtud;

               d)
                     läbi vaatama huvitatud isikute nõuded seoses subsiidiumidega, mille suhtes kohaldatakse käesolevat peatükki, kui huvitatud isikul on õigus esitada subsiidiuminõue selle poole õiguse alusel.

               2.Kui on tegemist lõikes 1 osutatud juhtumitega, on kummalgi poolel õigus vastavalt teise poole üldistele õigusnormidele ja menetlustele ja vajaduse korral asjaomase kohtu loal menetlusse sekkuda.

               3.Ilma et see piiraks kohustust säilitada või vajaduse korral kehtestada käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 ning artiklis 3.11 [Tagasinõudmine] osutatud pädevus, õiguskaitsevahendid ja sekkumisõigus, ei nõuta käesoleva artikliga, et kumbki pool laiendaks lisaks käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval kehtivates õigusaktides sätestatule oma ametiasutuste õigusi, õiguskaitsevahendeid, menetlusi või otsuste läbivaatamise volituste ulatust ja aluseid.

               Käesoleva artikliga ei nõuta, et kumbki pool laiendaks lisaks käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval kehtivates õigusaktides sätestatule oma kohtute volituste ulatust või aluseid vastavalt Ühendkuningriigi parlamendi õigusaktide, Euroopa Parlamendi ja Euroopa Liidu Nõukogu õigusaktide ja Euroopa Liidu Nõukogu õigusaktide läbivaatamisel
                  57
               .

               Artikkel 3.11. Tagasinõudmine

               1.Kumbki pool kehtestab kooskõlas järgmiste sätetega subsiidiumide tagasinõudmise tõhusa mehhanismi, ilma et see piiraks tema õiguses sätestatud muude õiguskaitsevahendite kohaldamist
                  58
               .

               2.Kumbki pool tagab, et tingimusel, et artikli 3.7 [Läbipaistvus] lõikes 6 määratletud huvitatud isik on subsiidiumi andmise otsuse käesoleva artikli lõikes 3 määratletud kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul kohtus vaidlustanud, võib anda korralduse subsiidium sisse nõuda, kui poole kohus teeb kindlaks olulise õigusnormi rikkumise, mis seisneb järgmises:

               (a)subsiidiumi andja ei käsitlenud subsiidiumi moodustavat meedet subsiidiumina;

               (b)subsiidiumi andja ei ole kohaldanud artiklis 3.4 [Põhimõtted] sätestatud põhimõtteid, nagu neid rakendatakse kõnealuse poole õiguses, või on kohaldanud neid viisil, mis ei vasta kõnealuse poole õiguses kehtestatud kontrollinõuetele, või

               (c)subsiidiumi andja on kõnealuse subsiidiumi andmise üle otsustades tegutsenud väljaspool oma volitusi või kuritarvitanud neid volitusi seoses artiklis 3.4 [Põhimõtted] sätestatud põhimõtetega, nagu neid rakendatakse kõnealuse poole õiguses.

               3.Käesoleva artikli kohaldamisel määratakse kindlaksmääratud ajavahemik kindlaks järgmiselt:

               (a)liidu puhul algab see kuupäeval, mil artikli 3.7 [Läbipaistvus] lõigetes 1, 2 ja 4 nimetatud teave tehti kättesaadavaks ametlikul veebisaidil või avalikus andmebaasis, ning ei ole lühem kui üks kuu;

               (b)Ühendkuningriigi puhul:

               i) algab see kuupäeval, mil artikli 3.7 [Läbipaistvus] lõigetes 1 ja 2 nimetatud teave tehti kättesaadavaks ametlikul veebisaidil või avalikus andmebaasis;

               ii) see lõpetatakse üks kuu hiljem, välja arvatud juhul, kui huvitatud isik on enne seda kuupäeva taotlenud teavet artikli 3.7 lõikes 5 sätestatud korras;

               iii) kui huvitatud isik on saanud artikli 3.7 lõike 5 punktis b osutatud teabe, mis on piisav kõnealuses lõikes osutatud eesmärkide jaoks, lisatakse veel üks kuuajaline ajavahemik, mille lõppedes kindlaksmääratud ajavahemik lõpeb;

               iv) alapunktis iii osutatud teabe saamise kuupäev on kuupäev, mille suhtes subsiidiumi andev asutus tõendab, et ta on esitanud artikli 3.7 [Läbipaistvus] lõike 5 punktis b osutatud eesmärkide jaoks piisava teabe, olenemata edasisest või selgitavast kirjavahetusest pärast nimetatud kuupäeva;

               v) punktides i) kuni iii) nimetatud ajavahemikke võib seadusega pikendada.

               4.Seoses kavadega algab lõike 3 punkti b kohaldamisel kindlaksmääratud ajavahemik siis, kui avaldatakse punktis b osutatud teave, mitte siis, kui tehakse edasised väljamaksed, kui:

               (a)subsiidiumi antakse nähtavalt kava tingimuste kohaselt;

               (b)kava koostaja on teinud kava kohta üldsusele kättesaadavaks artikli 3.7 [Läbipaistvus] lõigetes 1 ja 2 nõutud teabe ning

               (c)kava kohta punkti b alusel esitatud teave sisaldab subsiidiumi kohta teavet, mis võimaldab huvitatud isikul kindlaks teha, kas kava võib teda mõjutada, ning see hõlmab vähemalt subsiidiumi eesmärki, subsiidiumi saajate kategooriaid, subsiidiumi saamise tingimusi ja subsiidiumi arvutamise alust (sealhulgas kõiki asjakohaseid tingimusi, mis on seotud subsiidiumimäärade või -summadega).

               5.Käesoleva artikli kohaldamisel ei nõuta subsiidiumi tagasinõudmist, kui subsiidiumi antakse Ühendkuningriigi parlamendi õigusakti, Euroopa Parlamendi ja Euroopa Liidu Nõukogu õigusakti või Euroopa Liidu Nõukogu õigusakti alusel.

               6.Käesolevas artiklis ei kehtestata pooltele takistusi näha kooskõlas oma õigusega ette lisaks käesolevas artiklis sätestatule täiendavaid olukordi, milles kohaldatakse tagasinõudmismeetmeid.

               7.Pooled tunnistavad, et tagasinõudmine on oluline parandusvahend mis tahes subsiidiumide kontrollimise süsteemis. Kummagi poole taotlusel kaaluvad pooled partnerlusnõukogus täiendavaid või alternatiivseid tagasinõudmismehhanisme, samuti käesoleva artikli vastavaid muudatusi. Partnerlusnõukogus võib kumbki pool teha muudatusettepanekuid, et võimaldada oma tagasinõudmismehhanismide jaoks erinevat korda. Kumbki pool peab kaaluma teise poole tehtud ettepanekut heas usus ja sellega nõustuma, tingimusel et ta leiab, et see sisaldab korda, mis kujutab endast vähemalt sama tõhusat tagasinõudmismehhanismi kui teise poole kehtivad mehhanismid. Partnerlusnõukogu võib seejärel teha käesolevasse artiklisse vastavad muudatused
                  59
               .

               Artikkel 3.12. Parandusmeetmed

               1. Kumbki pool võib teisele poolele esitada kirjaliku taotluse teabe saamiseks ja konsultatsioonide alustamiseks subsiidiumi kohta, mida ta peab pooltevahelisele kaubandusele või investeeringutele märkimisväärset negatiivset mõju avaldavaks või mille puhul ta leiab, et on olemas selline oht. Taotluse esitanud pool peaks taotluses esitama kogu asjakohase teabe, mis võimaldab pooltel leida vastastikku vastuvõetava lahenduse, sealhulgas subsiidiumi kirjelduse ja asjaolu, mis taotluse esitanud poolele kaubandusele või investeeringutele avalduva mõju suhtes muret teeb.

               2.Taotluse saanud pool saadab hiljemalt 30 päeva jooksul alates taotluse kättetoimetamise kuupäevast taotluse esitanud poolele kirjaliku vastuse, milles esitab nõutud teabe, ning pooled alustavad konsultatsioone, mis loetakse lõppenuks 60 päeva möödumisel taotluse esitamisest, kui pooled ei lepi kokku teisiti. Konsultatsioonid, eelkõige konfidentsiaalsena käsitatav teave ja kõik poolte konsultatsioonide käigus võetud seisukohad, on konfidentsiaalsed, ilma et see piiraks poolte õigusi edasistes menetlustes.

               3.Mitte varem kui 60 päeva pärast lõikes 1 osutatud taotluse esitamist võib taotluse esitanud pool võtta ühepoolselt asjakohaseid parandusmeetmeid, kui on tõendeid, et taotluse saanud poole subsiidium avaldab või on tõsine oht, et see võib avaldada, pooltevahelisele kaubandusele või investeeringutele olulist negatiivset mõju.

               4.Mitte varem kui 45 päeva pärast lõikes 1 osutatud taotluse esitamist teatab taotluse esitanud pool taotluse saanud poolele parandusmeetmetest, mida ta kavatseb lõike 3 kohaselt võtta. Taotluse esitanud pool esitab kogu asjakohase teabe meetmete kohta, mida ta kavatseb võtta, et võimaldada pooltel leida mõlemale poolele vastuvõetav lahendus. Taotluse esitanud pool ei tohi kõnealuseid parandusmeetmeid võtta enne 15 päeva möödumist kuupäevast, mil taotluse saanud poolele kõnealustest meetmetest teatati.

               5.Kummagi poole hinnangut märkimisväärse negatiivse mõju ohu suhtes peavad kinnitama faktid, mitte lihtsalt väited, oletused või kaudne võimalus. Asjaolude muutumine, mis tekitaks olukorra, kus subsiidium põhjustaks sellist märkimisväärset negatiivset mõju, peab olema selgelt prognoositav.

               6.
                     Kummagi poole hinnangut subsiidiumi või pooltevahelisele kaubandusele või investeeringutele avalduva märkimisväärse negatiivse mõju suhtes peavad kinnitama tõendid, mitte lihtsalt oletused või kaudne võimalus, ning see peab olema seotud tuvastatavate kaupade, teenuseosutajate või muude majandustegevuses osalejatega, sealhulgas vajaduse korral subsiidiumikavade puhul.

               7.
                     Partnerlusnõukogu võib pidada näitlikku loetelu sellest, mis võib kujutada endast märkimisväärset negatiivset mõju pooltevahelisele kaubandusele ja investeeringutele  lõigete 1 ja 3 tähenduses. See ei piira poolte õigust võtta parandusmeetmeid.

               8.Lõikest 3 tulenevalt võetud parandusmeetmed piirduvad olukorra parandamiseks vajalikuga ja on proportsionaalsed, et kõrvaldada märkimisväärne negatiivne mõju või kõrvaldada sellise märkimisväärse negatiivse mõju oht. Eelistatud on meetmed, mis häirivad käesoleva lepingu toimimist kõige vähem.

               9.Viie päeva jooksul alates lõikes 3 osutatud parandusmeetmete jõustumise kuupäevast võib teavitatud pool ilma artikli INST.13 [Konsultatsioonid]  kohaste konsultatsioonideta taotleda taotluse esitanud poolele esitatud kirjaliku taotlusega kooskõlas artikli INST.14 [Vahekohtumenetlus] lõikega 2 vahekohtu moodustamist, et vahekohus saaks otsustada, kas ei esine mõni järgmistest asjaoludest:

               (a)taotluse esitanud poole võetud parandusmeetmed ei ole kooskõlas lõigetega 3 või 8;

               (b)pärast seda, kui taotluse saanud pool oli nõutud teabe esitanud ja nõustunud konsultatsioonide korraldamisega, ei osalenud taotluse esitanud pool sellistel konsultatsioonidel või

               (c)kaitsmeetmeid ei ole võetud või neist ei ole teatatud kooskõlas lõigetes 3 või 4 osutatud tähtaegadega.

               Sellel taotlusel ei ole parandusmeetmeid peatavat mõju. Lisaks ei hinda vahekohus artiklite 3.4 [Põhimõtted] ja 3.5 [Keelatud subsiidiumid ja tingimustega seotud subsiidiumid] kohaldamist poolte poolt.

               10.Lõikes 9 osutatud taotluse alusel moodustatud vahekohus viib oma menetlused läbi kooskõlas artikliga INST.34B [Parandusmeetmete ja tasakaalustamise erimenetlused] ja teeb oma lõpliku otsuse 30 päeva jooksul alates vahekohtu moodustamisest.

               11.Kui leitakse, et vastustajast pool on eksinud, teatab vastustajast pool hiljemalt 30 päeva jooksul alates vahekohtu otsuse kättetoimetamisest kaebuse esitanud poolele meetmetest, mida ta on võtnud selle otsuse täitmiseks.

               12. Kui vastustajast poole suhtes on lõikes 10 osutatud menetluse tulemusel leitud, et ta on eksinud, võib kaebuse esitanud pool taotleda 30 päeva jooksul pärast vahekohtu otsuse tegemist, et vahekohus määraks kindlaks käesolevast lepingust või seda täiendavast lepingust tulenevate kohustuste täitmise peatamise taseme, mis ei ületa parandusmeetme kohaldamisest tingitud tühistamise või vähendamise määra, kui ta leiab, et parandusmeetme vastuolu lõikega 3 või 8 on märkimisväärne. Taotluses tehakse ettepanek kohustuste peatamise taseme kohta kooskõlas artiklis INST.34C [Kohustuste peatamine artikli LPFS.3.12 [Parandusmeetmed] lõike 12, artikli FISH.9 lõike 5 ja artikli FISH.14 lõike 6 kohaldamiseks] sätestatud põhimõtetega. Kaebuse esitanud pool võib peatada käesolevast lepingust või seda täiendavast lepingust tulenevate kohustuste täitmise vastavalt vahekohtu määratud kohustuste täitmise peatamise tasemele. Sellist peatamist ei kohaldata varem kui 15 päeva pärast sellise otsuse tegemist.

               13.Pool ei tugine WTO lepingule või mõnele muule rahvusvahelisele lepingule, et takistada teist poolt võtmast käesoleva artikli kohaseid meetmeid, sealhulgas juhul, kui need meetmed seisnevad käesolevast lepingust või seda täiendavast lepingust tulenevate kohustuste täitmise peatamises.

               14.Selleks et hinnata, kas parandusmeetmete kehtestamine või säilitamine toote impordi suhtes piirdub sellega, mis on rangelt vajalik või proportsionaalne käesoleva artikli kohaldamisel, teeb pool järgmist:

               a)
                     võtab arvesse IV jaotise [Kaubavahetus] artikli GOODS.17 [Kaubanduse kaitsemeetmed] lõike 3 kohaselt kohaldatud või säilitatud tasakaalustusmeetmeid ning

               b)
                     võib arvesse võtta dumpinguvastaseid meetmeid, mida kohaldatakse või säilitatakse vastavalt IV jaotise [Kaubavahetus] artikli GOODS.17 [Kaubanduse kaitsemeetmed] lõikele 3.

               15.Pool ei kohalda samal ajal käesoleva artikli kohast parandusmeedet ega artikli 9.4 [Tasakaalustamine] kohast tasakaalustavat meedet, et leevendada ühe ja sama subsiidiumi otsest mõju kaubandusele või investeeringutele.

               16.Kui pool, kelle vastu parandusmeetmeid võeti, ei esita käesoleva artikli lõike 9 kohast taotlust kõnealuses lõikes sätestatud ajavahemiku jooksul, võib kõnealune pool algatada käesoleva artikli lõikes 9 sätestatud põhjustel artiklis INST.14 [Vahekohtumenetlus] osutatud vahekohtumenetluse parandusmeetmete vaidlustamiseks, ilma et ta peaks eelnevalt artikli INST.13 [Konsultatsioonid] kohaseid konsultatsioone. Vahekohus käsitab küsimust kiireloomulise juhuna artikli INST.19  [Kiireloomulised menetlused] tähenduses.

               17.Lõigete 9 ja 16 kohaste menetluste puhul võtab vahekohus selle hindamisel, kas parandusmeede on rangelt vajalik ja proportsionaalne, nõuetekohaselt arvesse lõigetes 5 ja 6 sätestatud põhimõtteid ning lõikeid 13, 14 ja 15 .

               Artikkel 3.13. Vaidluste lahendamine

               1.Kui lõigetest 2 ja 3 ei tulene teisiti, kohaldatakse  pooltevaheliste vaidluste suhtes, mis on seotud käesoleva peatüki tõlgendamise ja kohaldamisega, kuuenda osa [Vaidluste lahendamine ja horisontaalsätted] I jaotist [Vaidluste lahendamine], välja arvatud artiklid 3.9 [Sõltumatu asutus või organ ja koostöö] ja 3.10 [Kohtud].

               2.Vahekohtu pädevusse ei kuulu:

               (a)individuaalne subsiidium, sealhulgas see, kas selline subsiidium on kooskõlas artikli 3.4 [Põhimõtted] lõikes 1 sätestatud põhimõtetega, välja arvatud artikli 3.5 lõikes 2 [Piiramatu riigigarantiid], lõigetes 3-5 [Päästmine ja restruktureerimine], 8-11 [Ekspordisubsiidiumid] ja 12 [Subsiidiumid, mis olenevad omamaise toote kasutamisest] sätestatud tingimuste osas, ning

               (b)kas artikli 3.11 [Tagasinõudmine] kohast tagasinõudmismeedet on igal üksikjuhul nõuetekohaselt kohaldatud.

               3.Kuuenda osa [Vaidluste lahendamine ja horisontaalsätted] I jaotist [Vaidluste lahendamine ] kohaldatakse artikli 3.12 [Parandusmeetmed] suhtes kooskõlas kõnealuse artikliga ja artikliga INST.34B [Parandusmeetmete ja tasakaalustamise erimenetlused].

               Neljas peatükk. Riigi osalusega ettevõtted, eri- või eelisõigustega ettevõtted, määratud monopolid

               Artikkel 4.1. Mõisted

               1.Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid:

               (a)„kokkulepe“ – OECD raames välja töötatud kokkulepe riiklikult toetatava ekspordikrediidi kohta või OECD raames või väljaspool seda välja töötatud järgnev kohustus, mille on vastu on võtnud vähemalt 12 WTO asutajaliiget, kes on osalenud kokkuleppes alates 1. jaanuarist 1979;

               (b) „äritegevus“ – tegevus, mille eesmärk on kasumit teenida ja mille väljundiks on sellise kauba tootmine või teenuse osutamine, mida müüakse asjaomasel turul ettevõtte poolt pakkumise ja nõudluse alusel määratud kogustes ja hindadega; mittetulunduslikul või kulude katmise põhimõttel tegutseva ettevõtte tegevust ei käsitata kasumile orienteeritud tegevusena;

               (c)c) „ärikaalutlused“ – hinna-, kvaliteedi-, kättesaadavus-, turustatavus-, transpordikaalutlused ja muud ostu- või müügitingimused või muud asjaolud, mida asjaomasel tegevusalal või tööstusharus turumajanduse põhimõtete kohaselt tegutsev eraettevõte võtab tavaliselt arvesse äriotsuste tegemisel;

               (d)„hõlmatud üksus“ –

               (I)määratud monopol;

               (II)eri- või eelisõigustega ettevõte või

               (III)riigi osalusega ettevõte;

               (e)„määratud monopol“ – üksus, sealhulgas konsortsium või valitsusasutus, kes on poole territooriumil asjaomasel turul määratud teatava kauba või teenuse ainutarnijaks või -ostjaks; ainuüksi asjaolu tõttu, et mingile üksusele on selliselt antud ainuõigus intellektuaalomandile, ei loeta seda üksust veel monopoliks. Selles kontekstis tähendab „määrama“ monopoli kehtestama või lubama või selle tegevusulatust laiendama, et hõlmata täiendavaid kaupu või teenuseid;

               (f)„ettevõte“ – artikli SERVIN.1.2 [Mõisted] punktis g määratletud ettevõte;

               (g)„eri- või eelisõigustega ettevõte“ – avaliku või erasektori ettevõte, millele pool on kas juriidiliselt või faktiliselt andnud eri- või eelisõigused;

               (h)„teenus, mida osutatakse valitsuse funktsioonide täitmisel“ – teenus, mida osutatakse valitsuse funktsioonide täitmisel, nagu on määratletud teenuskaubanduse üldlepingus (GATS);

               (i)„eriõigused või privileegid“ – õigused või privileegid, millega pool määrab kaks või enam ettevõtet, kellel on luba tarnida teatavat kaupa või osutada teatavat teenust, või piirab selliste ettevõtete arvu kahe või enamaga muude kui objektiivsete, proportsionaalsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel, mõjutades oluliselt teise ettevõtte võimet tarnida sama kaupa või osutada sama teenust samas geograafilises piirkonnas või samal tooteturul sisuliselt samaväärsetel tingimustel;

               (j)„riigi osalusega ettevõte“ – ettevõte,

               (I)milles poolele kuulub otseselt üle 50 % aktsiakapitalist;

               (II)milles pool omab otseselt või kaudselt kontrolli rohkem kui 50 % hääleõiguse üle;

               (III)milles poolel on õigus nimetada ametisse enamik juhatuse või muu samaväärse juhtorgani liikmetest või

               (IV)mille üle poolel on kontroll. Igal üksikjuhul võetakse kontrolli kehtestamisel arvesse kõiki asjakohaseid õiguslikke ja faktilisi asjaolusid.

               Artikkel 4.2. Kohaldamisala

               1.Käesolevat peatükki kohaldatakse kõigi valitsemistasandite hõlmatud üksuste suhtes, kes tegelevad äritegevusega. Kui hõlmatud üksus tegeleb nii ärilise kui ka mitteärilise tegevusega, hõlmab käesolev peatükk ainult äritegevust.

               2.Käesolevat peatükki ei kohaldata järgmise suhtes:

               (a)hõlmatud üksused, kes tegutsevad hankeüksustena, nagu on määratletud GPA 1. liite 1.–3. lisas ja kummagi poole X jaotise [Riigihanked] PPROC-1 LISA: RIIGIHANKED B2 jao vastava alamjao punktis 1, kes viivad läbi hõlmatud hankemenetlust vastavalt X jaotise [Riigihanked] artikli PPROC.2 [WTO riigihankelepingu teatavate sätete inkorporeerimine ja käesoleva lepinguga hõlmatud hanked] lõikele 2;

               (b)teenused, mida osutatakse valitsuse funktsioonide täitmisel.

               3.Käesolevat peatükki ei kohaldata hõlmatud üksuse suhtes, kui ühel kolmest eelnevast majandusaastast oli asjaomase ettevõtte või monopoli äritegevusest saadud aastane tulu väiksem kui 100 miljonit eriarveldusühikut.

               4.Artiklit 4.5 [Mittediskrimineeriv kohtlemine ja ärikaalutlused] ei kohaldata hõlmatud üksuse poolt valitsuse volituse alusel finantsteenuste osutamise suhtes, kui

               (a)nende finantsteenustega toetatakse eksporti või importi, tingimusel et

               I.need finantsteenused ei ole ette nähtud kommertsrahastamise asendamiseks või

               II.neid finantsteenuseid pakutakse tingimustel, mis ei ole soodsamad kui need, mida oleks võrreldavate finantsteenuste puhul võimalik saada kommertsturul, või

               (b)nende finantsteenustega toetatakse erasektori investeeringuid väljaspool poole territooriumi, tingimusel et

               I.need finantsteenused ei ole ette nähtud kommertsrahastamise asendamiseks või

               II.neid finantsteenuseid pakutakse tingimustel, mis ei ole soodsamad kui need, mida oleks võrreldavate finantsteenuste puhul võimalik saada kommertsturul, või

               (c)neid finantsteenuseid pakutakse kokkuleppega kooskõlas olevatel tingimustel, kui nende pakkumine kuulub kokkuleppe kohaldamisalasse.

               5.Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 3 kohaldamist, ei kohaldata artiklit 4.5 [Mittediskrimineeriv kohtlemine ja ärilised kaalutlused ] järgmiste sektorite suhtes: audiovisuaalteenused; riigisisene merekabotaaž
                  60
                ja siseveeteetransport, nagu on sätestatud artikli SERVIN.1.1 [Eesmärk ja kohaldamisala] lõikes 5.

               6.Artiklit 4.5 [Diskrimineerimiskeeld ja ärikaalutlused] ei kohaldata ulatuses, milles poole hõlmatud üksus ostab või müüb kaupu või teenuseid vastavalt järgmisele:

               (a)kehtiv nõuetele mittevastav meede, mida pool säilitab, jätkab, uuendab või parandab vastavalt [artikli SERVIN.2.7 [Nõuetele mittevastavad meetmed ja erandid] lõikele 1 või artikli SERVIN.3.6 [Nõuetele mittevastavad meetmed] lõikele 1, nagu on sätestatud vastavalt LISADE SERVIN-1 ja SERVIN-2 nimekirjades]; või

               (b)nõuetele mittevastav meede, mille pool võtab vastu või säilitab seoses sektorite, allsektorite või tegevusvaldkondadega vastavalt [artikli SERVIN.2.7 [Nõuetele mittevastavad meetmed ja erandid] lõikele 2 või artikli SERVIN.3.6 [Nõuetele mittevastavad meetmed ] lõikele 2, nagu on sätestatud vastavalt selle lisade SERVIN-1 ja SERVIN-2 nimekirjades].

               Artikkel 4.3. Seos WTO asutamislepinguga

               Pooled kinnitavad oma õigusi ja kohustusi, mis tulenevad GATT 1994 XVII artikli lõigetest 1–3, GATT 1994 XVII artikli tõlgendamise käsitusleppest ja GATSi VIII artikli lõigetest 1, 2 ja 5.

               Artikkel 4.4. Üldsätted

               1.Ilma et see piiraks kummagi poole käesolevast peatükist tulenevaid õigusi ja kohustusi, ei takista ükski käesoleva peatüki säte poolt asutamast või säilitamast hõlmatud üksust.

               2.Samuti ei nõua pooled hõlmatud üksuselt tegutsemist viisil, mis on vastuolus käesoleva peatükiga, ega julgusta sellist tegutsemist.

               Artikkel 4.5. Mittediskrimineeriv kohtlemine ja ärikaalutlused

               1.Kumbki pool tagab, et iga tema hõlmatud üksus täidab äritegevusega tegelemisel järgmisi tingimusi:

               (a)tegutseb kauba või teenuse ostmisel või müümisel kooskõlas ärikaalutlustega, välja arvatud juhul, kui ta täidab avaliku teenindamise kohustuse tingimusi, mis ei ole vastuolus punktiga b või c;

               (b)kauba või teenuse ostmisel

               I.kohtleb teise poole ettevõtete pakutavat kaupa või teenust vähemalt sama soodsalt kui oma riigi ettevõtete pakutavat samasugust kaupa või samasugust teenust ning

               II.kohtleb kaupa või teenust, mida hõlmatud üksus pakub poole territooriumil, vähemalt sama soodsalt kui samasugust kaupa või samasugust teenust, mida poole ettevõtted pakuvad poole territooriumil asjaomasel turul, ning

               (c)kauba või teenuse müümisel

               I.kohtleb teise poole ettevõtet vähemalt sama soodsalt kui oma poole ettevõtteid ning

               II.kohtleb hõlmatud üksust poole territooriumil vähemalt sama soodsalt kui oma poole ettevõtteid asjaomasel turul poole territooriumil
                  61
               .

               2.Lõike 1 punktid b ja c ei taksita hõlmatud üksusel:

               (a)osta või tarnida kaupu või teenuseid erinevatel tingimustel, sealhulgas erinevatel hinnatingimustel, kui sellised erinevad tingimused on kooskõlas ärikaalutlustega, või

               (b)keelduda kaupade või teenuste ostmisest või tarnimisest, kui keeldumine on kooskõlas ärikaalutlustega.

               Artikkel 4.6. Reguleeriv raamistik

               1.Pooled järgivad ja kasutavad parimal viisil asjakohaseid rahvusvahelisi standardeid, sealhulgas OECD suuniseid riigi osalusega ettevõtete juhtimise kohta.

               2.Kumbki pool tagab, et iga reguleeriv asutus ja muu reguleerivat funktsiooni täitev organ, mille pool asutab või mille ta säilitab:

               (a)on sõltumatu ettevõtetest, mida see asutus reguleerib, ega ole nende ees aruandekohustuslik, ning

               (b)tegutseb sarnases olukorras erapooletult kõigi selle asutuse reguleeritavate ettevõtete, sealhulgas hõlmatud üksuste suhtes; asutuse erapooletust tema reguleeriva funktsiooni täitmisel hinnatakse asutuse üldise tegevuse alusel.

               Nende sektorite puhul, kus pooled on käesolevas lepingus kokku leppinud sellise asutuse konkreetsetes kohustustes, on käesoleva lepingu vastavad sätted ülimuslikud.

               3.Kumbki pool kohaldab oma õigusnorme hõlmatud üksuste suhtes järjekindlalt ja mittediskrimineerivalt.

               Artikkel 4.7. Teabevahetus

               1.Kui poolel on alust arvata, et teise poole üksuse äritegevus kahjustab tema käesoleva peatüki kohaseid huve, võib ta taotleda teiselt poolelt kirjalikult teavet selle üksuse äritegevuse kohta seoses käesoleva peatüki sätete rakendamisega kooskõlas lõikega 2.

               2.Tingimusel et lõikes 1 osutatud taotluses selgitatakse, kuidas üksuse tegevus võib mõjutada taotluse esitanud poole käesoleva peatüki kohaseid huve, ning märgitakse, millist alljärgnevat teabekategooriad tuleb esitada, esitab taotluse saanud pool taotluse esitanud poolele järgmise teabe:

               (a)üksuse omanike ja hääleõiguse struktuur, näidates ära aktsiate ja hääleõiguste osakaalu, mis üksuses kumulatiivselt kuulub taotluse saanud poolele ja tema hõlmatud üksusele;

               (b)taotluse saanud poolele või tema hõlmatud üksustele kuuluvate eriaktsiate või -hääleõiguste või muude õiguste kirjeldus, kui need õigused erinevad üksuse üldiste lihtaktsiatega seotud õigustest;

               (c)üksuse organisatsioonilise struktuuri kirjeldus ja juhatuse või muu samaväärse organi koosseis;

               (d)millised valitsusasutused või avaliku sektori asutused ettevõtet reguleerivad või selle üle järelevalvet teostavad, nende valitsusasutuste või avaliku sektori asutuste poolt üksusele kehtestatud aruandlusnõuded ning nende valitsusasutuste või avaliku sektori asutuste õigused ja tavad juhatuse või samaväärse juhtorgani juhtide ja liikmete ametisse nimetamisel, ametist vabastamisel ja tasustamisel;

               (e)üksuse aastatulu ja koguvara viimase kolme aasta jooksul, mille kohta on andmed kättesaadavad;

               (f)võimalikud erandid, immuniteedid ja nendega kaasnevad meetmed, mida üksuse suhtes kohaldatakse taotluse saanud poole õigusnormide alusel;

               (g)avalikult kättesaadav lisateave üksuse kohta, sealhulgas majandusaasta aruanded ja kolmandate isikute tehtud auditid.

               3.Lõiked 1 ja 2 ei nõua poolelt sellise konfidentsiaalse teabe avalikustamist, mille avalikustamine oleks vastuolus tema õigusnormidega, takistaks õiguskaitset või oleks muul viisil vastuolus avalike huvidega või kahjustaks konkreetsete ettevõtete õigustatud ärihuve.

               4.Kui taotletud teave ei ole kättesaadav, esitab taotluse saanud poole taotluse esitanud poolele kirjalikult põhjused, miks see teave ei ole kättesaadav.

               Viies peatükk. Maksustamine

               Artikkel 5.1. Hea valitsemistava

               Pooled tunnustavad ja kohustuvad rakendama hea maksuhaldustava põhimõtteid, eelkõige ülemaailmseid standardeid, mis käsitlevad läbipaistvust, teabevahetust ja õiglast maksukonkurentsi. Pooled rõhutavad veel kord, et toetavad OECD maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise tegevuskava, ning kinnitavad oma kindlat tahet rakendada maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastu OECD miinimumstandardeid. Pooled edendavad head maksuhaldustava, parandavad rahvusvahelist koostööd maksustamise valdkonnas ja hõlbustavad maksutulude kogumist.

               Artikkel 5.2. Maksustamisstandardid

               1.Pool ei nõrgenda ega vähenda oma õigusnormidega ette nähtud kaitsetaset üleminekuperioodi lõpus allapoole taset, mis on ette nähtud OECDs kokkulepitud standardite ja normidega üleminekuperioodi lõpus, seoses järgmisega:

               (a)taotluse alusel toimuv nõuetekohane, omaalgatuslik või automaatne teabevahetus finantskontode, piiriüleste eelotsuste, maksuametite vaheliste riigipõhiste aruannete ja võimalike piiriüleste maksuplaneerimise skeemide kohta;

               (b)intresside mahaarvamise piiranguid, välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid ja hübriidseid ebakõlasid puudutavad reeglid.

               2.Pool ei nõrgenda ega vähenda oma õigusnormidega ette nähtud kaitsetaset üleminekuperioodi lõpus seoses krediidiasutuste ja investeerimisühingute avaliku aruandlusega riikide kaupa muude kui väikeste ja omavahel mitteseotud investeerimisühingute puhul.

               Artikkel 5.3. Vaidluste lahendamine

               Käesoleva peatüki suhtes ei kohaldata kuuenda osa [Vaidluste lahendamine ja horisontaalsätted] I jaotise [Vaidluste lahendamine] kohast vaidluste lahendamist.

               Kuues peatükk. Töö- ja sotsiaalsed standardid

               Artikkel 6.1. Mõiste

               1.Käesoleva peatüki kohaldamisel tähendab „tööalane ja sotsiaalne kaitsetase“ poolte õiguse ja standarditega
                  62
                ette nähtud kaitsetaset järgmistes valdkondades:

               (a)põhiõigused töökohal;

               (b)töötervishoiu ja tööohutuse standardid;

               (c)õiglased töötingimused ja tööhõivestandardid;

               (d)õigus teavitamisele ja konsulteerimisele ettevõtte tasandil või

               (e)restruktureerimine.

               2.Liidu jaoks tähendab „tööalane ja sotsiaalne kaitsetase“ tööalast ja sotsiaalset kaitsetaset, mida kohaldatakse kõikide liikmesriikide suhtes ja kõikides liikmesriikides ning mis on nende suhtes ühine.

               Artikkel 6.2. Kaitse taseme säilitamine

               1.Pooled kinnitavad, et kummalgi poolel on õigus kehtestada käesoleva jaotisega hõlmatud valdkondades oma poliitikameetmeid ja prioriteete, määrata kindlaks tööalane ja sotsiaalne kaitsetase, mida nad peavad asjakohaseks, ning võtta vastu või muuta oma õigusnorme ja poliitikat viisil, mis on kooskõlas kummagi poole rahvusvaheliste kohustustega, sealhulgas käesoleva jaotise kohaste kohustustega.

               2.Kumbki pool ei nõrgenda ega vähenda pooltevahelist kaubandust või investeeringuid mõjutaval viisil tööalast ja sotsiaalset kaitsetaset allapoole taset, mis kehtib üleminekuperioodi lõpus, sealhulgas jättes tõhusalt tagamata oma õiguse ja standardite täitmise.

               3.Pooled tunnistavad, et kummalegi poolele jääb õigus kasutada mõistlikus ulatuses kaalutlusõigust ja teha heas usus otsuseid tööõiguse nõuete täitmise tagamise vahendite eraldamise kohta seoses muude, kõrgema prioriteetsusega tööõiguse normidega, tingimusel et kõnealune kaalutlusõigus ja kõnealused otsused ei ole vastuolus tema kohustustega, mis tulenevad käesolevast peatükist.

               4.Pooled püüavad ka edaspidi tõsta oma tööalast ja sotsiaalset kaitsetaset, millele on osutatud käesolevas peatükis.

               Artikkel 6.3. Õigusnormide täitmise tagamine

               Kumbki pool kehtestab ja säilitab artiklis 6.2 [Kaitse taseme säilitamine] viidatud kaitse tagamiseks tõhusa siseriikliku kaitse tagamise süsteemi, eelkõige tõhusa tööinspektsiooni süsteemi kooskõlas oma rahvusvaheliste kohustustega, mis käsitlevad töötingimusi ja töötajate kaitset; tagab haldus- ja kohtumenetlused, mis võimaldavad õigustatud ametiasutustel ja üksikisikutel esitada õigel ajal kaebuse töö- ja sotsiaalvaldkonna õiguse ja standardite rikkumise kohta, ning näeb ette asjakohased ja tõhusad õiguskaitsevahendid, sealhulgas ajutised meetmed, ning proportsionaalsed ja hoiatavad sanktsioonid. Siseriikliku õiguse ja tava kohaselt austab kumbki pool artikli 6.2 [Kaitse taseme säilitamine] riigisisesel rakendamisel ja täitmise tagamisel vajaduse korral tööturu osapoolte rolli ja autonoomiat riigi tasandil.

               Artikkel 6.4. Vaidluste lahendamine

               1.Pooled teevad dialoogi, konsultatsioonide, teabevahetuse ja koostöö kaudu kõik endast oleneva, et lahendada võimalikud käesoleva peatüki kohaldamisega seotud erimeelsused.

               2.Erandina kuuenda osa [Vaidluste lahendamine ja horisontaalsätted] I jaotisest [Vaidluste lahendamine] kasutavad pooled käesoleva peatüki kohaldamisega seotud omavahelise vaidluse korral üksnes vaidluste lahendamise menetlusi, mis on kehtestatud käesoleva jaotise artikliga 9.1 [Konsultatsioonid], artikliga 9.2 [Eksperdikomisjon] ja artikliga 9.3 [Kaitsetaseme säilitamise valdkondade eksperdikomisjon].

               Seitsmes peatükk. Keskkond ja kliima

               Artikkel 7.1. Mõisted

               1.Käesoleva peatüki kohaldamisel tähendab „keskkonnakaitse tase“ poole õigusega ette nähtud üldist kaitsetaset, mille eesmärk on kaitsta keskkonda, sealhulgas ennetada inimese elu või tervist ohustavat keskkonnamõju muu hulgas kõikides järgmistes valdkondades:

               (a)tööstusheide;

               (b)õhku eralduvad saasteained ja õhu kvaliteet;

               (c)looduse ja bioloogilise mitmekesisuse kaitse;

               (d)jäätmekäitlus;

               (e)veekeskkonna kaitse ja säilitamine;

               (f)merekeskkonna kaitse ja säilitamine;

               (g)keemiliste ainete tootmisest, kasutamisest, keskkonda viimisest ja kõrvaldamisest inimeste tervisele või keskkonnale tulenevate riskide ennetamine, vähendamine ja kõrvaldamine või

               (h)eelkõige antibiootikumide ja saaste eemaldamise ainete kasutamise kaudu põllumajanduslikule või toidutootmisele avalduva mõju haldamine.

               2.Liidu jaoks tähendab „keskkonnakaitse tase“ keskkonnakaitse taset, mida kohaldatakse kõikide liidu liikmesriikide suhtes ja kõikides liikmesriikides ning mis on nende suhtes ühine.

               3.Käesoleva peatüki kohaldamisel tähendab „kliimakaitse tase“ kaitsetaset kasvuhoonegaaside heite ja sidumisega ning osoonikihti kahandavate ainete järkjärgulise kasutuselt kõrvaldamisega seoses. Kasvuhoonegaaside suhtes tähendab see:

               (a)liidu puhul 40 % kogu majandust hõlmavast 2030. aasta eesmärgist, sealhulgas liidu heite maksustamise süsteem;

               (b)Ühendkuningriigi puhul Ühendkuningriigi kogu majandust hõlmav osa sellest 2030. aasta eesmärgist, sealhulgas Ühendkuningriigi heite maksustamise süsteem.

               Artikkel 7.2. Kaitse taseme säilitamine

               1.Pooled kinnitavad, et kummalgi poolel on õigus kehtestada käesoleva peatükiga hõlmatud valdkondades oma poliitikameetmeid ja prioriteete, määrata kindlaks keskkonnakaitse tase või kliimakaitse tase, mida nad peavad asjakohaseks, ning võtta vastu või muuta oma õigusnorme ja poliitikat viisil, mis on kooskõlas kummagi poole rahvusvaheliste kohustustega, sealhulgas käesoleva peatüki kohaste kohustustega.

               2.Kumbki pool ei nõrgenda ega vähenda pooltevahelist kaubandust või investeeringuid mõjutaval viisil keskkonnakaitse taset ja kliimakaitse taset allapoole taset, mis kehtib üleminekuperioodi lõpus, sealhulgas jättes tõhusalt tagamata oma keskkonnaõiguse või kliimakaitse taseme täitmise.

               3.Pooled tunnistavad, et kummalegi poolele jääb õigus kasutada mõistlikus ulatuses kaalutlusõigust ja teha heas usus otsuseid keskkonnanõuete täitmise tagamise vahendite eraldamise kohta seoses muude, kõrgema prioriteetsusega keskkonnaõiguse ja kliimapoliitika normidega, tingimusel et kõnealune kaalutlusõigus ja kõnealused otsused ei ole vastuolus tema kohustustega, mis tulenevad käesolevast peatükist.

               4.Kui poolte õiguses on artiklis 7.1 [Mõisted] loetletud valdkondades ette nähtud eesmärgid, hõlmab neid poole keskkonnakaitse tase üleminekuperioodi lõpus käesoleva peatüki kohaldamisel. Kõnealuste eesmärkide hulka kuuluvad need, mille saavutamine on kavandatud üleminekuperioodi lõpu järgsesse aega. Käesolevat lõiget kohaldatakse ka osoonikihti kahandavate ainete suhtes.

               5.Pooled püüavad ka edaspidi tõsta oma keskkonnakaitse taset või oma kliimakaitse taset, millele on osutatud käesolevas peatükis.

               Artikkel 7.3. Heite maksustamine

               1.Kummalgi poolel peab alates 1. jaanuarist 2021 olema kehtestatud tõhus CO2 heite maksustamise süsteem.

               2.Süsteem peab hõlmama kasvuhoonegaaside heiteid elektrienergia tootmisest, soojatootmisest, tööstusest ja lennundusest.

               3.Poolte CO2 heite maksustamise süsteemid peavad olema piisavalt tõhusad, et säilitada artiklis 7.2 [Kaitse taseme säilitamine] ette nähtud kaitsetase.

               4.Erandina lõikest 2 lisatakse lennundus hiljemalt kahe aasta jooksul, kui see ei ole juba lisatud. Liidu CO2 heite maksustamise süsteem hõlmab Euroopa Majanduspiirkonnast Ühendkuningriiki väljuvaid lende.

               5.Kumbki pool säilitab oma CO2 heite maksustamise süsteemi niivõrd, kuivõrd see on kummagi poole jaoks tõhus vahend võitluses kliimamuutusega, ja säilitab igal juhul artiklis 7.2 [Kaitse taseme säilitamine] ette nähtud kaitsetaseme.

               6.Pooled teevad CO2 heite maksustamise süsteemi valdkonnas koostööd. Nad kaaluvad tõsiselt oma vastavate CO2 heite maksustamise süsteemide ühendamist viisil, mis säilitab nende süsteemide terviklikkuse ning võimaldab suurendada nende tõhusust.

               Artikkel 7.4. Keskkonna- ja kliimapõhimõtted

               1.Võttes arvesse asjaolu, et liidul ja Ühendkuningriigil on piiriülese saaste mõttes ühine biosfäär, järgib kumbki pool rahvusvaheliselt tunnustatud keskkonnapõhimõtteid, mille järgimise kohustuse ta on võtnud näiteks Rio keskkonna- ja arengudeklaratsioonis, mis võeti vastu Rio de Janeiros 14. juunil 1992 („1992. aasta Rio keskkonna- ja arengudeklaratsioon“), ning mitmepoolsetes keskkonnalepingutes, sealhulgas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsioonis, mis võeti vastu New Yorkis 9. mail 1992 („ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioon“), ja bioloogilise mitmekesisuse konventsioonis, mis võeti vastu Rio de Janeiros 5. juunil 1992 („bioloogilise mitmekesisuse konventsioon“), sealhulgas eelkõige:

               (a)põhimõte, et keskkonnakaitset tuleks poliitikakujundamisel arvesse võtta, sealhulgas mõju hindamise kaudu;

               (b)ennetusmeetme põhimõte keskkonnakahju ärahoidmiseks;

               (c)artikli 1.2 [Reguleerimisõigus, ettevaatusprintsiip ning teaduslik ja tehniline teave] lõikes 2 osutatud ettevaatusprintsiip;

               (d)põhimõte, et keskkonnakahju tuleb heastada esmajärjekorras kahju tekkekohas, ning

               (e)põhimõte „saastaja maksab“.

               2.Pooled kinnitavad veel kord oma kindlat tahet kohaldada menetlusi, et hinnata kavandatava meetme tõenäolist keskkonnamõju, ning kui konkreetsel projektil, kaval või programmil on tõenäoliselt märkimisväärne keskkonnamõju, sealhulgas tervisemõju, korraldada vajaduse korral muu hulgas keskkonnamõju hindamine või keskkonnamõju strateegiline hindamine.

               3.Kõnealused menetlused sisaldavad vajaduse korral ja poolte õiguse kohaselt keskkonnaaruande ulatuse kindlaksmääramist ja selle koostamist, avalikkuse osalemise võimaldamist ja konsultatsioone ning keskkonnaaruande ja avalikkuse osalemise ja konsultatsioonide tulemuste arvessevõtmist asjaomase projekti või vastu võetud kava või programmi puhul.

               Artikkel 7.5. Õigusnormide täitmise tagamine

               1.Kumbki pool tagab oma õigusnormide kohaselt ja täitmise tagamise eesmärgil, nagu on osutatud artiklis 7.2 [Kaitse taseme säilitamine], et:

               (a)poolte ametiasutused, kelle pädevusse kuulub keskkonna- ja kliimaalaste õigusnormide täitmise tagamine, kaaluvad nõuetekohaselt sellise õiguse väidetavaid rikkumisi, millest neile on teatatud. Kõnealustel ametiasutustel peab olema võimalik kasutada piisavaid ja tõhusaid õiguskaitsevahendeid, sealhulgas esialgse õiguskaitse abinõusid ning vastavalt vajadusele proportsionaalseid ja hoiatavaid sanktsioone, ning

               (b)füüsilistele ja juriidilistele isikutele, kellel on põhjendatud huvi esitada kaebus keskkonnaõiguse rikkumise kohta ja taotleda tõhusate õiguskaitsevahendite, sealhulgas esialgsete õiguskaitseabinõude kasutamist, on kättesaadavad riiklikud haldus- ja kohtumenetlused, mis ei ole ülemäära kulukad ning viiakse läbi õiglaselt, erapooletult ja läbipaistvalt.

               Artikkel 7.6. Koostöö järelevalve ja kaitse tagamise valdkonnas

               Pooled tagavad, et Euroopa Komisjon ja Ühendkuningriigi jäerelevalveasutused kohtuvad üksteisega korrapäraselt ning teevad koostööd artiklis 7.2 [Kaitse taseme säilitamine] osutatud keskkonna- ja kliimaalaste õigusnormide tõhusa järelevalve ja täitmise tagamise valdkonnas.

               Artikkel 7.7. Vaidluste lahendamine

               1.Pooled teevad dialoogi, konsultatsioonide, teabevahetuse ja koostöö kaudu kõik endast oleneva, et lahendada võimalikud käesoleva peatüki kohaldamisega seotud erimeelsused.

               2.Erandina kuuenda osa [Vaidluste lahendamine ja horisontaalsätted] I jaotisest kasutavad pooled käesoleva peatüki kohaldamisega seotud omavahelise vaidluse korral üksnes vaidluste lahendamise menetlusi, mis on kehtestatud käesoleva jaotise artikliga 9.1 [Konsultatsioonid], artikliga 9.2 [Eksperdikomisjon] ja artikliga 9.3 [Kaitsetaseme säilitamise valdkondade eksperdikomisjon].

               Kaheksas peatükk. Muud kaubanduse ja kestliku arenguga seotud aktid

               Artikkel 8.1. Kontekst ja eesmärgid

               1.Pooled tuletavad meelde programmi Agenda 21 ning Rio 1992. aasta keskkonna- ja arengudeklaratsiooni, 2002. aasta ülemaailmse kestliku arengu tippkohtumise Johannesburgi rakenduskava, Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) deklaratsiooni sotsiaalse õigluse kohta õiglase üleilmastumise nimel, mis võeti vastu Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 97. istungil 10. juunil 2008. aastal Genfis („2008. aasta ILO deklaratsioon sotsiaalse õigluse kohta õiglase üleilmastumise nimel“), ÜRO 2012. aasta kestliku arengu konverentsi lõppdokumenti „Soovitud tulevikuvisioon“, mis kiideti heaks ÜRO Peaassamblee 27. juuli 2012. aasta resolutsiooniga 66/288, ning ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030, mis võeti vastu ÜRO Peaassamblee 25. septembri 2015. aasta resolutsiooniga 70/1, ja selles sisalduvaid kestliku arengu eesmärke.

               2.Lõiget 1 silmas pidades on käesoleva peatüki eesmärk tõhustada kestliku arengu, eelkõige selle töö- ja keskkonnamõõtme integreerimist poolte kaubandus- ja investeerimissuhetesse ning sellega seoses täiendada poolte kohustusi, mis tulenevad 6. peatükist [Töö- ja sotsiaalsed standardid] ja 7. peatükist [Keskkond ja kliima].

               Artikkel 8.2. Läbipaistvus

               1.Pooled rõhutavad, et on tähtis tagada läbipaistvus, mis on vajalik üldsuse osalemise edendamiseks, ja avalikustada käesoleva peatüki raames teave. Kooskõlas oma õigusnormide, käesoleva peatüki, IX peatüki (Läbipaistvus) ja X peatükiga (Head reguleerimistavad) teeb kumbki pool järgmist:

               (a)tagab, et kõiki käesoleva peatüki eesmärkide saavutamiseks võetavaid üldkohaldatavaid meetmeid hallatakse läbipaistval viisil, sealhulgas üldsusele märkuste esitamiseks piisava võimaluse ja aja andmise ning kõnealuste meetmete avaldamise kaudu;

               (b)tagab, et üldsusel on juurdepääs ametiasutuste valduses olevale või nende nimel hoitavale asjakohasele keskkonnateabele, ning tagab, et kõnealust teavet levitatakse üldsusele aktiivselt elektrooniliste vahendite kaudu;

               (c)soodustab avalikku mõttevahetust valitsusväliste osalejatega ja nende seas sellise poliitika väljatöötamisel ja kindlaksmääramisel, mille tulemusena võtab kummagi poole ametiasutus vastu käesoleva peatükiga seotud asjakohase õigusakti. Keskkonnavaldkonnas hõlmab see üldsuse osalemist keskkonnaprojektides, -kavades ja -programmides ning

               (d)edendab üldsuse teadlikkust käesoleva peatükiga seotud õigusnormidest ja standarditest ning nende täitmise tagamise ja vastavusmenetlustest, võttes meetmeid üldsuse teadmiste ja arusaamise edendamiseks. Tööõiguse ja -standardite puhul hõlmab see töötajaid, tööandjaid ja nende esindajaid.

               Artikkel 8.3. Mitmepoolsed tööstandardid ja töösuhteid käsitlevad lepingud

               1.Pooled kinnitavad oma kindlat tahet edendada rahvusvahelise kaubanduse arengut viisil, mis soodustab inimväärse töö tagamist kõigile, nagu on väljendatud ILO 2008. aasta deklaratsioonis sotsiaalse õigluse kohta õiglase üleilmastumise nimel.

               2.Vastavalt ILO põhikirjale ning ILO tööalaste aluspõhimõtete ja põhiõiguste deklaratsioonile ning selle järelmeetmetele, mille Rahvusvaheline Töökonverents võttis vastu oma 86. istungil 18. juunil 1998. aastal, võtab kumbki pool kohustuse järgida, edendada ja tõhusalt rakendada ILO põhikonventsioonides määratletud rahvusvaheliselt tunnustatud põhilisi tööstandardeid, mis on järgmised:

               (a)ühinemisvabadus ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tegelik tunnustamine;

               (b)sunniviisilise töö kõigi vormide kaotamine;

               (c)lapstööjõu kasutamise tegelik kaotamine ning

               (d)töö saamisel ja kutsealale pääsemisel diskrimineerimise kaotamine.

               3.Pooled teevad jätkuvaid ja pidevaid jõupingutusi ILO põhikonventsioonide ratifitseerimiseks, kui nad ei ole seda veel teinud.

               4.Pooled vahetavad korrapäraselt ja vajaduse korral teavet liikmesriikide ja Ühendkuningriigi olukorra ja edusammude kohta seoses ILO poolt ajakohaseks tunnistatud ILO konventsioonide või protokollide ning muude asjakohaste rahvusvahelise õiguse aktide ratifitseerimisega.

               5.Kumbki pool kohustub rakendama tõhusalt kõiki ILO põhikonventsioone, mille vastavalt Ühendkuningriik ja Liidu liikmesriigid on ratifitseerinud, ning Euroopa sotsiaalharta erinevaid sätteid, mille vastavalt Euroopa Nõukogu liikmed, Liidu liikmesriigid ja Ühendkuningriik on heaks kiitnud
                  63
               .

               6.Kumbki pool edendab jätkuvalt oma õigusnormide ja tavade kaudu ILO inimväärse töö tegevuskava, mis on esitatud ILO 2008. aasta deklaratsioonis sotsiaalse õigluse kohta õiglase üleilmastumise nimel („ILO inimväärse töö tegevuskava“) , ning kooskõlas asjakohaste ILO konventsioonide ja muude rahvusvaheliste kohustustega, eelkõige seoses järgmisega:

               (a)kõigi inimeste inimväärsed töötingimused, muu hulgas seoses töötasu, tööaja, rasedus- ja sünnituspuhkuse ning muude töötingimustega;

               (b)töötervishoid ja tööohutus, sealhulgas tööõnnetuse või kutsehaiguse ennetamine ja hüvitise maksmine sellise õnnetuse või haiguse korral, ning

               (c)töötingimustega seotud diskrimineerimise keeld, sealhulgas võõrtöötajate puhul.

               7.Kumbki pool kaitseb ja edendab tööküsimustes sotsiaaldialoogi töötajate ja tööandjate ning nende vastavate organisatsioonide vahel ja asjaomaste valitsusasutustega.

               8.Pooled teevad koostööd tööpoliitika ja -meetmete kaubandusaspektide osas, sealhulgas sellistel rahvusvahelistel foorumitel nagu ILO, kui see on asjakohane. Selline koostöö võib muu hulgas hõlmata järgmist:

               (a)ILO põhikonventsioonide, prioriteetsete konventsioonide ja muude ajakohastatud konventsioonide rakendamisega seotud kaubandusaspektid;

               (b)ILO inimväärse töö tegevuskava kaubandusaspektid, sealhulgas kaubanduse ning täieliku ja tootliku tööhõive, tööturu kohandamise, põhiliste tööstandardite, ülemaailmsetes tarneahelates inimväärse töö tagamise, sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasatuse, sotsiaaldialoogi ja soolise võrdõiguslikkuse vahelised seosed;

               (c)tööõiguse ja -normide mõju kaubandusele ja investeeringutele või kaubandus- ja investeerimisõiguse mõju tööhõivele;

               (d)dialoog ja teabevahetus töötamist käsitlevate õigusnormide kohta vastavate kaubanduslepingute ja nende rakendamise kontekstis ning

               (e)mis tahes muus vormis koostöö, mida peetakse asjakohaseks.

               9.Koostöövaldkondade kindlaksmääramisel ja koostöö tegemisel võtavad pooled arvesse töötajate, tööandjate ja kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajate seisukohti.

               Artikkel 8.4. Mitmepoolsed keskkonnalepingud

               1.Pooled tunnistavad ÜRO Keskkonnaprogrammi (UNEP) ÜRO Keskkonnaassamblee ning mitmepoolse keskkonnaalase juhtimise ja mitmepoolsete keskkonnalepingute väärtust, kuna need on rahvusvahelise kogukonna vastus ülemaailmsetele või piirkondlikele keskkonnaprobleemidele, ning rõhutavad vajadust suurendada kaubandus- ja keskkonnapoliitika, -normide ja -meetmete vastastikust täiendavust.

               2.Lõiget 1 silmas pidades kohustub kumbki pool rakendama tõhusalt mitmepoolseid keskkonnalepinguid, protokolle ja muudatusi, mille ta on ratifitseerinud oma õigusnormides ja tavades.

               3.Pooled vahetavad korrapäraselt ja vastavalt vajadusele teavet järgmise kohta:

               (a)nende olukord seoses mitmepoolsete keskkonnalepingute, sealhulgas nende protokollide ja muudatuste ratifitseerimise ja rakendamisega;

               (b)käimasolevad läbirääkimised uute mitmepoolsete keskkonnalepingute üle ning

               (c)kummagi poole seisukohad täiendavate mitmepoolsete keskkonnalepingute osaliseks saamise kohta.

               4.Pooled kinnitavad veel kord, et kummalgi poolel on õigus võtta vastu või jätta kehtima meetmeid, et edendada nende mitmepoolsete keskkonnalepingute eesmärke, mille osaline ta on. Pooled tuletavad meelde, et selliste mitmepoolsete keskkonnalepingute rakendamiseks vastu võetud või jõustatud meetmed võivad olla põhjendatud XII jaotise [Erandid] artikli EXC.1 [Üldised erandid] alusel.

               5.Pooled teevad keskkonnapoliitika ja -meetmete kaubandusaspektide osas koostööd, sealhulgas vastavalt vajadusele sellistel mitmepoolsetel foorumitel nagu ÜRO kestliku arengu kõrgetasemeline poliitiline foorum, ÜRO Keskkonnaprogramm, ÜRO Keskkonnaassamblee, mitmepoolsed keskkonnalepingud, Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon (ICAO) või WTO. Selline koostöö võib muu hulgas hõlmata järgmist:

               (a)säästvat tootmist ja tarbimist käsitlevad algatused, sealhulgas need, mille eesmärk on edendada ringmajandust, keskkonnasäästlikku majanduskasvu ja reostuse vähendamist;

               (b)algatused keskkonnakaupade ja -teenuste edendamiseks, sealhulgas asjaomaste tariifsete ja mittetariifsete tõkete kõrvaldamise kaudu;

               (c)keskkonnaõiguse ja -standardite mõju kaubandusele ja investeeringutele või kaubandus- ja investeerimisõiguse mõju keskkonnale;

               (d)7. detsembril 1944. aastal Chicagos sõlmitud rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni 16. lisa rakendamine ja muud meetmed lennunduse keskkonnamõju vähendamiseks, sealhulgas lennuliikluse korraldamise valdkonnas, ning

               (e)mitmepoolsete keskkonnalepingute, sealhulgas nende protokollide, muudatuste ja rakendamise muud kaubandusega seotud aspektid.

               6.Lõikes 5 osutatud koostöö võib sisaldada tehnilist koostööd, teabe ja parimate tavade vahetust, teadusprojekte, uuringuid, aruandeid, konverentse ja seminare.

               7.Pooled võtavad oma koostöö kindlaksmääramisel ja elluviimisel arvesse üldsuse ja huvitatud sidusrühmade arvamusi ja tagasisidet ning võivad vajaduse korral kaasata selliseid sidusrühmi oma koostöösse.

               Artikkel 8.5. Kaubandus ja kliimamuutused

               1.Pooled tunnistavad kliimamuutuste ja nende mõju vastu võitlemiseks kiireloomuliste meetmete võtmise tähtsust ning kaubanduse ja investeeringute rolli selle eesmärgi saavutamisel kooskõlas ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooniga, ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgul Pariisis 12. detsembril 2015 sõlmitud Pariisi kliimakokkuleppe („Pariisi kliimakokkulepe“) eesmärkidega ning muude mitmepoolsete keskkonnalepingute ja mitmepoolsete aktidega kliimamuutuste valdkonnas.

               2.Lõiget 1 silmas pidades teeb kumbki pool järgmist:

               (a)kohustub tõhusalt rakendama ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja selle alusel vastu võetud Pariisi kliimakokkulepet, mille üks peamine eesmärk on tõhustada üleilmset reaktsiooni kliimamuutuste ohule ja hoida üleilmse keskmise temperatuuri tõus tunduvalt allpool 2 °C võrreldes tööstusrevolutsioonieelse tasemega ning jätkata meetmete võtmist temperatuuri tõusu piiramiseks alla 1,5 °C võrreldes tööstusrevolutsioonieelse tasemega;

               (b)edendab kaubandus- ja kliimapoliitika ja -meetmete vastastikust toetavust, aidates seeläbi kaasa üleminekule vähese kasvuhoonegaaside heitega ressursitõhusale majandusele ja kliimamuutustele vastupanuvõimelisele arengule;

               (c)hõlbustab selliste tõkete kõrvaldamist, mis takistavad kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise seisukohast eriti oluliste kaupade ja teenuste ostu ja müüki ning nendesse investeerimist, nagu taastuvenergia ning energiatõhusad tooted ja teenused, näiteks tariifsete ja mittetariifsete tõkete kõrvaldamise või parimaid võimalikke lahendusi soodustavate poliitikaraamistike vastuvõtmise kaudu.

               3.Pooled tegutsevad ühiselt selle nimel, et tugevdada kahepoolset, piirkondlikku ja vajaduse korral rahvusvahelistel foorumitel tehtavat koostööd kliimamuutuste poliitika ja meetmete kaubandusaspektide osas, sealhulgas ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni raames, WTOs, 26. augustil 1987. aastal Montrealis sõlmitud osoonikihti kahandavate ainete Montreali protokolli („Montreali protokoll“) raames, Rahvusvahelises Mereorganisatsioonis (IMO) ja Rahvusvahelises Tsiviillennunduse Organisatsioonis (ICAO). Selline koostöö võib muu hulgas hõlmata järgmist:

               (a)Pariisi kliimakokkuleppe rakendamisega seotud poliitikadialoog ja koostöö, näiteks seoses vahenditega, millega edendada vastupanuvõimet kliimamuutustele, taastuvenergiat, vähese CO2 heitega tehnoloogiat, energiatõhusust, säästvat transporti, säästva ja kliimamuutustele vastupanuvõimelise taristu arendamist, heiteseiret, rahvusvahelisi CO2-turge;

               (b)toetus IMO-le rahvusvahelises kaubanduses osalevatel laevadel rakendatavate kasvuhoonegaaside heitkoguseid vähendavate ulatuslike ja tulemuslike meetmete väljatöötamisel ja vastuvõtmisel;

               (c)toetus kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise ulatuslike ja tulemuslike meetmete väljatöötamisele ja vastuvõtmisele ICAO poolt;

               (d)osoonikihti kahandavate ainete ja fluorosüsivesinike ulatusliku järkjärgulise kasutuselt kõrvaldamise toetamine Montreali protokolli alusel, võttes meetmeid nende ainete tootmise ja tarbimise ning nendega kauplemise kontrollimiseks, võttes kasutusele keskkonnasäästlikke alternatiive nimetatud ainetele; ajakohastades ohutus- ja muid asjakohaseid standardeid ning tõkestades Montreali protokolliga reguleeritud ainetega ebaseaduslikku kauplemist.

               Artikkel 8.6. Kaubandus ja bioloogiline mitmekesisus

               1.Pooled tunnistavad bioloogilise mitmekesisuse säilitamise ja säästva kasutamise tähtsust ning kaubanduse rolli nende eesmärkide saavutamisel, sealhulgas säästva kaubanduse edendamise või ohustatud liikidega kauplemise kontrollimise või piiramise kaudu kooskõlas asjaomaste mitmepoolsete keskkonnalepingutega, milles nad on osalised, ja nende alusel vastu võetud otsustega, eelkõige bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni ja selle protokollidega ning Washingtonis 3. märtsil 1973. aastal sõlmitud ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooniga (CITES).

               2.Lõiget 1 silmas pidades teeb kumbki pool järgmist:

               (a)rakendab tõhusaid meetmeid, et võidelda eluslooduse ebaseadusliku kaubandusega, sealhulgas vajaduse korral seoses kolmandate riikidega, kui see on asjakohane;

               (b)edendab CITESi kasutamist bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja säästva majandamise vahendina, sealhulgas looma- ja taimeliikide kandmise kaudu CITESi lisadesse, kui nende liikide kaitsestaatust peetakse rahvusvahelise kaubanduse tõttu ohustatuks;

               (c)soodustab kauplemist toodetega, mis on saadud bioloogiliste ressursside säästvast kasutamisest ja aitavad kaasa bioloogilise mitmekesisuse kaitsele;

               (d)võtab meetmeid bioloogilise mitmekesisuse kaitseks, kui see on kaubandusest ja investeeringutest tuleneva surve all, eelkõige meetmete abil, millega hoitakse ära invasiivsete võõrliikide levik.

               3.Pooled teevad koostööd käesoleva artikli seisukohast olulistes kaubandusküsimustes, sealhulgas sellistel rahvusvahelistel foorumitel nagu CITES ja bioloogilise mitmekesisuse konventsioon, kui see on asjakohane. Selline koostöö võib muu hulgas hõlmata järgmist: looduslikest liikidest ja loodusvaradest saadud toodetega kauplemine, ökosüsteemide ja nendega seotud teenuste väärtustamine ja hindamine ning juurdepääs geneetilistele ressurssidele ja nende kasutamisest saadava tulu õiglane ja erapooletu jaotamine kooskõlas bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni geneetilistele ressurssidele juurdepääsu ja nende kasutamisest saadava tulu õiglase ja erapooletu jaotamise Nagoya protokolliga, mis võeti vastu 29. oktoobril 2010. aastal Nagoyas.

               Artikkel 8.7. Kaubandus ja metsad

               1.Pooled tunnistavad, et on oluline metsa kaitsta ja säästvalt majandada, pidades silmas metsa keskkonnafunktsioone ning majanduslikke ja sotsiaalseid võimalusi, mida mets pakub praegustele ja tulevastele inimpõlvedele, ning seda, et kaubandusel on selle eesmärgi saavutamisel oluline roll.

               2.Lõiget 1 silmas pidades ja kooskõlas oma rahvusvaheliste kohustustega teeb kumbki pool järgmist:

               (a)jätkab meetmete rakendamist, et võidelda ebaseaduslikku metsaraie ja sellega seotud kaubanduse vastu, sealhulgas vajaduse korral seoses kolmandate riikidega, ja edendab seaduslikult ülestöötatud metsamaterjalist toodetega kauplemist;

               (b)edendab metsade kaitset ja säästvat majandamist ning ülestöötamisriigi õiguse kohaselt ja säästvalt majandatud metsadest saadud puidu ja puittoodetega kauplemist ja nende tarbimist ning

               (c)vahetab teise poolega teavet kaubandusega seotud algatuste kohta, mis käsitlevad metsade säästvat majandamist, metsahaldust ja metsade kaitset, ning teeb koostööd eesmärgiga maksimeerida vastastikust huvi pakkuvate poliitikameetmete mõju ja vastastikust toetavust.

               3.Pooled teevad koostööd, et tugevdada oma koostööd säästva metsamajandamise, metsade kaitse ja ebaseadusliku metsaraie kaubandusega seotud aspektides, sealhulgas vajaduse korral mitmepoolsetel foorumitel.

               Artikkel 8.8. Kaubandus ja mere bioloogiliste ressursside säästev majandamine ja vesiviljelus

               1.Pooled tunnistavad, et on oluline kaitsta ja säästvalt majandada mere bioloogilisi ressursse ja ökosüsteeme ning edendada vastutustundlikku ja säästvat vesiviljelust, ning seda, et kaubandusel on nende eesmärkide saavutamisel oluline roll.

               2.Lõiget 1 silmas pidades teeb kumbki pool järgmist:

               (a)kohustub tegutsema olenevalt olukorrast ja kooskõlas vastavate ÜRO ja ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) lepingute ja kokkulepetega, ÜRO mereõiguse konventsiooniga, 10. detsembril 1982. aastal sõlmitud ÜRO mereõiguse konventsiooni rakendamiseks New Yorkis 4. augustil 1995. aastal sõlmitud kokkuleppega piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitse ja majandamise kohta, 24. novembril 1993. aastal Roomas sõlmitud FAO kokkuleppega, millega ergutatakse avamerekalalaevu täitma rahvusvahelisi kaitse- ja majandamiseeskirju, FAO vastutustundliku kalapüügi juhendiga ning 22. novembril 2009. aastal Roomas FAO konverentsi 36ndal istungil sõlmitud FAO lepinguga, milles käsitletakse sadamariigi meetmeid ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks, ning täidab neid, ning osaleb FAO algatuses kalalaevade, külmveolaevade ja varustuslaevade ülemaailmse registri loomiseks;

               (b)edendab säästvat kalapüüki ja kalavarude head majandamist, osaledes aktiivselt selliste asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide või organite töös, milles nad on liikmed, vaatlejad või koostööd tegevad kolmandad riigid, sealhulgas piirkondlikud kalandusorganisatsioonid, vajaduse korral piirkondlike kalandusorganisatsioonide koostatud resolutsioonide, soovituste ja meetmete tõhusa järelevalve, kontrollimise või täitmise tagamise  ning nende püügidokumentide süsteemide või sertifitseerimiskavade ja sadamariigi meetmete rakendamise kaudu;

               (c)võtab vastu ja säilitab tõhusad vahendid ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi (edaspidi „ETR-kalapüük“) vastaseks võitluseks, sealhulgas meetmeid, millega jäetakse ETR-kalapüügi saadused kaubavoogudest välja, ning teeb sel eesmärgil koostööd;

               (d)edendab säästva ja vastutustundliku vesiviljeluse arengut, sealhulgas vajaduse korral seoses FAO vastutustundliku kalapüügi juhendis sisalduvate eesmärkide ja põhimõtete rakendamisega.

               3.Pooled teevad koostööd kalandus- ja vesiviljeluspoliitika ja -meetmete kaitse ja kaubandusega seotud aspektides, sealhulgas WTOs, piirkondlikes kalandusorganisatsioonides ja vajaduse korral muudel mitmepoolsetel foorumitel, et edendada säästvaid kalandus- ja vesiviljelustavasid ning kauplemist säästvalt majandatud püügipiirkondadest ja vesiviljelusest saadud kalatoodetega.

               4.Käesolev artikkel ei piira teise osa V jaotise „Kalandus“ sätete kohaldamist.

               Artikkel 8.9. Kestlikku arengut soodustav kaubandus ja investeerimine

               1.Pooled kinnitavad oma kohustust suurendada kaubanduse ja investeeringute panust kestliku arengu eesmärgi majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnaalase mõõtme saavutamisse.

               2.Lähtudes lõikest 1, edendavad pooled jätkuvalt:

               (a)kaubandus- ja investeerimispoliitikat, mis toetab ILO inimväärse töö tegevuskava nelja strateegilist eesmärki kooskõlas ILO 2008. aasta deklaratsiooniga sotsiaalse õigluse kohta õiglase üleilmastumise nimel, sealhulgas äraelamist võimaldavat töötasu, töötervishoidu ja -ohutust ning muid töötingimustega seotud aspekte;

               (b)kauplemist selliste keskkonnakaupade ja -teenustega nagu taastuvenergia ning energiatõhusad tooted ja teenused, sealhulgas nendega seotud tariifsete ja mittetariifsete tõkete kõrvaldamise või parimaid võimalikke lahendusi soodustavate poliitikaraamistike vastuvõtmise kaudu, ning neisse investeerimist;

               (c)kaubavahetust ja teenuskaubandust, mis aitavad parandada sotsiaalseid tingimusi ja keskkonnahoidlikke tavasid, sealhulgas neid, mille suhtes kohaldatakse vabatahtlikke kestlikkuse tagamise kavasid, nagu õiglase ja eetilise kaubanduse kavad ning ökomärgised, ning

               (d)koostööd mitmepoolsetel foorumitel käesolevas artiklis viidatud küsimustes.

               3.Pooled tunnistavad, et on oluline lahendada konkreetseid kestliku arengu küsimusi, kontrollides, jälgides ja hinnates võimalike meetmete võimalikku majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnamõju ning võttes arvesse sidusrühmade seisukohti.

               Artikkel 8.10. Kaubandus ja tarneahelate vastutustundlik juhtimine

               1.Pooled tunnistavad vastutustundliku ettevõtluse ja ettevõtja sotsiaalse vastutuse tavade kaudu tarneahelate vastutustundliku juhtimise tähtsust ning kaubanduse rolli selle eesmärgi saavutamisel.

               2.Lõiget 1 silmas pidades teeb kumbki pool järgmist:

               (a)edendab ettevõtja sotsiaalset vastutust ja vastutustundlikku ettevõtlust, sealhulgas pakkudes toetavaid poliitikaraamistikke, mis julgustavad ettevõtjaid võtma kasutusele asjakohaseid tavasid, ning

               (b)toetab selliste asjakohaste rahvusvahelise õiguse aktide järgimist, rakendamist ja levitamist nagu OECD suunised hargmaistele ettevõtetele, ILO kolmepoolne deklaratsioon rahvusvaheliste ettevõtete ja sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta, ÜRO algatus Global Compact ning ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtted, ning nende järgimise järelevalvet.

               3.Pooled tunnistavad rahvusvaheliste sektoripõhiste suuniste kasulikkust ettevõtja sotsiaalse vastutuse ja vastutustundliku ettevõtluse valdkonnas ning edendavad sellega seoses ühist tööd. Seoses konflikti- ja riskipiirkondadest pärit mineraalide vastutustundlikke tarneahelaid käsitlevate OECD hoolsuskohustuse suunistega ja nende täiendustega rakendavad pooled ka meetmeid, et edendada nimetatud suuniste kasutuselevõttu.

               4.Pooled tegutsevad ühiselt selle nimel, et tugevdada mitmepoolsetel foorumitel tehtavat koostööd käesoleva artikliga hõlmatud küsimuste kaubandusaspektide osas, muu hulgas teabe, parimate tavade ja teavitusalgatuste vahetamise kaudu.

               Artikkel 8.11. Vaidluste lahendamine

               1.Pooled teevad dialoogi, konsultatsioonide, teabevahetuse ja koostöö kaudu kõik endast oleneva, et lahendada võimalikud käesoleva peatüki kohaldamisega seotud erimeelsused.

               2.Erandina kuuenda osa [Vaidluste lahendamine ja horisontaalsätted] I jaotisest [Vaidluste lahendamine] kasutavad pooled käesoleva peatüki kohaldamisega seotud omavahelise vaidluse korral üksnes vaidluste lahendamise menetlusi, mis on kehtestatud artikliga 9.1 [Konsultatsioonid] ja artikliga 9.2 [Eksperdikomisjon].

               Üheksas peatükk. Horisontaalsed ja institutsioonilised sätted

               Artikkel 9.1. Konsultatsioonid

               1.Pool võib taotleda konsultatsioone teise poolega kõigis küsimustes, mis tulenevad 1. peatüki [Üldsätted] artikli 1.1  [Põhimõtted ja eesmärgid] lõikest 3 ning 6. peatükist [Töö- ja sotsiaalsed standardid], 7. peatükist [Keskkond ja kliima] ja 8. peatükist [Muud kaubanduse ja kestliku arenguga seotud aktid], esitades teisele poolele kirjaliku taotluse. Kaebuse esitanud pool täpsustab oma kirjalikus taotluses taotluse põhjused ja aluse, märkides muu hulgas asjaomased meetmed, ning täpsustab sätted, mida ta peab kohaldatavateks. Konsultatsioonid peavad algama kohe pärast seda, kui pool on esitanud konsultatsioonitaotluse, ja igal juhul mitte hiljem kui 30 päeva pärast taotluse esitamist, välja arvatud juhul, kui pooled lepivad kokku pikemas tähtajas.

               2.Pooled alustavad konsultatsioone eesmärgiga jõuda mõlemat poolt rahuldava lahenduseni. Konsultatsioonide käigus esitab kumbki pool teisele poolele piisavalt enda valduses olevat teavet, et tõstatatud küsimusi oleks võimalik põhjalikult uurida. Kumbki pool püüab tagada, et nende pädevate asutuste töötajad, kellel on konsultatsioonide teemaga seotud eriteadmisi, osaleksid konsultatsioonidel.

               3.Artikli 1.1 [Põhimõtted ja eesmärgid] lõikes 3, 6. peatükis [Töö- ja sotsiaalsed standardid], 7. peatükis [Keskkond ja kliima] ja 8. peatükis [Muud kaubanduse ja kestliku arenguga seotud aktid] osutatud mitmepoolsete lepingute või aktidega seotud küsimustes võtavad pooled arvesse teavet, mis on saadud ILO-lt või mitmepoolsete keskkonnalepingute alusel loodud asjaomastelt organitelt või organisatsioonidelt. Vajaduse korral küsivad pooled ühiselt nõu sellistelt organisatsioonidelt või nende organitelt või muudelt ekspertidelt või organitelt, keda nad peavad sobilikuks.

               4.Kumbki pool võib vajaduse korral küsida artiklis INST.7 [Sisenõuanderühmad] osutatud sisenõuanderühmade arvamust või muude ekspertide arvamust.

               5.Kõik poolte otsused tehakse üldsusele kättesaadavaks.

               Artikkel 9.2. Eksperdikomisjon

               1.Iga küsimuse puhul, mida ei ole artikli 9.1 [Konsultatsioonid] kohaste konsultatsioonide abil rahuldavalt lahendatud, võib pool 90 päeva pärast kõnealuse artikli  kohase konsultatsioonitaotluse kättesaamist taotleda asjaomase küsimuse uurimiseks eksperdikomisjoni kokkukutsumist, esitades teisele poolel kirjaliku taotluse. Taotluses tuleb selgelt märkida vaidlusalune meede ja selgitada, kuidas selle meetmega rikutakse asjaomast peatükki või peatükke, nõnda, et sellest ilmneks selgelt kaebuse ese.

               2.Eksperdikomisjon koosneb kolmest liikmest.

               3.Avatud ja ausa konkurentsi võrdsete tingimuste tagamise ning kestliku arenguga tegelev kaubanduse erikomitee koostab oma esimesel koosolekul pärast käesoleva lepingu jõustumist nimekirja vähemalt 15 isikust, kes soovivad ja saavad täita eksperdikomisjoni liikme ülesandeid. Kumbki pool nimetab nimekirja jaoks vähemalt viis isikut. Pooled nimetavad ka vähemalt viis isikut, kes ei ole kummagi poole kodanikud ning kes soovivad ja saavad täita eksperdikomisjoni esimehe ülesandeid. Avatud ja ausa konkurentsi võrdsete tingimuste tagamise ning kestliku arenguga tegelev kaubanduse erikomitee tagab, et nimekirja ajakohastatakse ning et eksperdikomisjonis on alati vähemalt 15 isikut.

               4.Liikmeteks esildatud isikutel peavad olema eriteadmised või kogemused töö- või keskkonnaõiguses, asjaomases peatükis või peatükkides käsitletud muudes küsimustes või rahvusvahelistest lepingutest tulenevate vaidluste lahendamisel. Nad peavad täitma oma ülesandeid üksikisikuna ega tohi vaidlusega seotud küsimustes vastu võtta juhiseid üheltki organisatsioonilt ega valitsuselt. Nad ei tohi olla seotud kummagi poolega ega saada temalt juhiseid. Nad ei tohi olla isikud, kes on liidu institutsioonide, liikmesriigi valitsuse või Ühendkuningriigi valitsuse liikmed, ametnikud või muud teenistujad.

               5.Kui pooled ei lepi viie päeva jooksul alates eksperdikomisjoni moodustamisest kokku teisiti, on selle pädevus järgmine:

               „vaadata eksperdikomisjoni moodustamise taotluses nimetatud küsimus läbi, pidades silmas asjakohaseid sätteid, ning esitada kooskõlas käesoleva artikliga aruanne,  milles esitatakse järeldused meetme kokkusobivuse kohta asjaomaste sätetega ja soovitused küsimuse lahendamiseks.“

               6.Küsimustes, mis on seotud mitmepoolsete standardite ja lepingutega, mida hõlmab käesolev jaotis, peaks eksperdikomisjon küsima teavet ILO-lt või nende lepingute alusel loodud asjaomastelt organitelt, võttes sealhulgas arvesse kõiki asjakohaseid kättesaadavaid tõlgendavaid suuniseid, järeldusi ja otsuseid, mille ILO ja need organid on vastu võtnud.

               7.Eksperdikomisjon võib nõuda ja vastu võtta kirjalikke esildisi või muud teavet isikutelt, kellel on asjakohast teavet või eriteadmisi.

               8.Eksperdikomisjon teeb sellise teabe mõlemale poolele kättesaadavaks, et nad saaksid esitada oma märkused 20 päeva jooksul osutatud teabe kättesaamisest.

               9.Eksperdikomisjon esitab pooltele vahearuande ja lõpparuande, mis sisaldab tuvastatud asjaolusid, asjaomases küsimuses tehtud otsuseid, sealhulgas otsust selle kohta, kas vastutav pool on toiminud kooskõlas asjaomasest peatükist või peatükkidest tulenevate kohustustega, ning eksperdikomisjoni järelduste ja otsuste põhjendusi. Suurema selguse huvides olgu märgitud, et pooled on üksmeelel, et juhul, kui eksperdikomisjon esitab oma aruandes soovitusi, siis ei pea vastustaja pool neid soovitusi järgima, et tagada kooskõla lepinguga.

               10. Eksperdikomisjon esitab pooltele vahearuande 100 päeva jooksul pärast eksperdikomisjoni moodustamise kuupäeva. Kui eksperdikomisjon leiab, et sellest tähtajast ei ole võimalik kinni pidada, teavitab eksperdikomisjoni eesistuja sellest pooli kirjalikult, märkides viivituse põhjused ja kuupäeva, mil eksperdikomisjon kavatseb vahearuande esitada. Mingil juhul ei tohi eksperdikomisjon esitada vahearuannet hiljem kui 125 päeva pärast eksperdikomisjoni moodustamise kuupäeva.

               11. Kumbki pool võib 25 päeva jooksul pärast vahearuande esitamist esitada eksperdikomisjonile kirjaliku taotluse vahearuande konkreetsete aspektide läbivaatamiseks. Kumbki pool võib 15 päeva jooksul alates teise poole taotluse esitamisest esitada kõnealuse taotluse kohta märkusi.

               12. Pärast nende märkuste arvessevõtmist koostab eksperdikomisjon lõpparuande. Kui lõikes 11 osutatud tähtaja jooksul ei esitata taotlust vahearuande konkreetsete aspektide läbivaatamiseks, muutub vahearuanne eksperdikomisjoni lõpparuandeks.

               13. Eksperdikomisjon esitab lõpparuande pooltele 175 päeva jooksul eksperdikomisjoni moodustamise kuupäevast. Kui eksperdikomisjon leiab, et sellest tähtajast ei ole võimalik kinni pidada, teavitab selle esimees sellest pooli kirjalikult, märkides viivituse põhjused ja kuupäeva, mil eksperdikomisjon kavatseb lõpparuande esitada. Mingil juhul ei tohi eksperdikomisjon esitada lõpparuannet hiljem kui 195 päeva pärast eksperdikomisjoni moodustamise kuupäeva.

               14. Lõpparuandes kajastatakse kirjalikke taotlusi, mille pooled on vahearuande kohta esitanud, ning vastatakse selgelt poolte märkustele.

               15. Pooled teevad eksperdikomisjoni lõpparuande üldsusele kättesaadavaks 15 päeva jooksul pärast seda, kui eksperdikomisjon on selle esitanud.

               16.Kui eksperdikomisjoni lõpparuandes leitakse, et pool ei ole täitnud asjakohasest peatükist või peatükkidest tulenevaid kohustusi, arutavad pooled 90 päeva jooksul pärast lõpparuande esitamist asjakohaseid meetmeid, mida tuleb rakendada, võttes arvesse eksperdikomisjoni aruannet. Hiljemalt 105 päeva jooksul pärast aruande esitamist pooltele teatab vastustajast pool oma sisenõuanderühmadele, mis on loodud artikli INST.7 [Sisenõuanderühmad] alusel, ja kaebuse esitanud poolele oma otsusest rakendatavate meetmete kohta.

               17. Avatud ja ausa konkurentsi võrdsete tingimuste tagamise ning kestliku arenguga tegelev kaubanduse erikomitee jälgib, kuidas eksperdikomisjoni aruannet ja selle soovitusi järgitakse. Poolte sisenõuanderühmad, mis on loodud artikli INST.7 [Sisenõuanderühmad] alusel, võivad esitada selle kohta märkusi avatud ja ausa konkurentsi võrdsete tingimuste tagamise ning kestliku arenguga tegelevale kaubanduse erikomiteele.

               18.Kui pooled ei jõua kokkuleppele mittevastavuse kõrvaldamiseks võetud meetme asjaomaste sätete olemasolus või kokkusobivuses, võib kaebuse esitanud pool kirjalikult taotleda, et selles küsimuses teeks otsuse algne eksperdikomisjon. Taotluses tuleb määratleda vaidlusalune meede ja selgitada, kuidas see meede ei ole asjaomaste sätetega vastavuses, nõnda, et sellest ilmneb selgelt kaebuse ese. Eksperdikomisjon esitab pooltele oma järeldused 45 päeva jooksul pärast taotluse esitamise kuupäeva.

               19.Kui käesolevas artiklis ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse artikli INST.14 [Vahekohtumenetlus] lõike 1, artikli INST.29 [Vahekohtu otsused], artikli INST.30 [Vahekohtumenetluse peatamine ja lõpetamine], artikli INST.31 [Mõlemat poolt rahuldav lahendus], artikli INST.32 [Tähtajad], artikli INST.34 [Kulud], artikli INST.15 [Vahekohtu moodustamine] ja artikli INST.28 [Vahekohtunike asendamine] ning LISA INST [Vaidluste lahendamise kord] ja LISA INST.X [Vahekohtunke käitumisjuhend] sätteid mutatis mutandis.

               Artikkel 9.3. Kaitsetaseme säilitamise valdkondade eksperdikomisjon

               1.6. peatüki [Töö- ja sotsiaalsed standardid] ja 7. peatüki  [Keskkond ja kliima] sätete tõlgendamise ja kohaldamise üle toimuvate pooltevaheliste vaidluste suhtes kohaldatakse artiklit 9.2 [Eksperdikomisjon].

               2.Lisaks artikli 9.2 [Eksperdikomisjon] lõikes 19 loetletud artiklitele kohaldatakse kõnealuste vaidluste suhtes artiklit INST.24 [Ajutised õiguskaitsevahendid] ja artiklit 25.INST [Ajutiste õiguskaitsevahendite kasutamise järel võetavate vastavuse tagamise meetmete kontroll] mutatis mutandis.

               3.Pooled tunnistavad, et juhul, kui vastustajast pool otsustab eksperdikomisjoni aruande ja käesoleva lepingu järgimiseks meetmeid mitte võtta, võib kaebuse esitanud pool endiselt kasutada artikli INST.24 [Ajutised õiguskaitsevahendid] kohaselt lubatud õiguskaitsevahendeid.

               Artikkel 9.4. Tasakaalustamine

               1.Pooled tunnistavad, et kummalgi poolel on õigus määrata kindlaks oma poliitikameetmed ja prioriteedid töötajate ja sotsiaal-, keskkonna- ja kliimakaitse valdkonnas ning seoses subsiidiumide kontrolliga viisil, mis on kooskõlas kummagi poole rahvusvaheliste kohustustega, sealhulgas nendega, mis tulenevad käesolevast lepingust. Samal ajal tunnistavad pooled, et märkimisväärsed erinevused kõnealustes valdkondades võivad mõjutada kaubandust või investeeringuid poolte vahel viisil, mis muudab käesoleva lepingu sõlmimise aluseks olnud asjaolusid.

               2.Kui olulistest lahknevustest poolte vahel lõikes 1 osutatud valdkondades tuleneb oluline mõju pooltevahelisele kaubandusele või investeeringutele, võib kumbki pool võtta olukorra lahendamiseks asjakohaseid tasakaalustavaid meetmeid. Selliste meetmete ulatus ja kestus on piiratud olukorra parandamiseks rangelt vajaliku ja proportsionaalsega. Eelistatud on meetmed, mis häirivad käesoleva lepingu toimimist kõige vähem. Poole hinnangut mõju olemasolu suhtes peavad kinnitama tõendid, mitte lihtsalt oletused või kaudne võimalus.

               3.Lõike 2 kohaselt võetud tasakaalustavate meetmete suhtes kohaldatakse järgmist korda.

               (a)Asjaomane pool teavitab teist poolt partnerlusnõukogu kaudu viivitamata tasakaalustavast meetmest, mida ta kavatseb võtta, ja edastab kogu asjakohase teabe. Pooled alustavad viivitamata konsultatsioone. Konsultatsioonid loetakse lõppenuks 14 päeva pärast teate kättesaamise kuupäeva, välja arvatud juhul, kui need on ühiselt lõpetatud enne nimetatud tähtaja möödumist.

               (b)Kui mõlemat poolt rahuldavat lahendust ei leita, võib asjaomane pool võtta mitte varem kui viis päeva pärast konsultatsioonide lõppu tasakaalustavaid meetmeid, välja arvatud juhul, kui teavitatud pool taotleb selle viiepäevase ajavahemiku jooksul teisele poolele esitatud kirjaliku taotlusega artikli INST.14 [Vahekohtumenetlus]
                  64
                lõike 2 kohase vahekohtu moodustamist, et vahekohus saaks otsustada, kas teatatud tasakaalustavad meetmed on kooskõlas käesoleva artikli lõikega 2.

               (c)Vahekohus teeb oma lõpliku otsuse 30 päeva jooksul alates vahekohtu moodustamisest. Kui vahekohus ei ole nimetatud tähtaja jooksul oma lõplikku otsust teinud, võib asjaomane pool võtta tasakaalustavaid meetmeid mitte varem kui kolm päeva pärast nimetatud 30päevase ajavahemiku möödumist. Sellisel juhul võib teine pool võtta vastumeetmeid, mis on võetud tasakaalustavate meetmetega proportsionaalsed, kuni vahekohus teeb oma otsuse. Eelistatud on vastumeetmed, mis häirivad käesoleva lepingu toimimist kõige vähem. Vastumeetmete suhtes, mida ei või võtta varem, kui kolm päeva pärast konsultatsioonide lõppu, kohaldatakse punkti a mutatis mutandis.

               (d)Kui vahekohus leiab, et tasakaalustavad meetmed on kooskõlas lõikega 2, võib asjaomane pool võtta tasakaalustavad meetmed, millest teist poolt on teavitatud.

               (e)Kui vahekohus leiab, et tasakaalustavad meetmed ei ole kooskõlas lõikega 2, teatab asjaomane pool kolme päeva jooksul pärast otsuse teatavakstegemist kaebuse esitanud poolele meetmetest,
                  65
                mida ta kavatseb võtta vahekohtu otsuse täitmiseks. Kui kaebuse esitanud pool leiab, et teatatud meetmed ei ole vahekohtu otsusega kooskõlas, kohaldatakse mutatis mutandis artikli INST.23 [Täitmise kontroll] lõiget 2, artiklit INST.24 [Ajutised õiguskaitsevahendid]
                  66
                ja artiklit INST.25 [Ajutiste õiguskaitsevahendite kasutamise järel võetavate vastavuse tagamise meetmete kontroll]. Artikli INST.23 [Täitmise kontroll] lõike 2, artikli INST.24 [Ajutised õiguskaitsevahendid] ja artikli INST.25 [Ajutiste õiguskaitsevahendite kasutamise järel võetavate vastavuse tagamise meetmete kontroll] alusel algatatud menetlused ei peata käesoleva lõike kohaselt teatatud meetmete kohaldamist.

               (f)Kui tasakaalustavad meetmed on võetud enne punkti c alusel tehtud vahekohtu otsust, tühistatakse kõik selle punkti kohaselt võetud vastumeetmed viivitamata ja mitte mingil juhul hiljem kui viis päeva pärast vahekohtu otsuse teatavakstegemist.

               (g)Kumbki pool ei tugine WTO lepingule ega ühelegi muule rahvusvahelisele lepingule, et takistada teist poolt võtmast lõigete 2 ja 3 kohaseid meetmeid, sealhulgas juhul, kui need meetmed seisnevad käesolevast lepingust tulenevate kohustuste täitmise peatamises.

               (h)Kui teavitatud pool ei esita punkti b kohast taotlust kõnealuses punktis sätestatud ajavahemiku jooksul, võib ta ilma artikli INST.13 [Konsultatsioonid] kohaste konsultatsioonideta algatada artiklis INST.14 [Vahekohtumenetlus] osutatud vahekohtumenetluse. Vahekohus käsitab küsimust kiireloomulise juhuna artikli INST.19  [Kiireloomulised menetlused] tähenduses.

               4.Selleks et tagada asjakohane tasakaal poolte poolt käesoleva lepinguga võetud kohustuste vahel püsivamal alusel, võib kumbki pool kõige varem neli aastat pärast käesoleva lepingu jõustumist taotleda käesoleva lepingu esimese rubriigi [Kaubandus] sätete läbivaatamist. Pooled võivad kokku leppida, et läbi vaadatakse ka käesoleva lepingu muid rubriike.

               5.Selline läbivaatamine algab poole taotlusel, kui viimane leiab, et üks pool või mõlemad pooled on võtnud sageli lõike 2 või 3 kohaseid meetmeid, või kui meedet, millel on oluline mõju pooltevahelisele kaubandusele või investeeringutele, on kohaldatud 12 kuu pikkuse perioodi jooksul. Käesoleva lõike kohaldamisel tulevad arvesse sellised meetmed, mida ei ole vaidlustatud või mida vahekohus ei pea lõike 3 punktide d või h kohaselt rangelt ebavajalikuks. Läbivaatamine võib alata varem kui neli aastat pärast käesoleva lepingu jõustumist.

               6.Lõike 4 või 5 kohaselt taotletud läbivaatamine algab kolme kuu jooksul pärast taotluse esitamist ja viiakse lõpule kuue kuu jooksul.

               7.Lõigete 4 või 5 kohast läbivaatamist võib kõige varem nelja-aastase vaheaja järel pärast eelmise läbivaatamise lõpetamist korrata. Kui kumbki pool on taotlenud läbivaatamist lõigete 4 või 5 alusel, ei või ta taotleda lõike 4 või 5 alusel järgmist läbivaatamist enne nelja aasta möödumist eelmise läbivaatamise lõpetamisest või, vastavalt asjaoludele, mis tahes muutmislepingu jõustumisest.

               8.Läbivaatamise käigus käsitletakse seda, kas leping tagab asjakohase tasakaalu poolte õiguste ja kohustuste vahel, eelkõige seoses esimese rubriigi [Kaubandus] sätetega,  ning kas selle tulemusel oleks vaja lepingutingimusi muuta.

               9.Partnerlusnõukogu võib otsustada, et läbivaatamise tulemusel ei ole vaja meetmeid võtta. Kui kumbki pool leiab läbivaatamise järel, et käesolevat lepingut on vaja muuta, teevad pooled oma parima, et rääkida läbi ja leppida kokku vajalikud muudatused. Läbirääkimised piirduvad läbivaatamise käigus kindlakstehtud küsimustega.

               10.Kui lõikes 9 osutatud muutmise kokkulepet ei sõlmita ühe aasta jooksul alates kuupäevast, mil pooled alustasid läbirääkimisi, võib kumbki pool teatada esimese rubriigi [Kaubandus] või mõne muu läbivaatamisel olnud rubriigi kohaldamise lõpetamisest või pooled võivad otsustada läbirääkimisi jätkata. Kui kumbki pool lõpetab esimese rubriigi [Kaubandus] kohaldamise, lõpetatakse samal kuupäeval kolmanda rubriigi [Maanteevedu] kohaldamine. Lõpetamine jõustub kolm kuud pärast teatamise kuupäeva.

               11.Kui lõike 10 kohaselt lõpetatakse esimese rubriigi [Kaubandus] kohaldamine, lõpetatakse samal kuupäeval ka teise rubriigi [Lennundus] kohaldamine, välja arvatud juhul, kui pooled lepivad kokku lisada teise rubriiki [Lennundus] XI jaotise [Avatud ja ausa konkurentsi võrdsed tingimused ning kestlik areng] asjakohased osad.

               12.Lõigete 4 kuni 9 suhtes ei kohaldata kuuenda osa [Vaidluste lahendamine ja horisontaalsed sätted] I jaotist [Vaidluste lahendamine].

               XiI jaotis. Erandid

               Artikkel EXC.1. Üldised erandid

                  a)Ühtegi teise osa esimese rubriigi I jaotise esimese peatüki [Võrdne kohtlemine ja kaupade turulepääs] ja viienda peatüki [Tolli ja kaubanduse lihtsustamine], teise osa esimese rubriigi VIII jaotise [Energeetika], teise osa esimese rubriigi XI jaotise neljanda peatüki [Riigi osalusega ettevõtted], teise osa esimese rubriigi III jaotise [Digikaubandus] ning teise osa esimese rubriigi II jaotise teise peatüki [Investeeringute liberaliseerimine] sätet ei tõlgendata nii, nagu keelaks see poolel võtta vastu või jätta kehtima meetmeid, mis on kooskõlas GATT 1994 XX artikliga. Selleks inkorporeeritakse GATT 1994 XX artikkel, sealhulgas selle märkused ja lisasätted, käesolevasse lepingusse ning muudetakse mutatis mutandis selle osaks.

                  b)Ühtegi teise osa esimese rubriigi VIII jaotise [Energeetika], teise osa esimese rubriigi XI jaotise neljanda peatüki [Riigi osalusega ettevõtted], teise osa esimese rubriigi III jaotise [Digikaubandus], teise osa esimese rubriigi II jaotise [Teenused ja investeeringud] ja teise osa esimese rubriigi IV jaotise [Kapitali liikumine, maksed, ülekanded ja ajutised kaitsemeetmed] ei tõlgendata nii, nagu keelaks see poolel võtta vastu või pöörata täitmisele alljärgnevalt loetletud meetmeid, tingimusel et on täidetud nõue, et neid meetmeid ei kohaldata viisil, mis kujutab endast meelevaldset või põhjendamatut vahetegemist riikide vahel, kus valitsevad samasugused tingimused, või investeeringute liberaliseerimise või teenuskaubanduse varjatud piiramist:

               (a)meetmed, mis on vajalikud riikliku julgeoleku ja kõlbluse kaitseks ning avaliku korra tagamiseks
                  67
               ;

               (b)meetmed, mis on vajalikud inimeste, loomade või taimede elu või tervise kaitseks;

               (c)meetmed, mis on vajalikud selleks, et tagada vastavus õigusnormidele, mis ei ole vastuolus käesoleva lepingu sätetega, sealhulgas nendega, mis käsitlevad:

               (I)kelmuste ja pettuste ärahoidmist või lepingute rikkumise tagajärgede menetlemist;

               (II)üksikisikute eraelu puutumatuse kaitset isikuandmete töötlemisel ja levitamisel ning isiklike andmete ja kontode konfidentsiaalsuse kaitset ning

               (III)ohutust.

                  c)Suurema selguse huvides olgu märgitud, et niivõrd, kuivõrd sellised meetmed on muul viisil vastuolus eespool nimetatud peatükkide, jagude ja jaotiste sätetega, mõistavad pooled järgmist:

               (a)GATT 1994 XX artikli punktis b ja käesoleva artikli lõike 2 punktis b osutatud meetmed hõlmavad keskkonnameetmeid, mis on vajalikud inimeste, loomade või taimede elu ja tervise kaitseks;

               (b)GATT 1994 XX artikli punkti g kohaldatakse meetmete suhtes, mis on seotud taastumatute elus ja eluta loodusvarade kaitsega, ning

               (c)mitmepoolsete keskkonnalepingute rakendamiseks võetavad meetmed võivad kuuluda GATT 1994 XX artikli punktide b või g või käesoleva artikli lõike 2 punkti b kohaldamisalasse.

                  d)Enne GATT 1994 artikli XX punktides i ja j sätestatud meetmete võtmist esitab pool teisele poolele kogu asjakohase teabe, et leida pooltele vastuvõetav lahendus. Kui 30 päeva jooksul pärast teabe esitamist kokkuleppele ei jõuta, võib pool vastavaid meetmeid kohaldada. Kui erakorralised ja kriitilised asjaolud nõuavad viivitamatut tegutsemist ja muudavad eelneva teavitamise või uurimise võimatuks, võib meetmeid võtta kavatsev pool viivitamata kohaldada ettevaatusabinõusid, mis on vajalikud olukorra lahendamiseks. Kõnealune pool teavitab sellest viivitamata teist poolt.

               Artikkel EXC.2. Maksustamine

                  1.
                        Ükski teise osa esimese rubriigi I–VII jaotise, VIII jaotise neljanda peatüki [Energiakaubad ja toorained] või IX–XII jaotise või teise osa kuuenda rubriigi [Muud sätted] säte ei mõjuta liidu või selle liikmesriikide ega Ühendkuningriigi õigusi ja kohustusi, mis tulenevad maksulepingutest. Käesoleva lepingu ja mis tahes sellise maksulepingu vahelise vastuolu korral kohaldatakse vastuolu ulatuses maksulepingut. Seoses Liidu või tema liikmesriikide ja Ühendkuningriigi vahelise maksulepinguga määravad käesoleva lepingu ja kõnealuse maksulepingu kohaselt pädevad asutused ühiselt kindlaks, kas käesolev leping on maksulepinguga vastuolus
                     68
                  .

                  2.
                        Teise osa esimese rubriigi II jaotise teise peatüki [Investeeringute liberaliseerimine] artiklit SERVIN.2.4 ja teise osa esimese rubriigi II jaotise kolmanda peatüki [Piiriülene teenuskaubandus] artiklit SERVIN.3.4 ei kohaldata maksulepingu alusel antud eelise suhtes.

               3.
                     Arvestades nõuet, et maksumeetmeid ei tohi kohaldada viisil, mis võiks endast kujutada meelevaldset või põhjendamatut diskrimineerimist nende riikide vahel, kus valitsevad sarnased tingimused, või kaubanduse ja investeeringute varjatud piirangut, ei tõlgendata ühtki teise osa esimese rubriigi I–VII jaotise, VIII jaotise neljanda peatüki [Energiakaubad ja toorained],  IX–XII jaotise või teise osa kuuenda rubriigi [Muud sätted] sätet nii, et see takistab poolel võtta vastu, jätta kehtima või pöörata täitmisele meedet:

               (a)mille eesmärk on tagada otseste maksude õiglane või tõhus
                  69
                määramine või kogumine või

               (b)millega tehakse vahet maksumaksjate vahel, kes ei ole samas olukorras, eelkõige seoses residentsusega või oma kapitali investeerimise kohaga.

                  4.
                        Käesolevas artiklis kasutatakse järgmisi mõisteid:

               (a)„residentsus“ – maksuresidentsus;

               (b)„maksuleping“ – leping topeltmaksustamise vältimiseks või muu täielikult või peamiselt maksustamisega seotud rahvusvaheline leping või kokkulepe ning

               (c)„otsesed maksud“ – kõik tulu- või kapitalimaksud, sealhulgas maksud vara võõrandamisest saadud tulult, maksud pärandvaralt, pärandilt ja kingitustelt, maksud ettevõtete makstud palkadelt ja maksud kapitali kallinemiselt.

               Artikkel EXC.3. WTO erandid

               Kui käesoleva lepingu teise osa esimese rubriigi I–XII jaotise või teise osa kuuenda rubriigi [Muud sätted] kohane kohustus on sisuliselt samaväärne WTO asutamislepingus sisalduva kohustusega, käsitatakse meedet, mis on võetud kooskõlas WTO asutamislepingu artikli IX kohaselt vastu võetud erandiga, käesoleva lepingu sisuliselt samaväärsele sättele vastavana.

               Artikkel EXC.4. Julgeolekuerandid

               Ühtegi käesoleva lepingu teise osa esimese rubriigi I–XII jaotise ega teise osa kuuenda rubriigi [Muud sätted] sätet ei tõlgendada nii:

               (a)nagu kohustaks see poolt esitama teavet või võimaldama juurdepääsu teabele, mille avalikustamist ta peab oma olulisi julgeolekuhuve kahjustavaks, või

               (b)nagu keelaks see poolel võtta meetmeid, mida ta peab vajalikuks oma oluliste julgeolekuhuvide kaitseks:

               (I)seoses relvade, laskemoona ja sõjavarustuse tootmise või nendega kauplemisega ning muude kaupade ja materjalide, teenuste ja tehnoloogia tootmise, nende liikumise ja nendega tehtavate tehingutega ning majandustegevusega, mis toimub otseselt või kaudselt relvajõudude varustamise eesmärgil;

               (II)seoses lõhustuvate ja ühinevate tuumamaterjalidega või ainetega, millest neid saadakse, või

               (III)sõja ajal või muudes rahvusvaheliste suhetega seotud hädaolukordades või

               (c)nagu keelaks see poolel võtta meetmeid vastavalt tema ÜRO põhikirja järgsetele kohustustele rahvusvahelise rahu ja julgeoleku säilitamiseks.

               Artikkel EXC.5. Teabe konfidentsiaalsus

               1.
                     Ühtki käesoleva lepingu teise osa esimese rubriigi I–X jaotise, XI jaotise (välja arvatud XI jaotise artikkel LPFS.2.26 [Maksustamisalased standardid]) ja XII jaotise eega II osa kuuenda rubriigi [Muud sätted] sätet ei tõlgendata nii, nagu kohustaks see poolt tegema kättesaadavaks konfidentsiaalset teavet, mille avalikustamine takistaks õiguskaitset või oleks muul viisil vastuolus avalike huvidega või kahjustaks konkreetsete avaliku või erasektori ettevõtete seaduslikke ärihuve, välja arvatud juhul, kui vahekohus vajab konfidentsiaalset teavet kuuenda osa I jaotise [Vaidluste lahendamine] kohases vaidluste lahendamise menetluses või kui eksperdikomisjon vajab konfidentsiaalset teavet artikli LPFS.9.2 [Eksperdikomisjon] või artikli LPFS.9.3 [Kaitsetaseme säilitamise valdkondade eksperdikomisjon] kohases menetluses.  Sellisel juhul tagab vahekohus või vajaduse korral eksperdikomisjon, et konfidentsiaalsus on täielikult kaitstud vastavalt LISA INST-X [Kodukord] sätetele.

               2.
                     Kui pool esitab partnerlusnõukogule või komiteedele teavet, mida peetakse tema õigusnormide kohaselt konfidentsiaalseks, käsitleb teine pool seda teavet konfidentsiaalsena, kui teabe esitanud poolega ei lepita kokku teisiti.

               TEINE RUBRIIK. LENNUNDUS

               I jaotis. Lennutransport

               Artikkel AIRTRN.1. Mõisted

               Käesolevas jaotises kasutatakse järgmisi mõisteid:

               a)
                     „lennuettevõtja“ – kehtiva lennutegevusloa või samaväärse loaga lennutranspordiettevõtja;

               b)
                      „liidu lennuettevõtja“ – lennuettevõtja, kes vastab artikli AIRTRN.6 [Lennutegevusload ja tehnilised load] lõike 1 punktis b sätestatud tingimustele;

               c)
                     „Ühendkuningriigi lennuettevõtja“ – lennuettevõtja, kes vastab artikli AIRTRN.6 [Lennutegevusload ja tehnilised load] lõike 1 punktis a või lõikes 2 sätestatud tingimustele;

               d)
                     „aeronavigatsiooniteenused“ – lennuliiklusteenused; side-, navigatsiooni- ja seireteenused; meteoroloogiateenused ja aeronavigatsiooniteabeteenused;

               e)
                     „lennuettevõtja sertifikaat“ – lennuettevõtjale väljastatud dokument, mis kinnitab, et kõnealusel lennuettevõtjal on vajalik professionaalne suutlikkus ja organisatsioon, et tagada õhusõiduki ohutu käitamine sertifikaadis kindlaksmääratud lennutegevuse jaoks;

               f)
                     „lennuliikluse korraldamine“ – kõik õhus ja maa peal tehtavad toimingud (lennuliiklusteenused, õhuruumi korraldamine ja lennuliiklusvoogude juhtimine), mis on nõutavad õhusõiduki ohutu ja tõhusa liikumise tagamiseks kõikides lennuetappides;

               g)
                     „lennutransport“ – üldsusele tasu või rendi eest kättesaadav reisijate, pagasi, lasti ja posti – kas eraldi või koos – vedu õhusõidukil;

               h)
                     „riikkondsuse kindlaksmääramine“ – järeldus, et lennuettevõtja, kes soovib osutada lennuteenuseid käesoleva jaotise alusel, vastab artikli AIRTRN.6 [Lennutegevusload ja tehnilised load] nõuetele, mis käsitlevad tema omandit, tegelikku kontrolli ja peamist tegevuskohta;

               i)
                     „pädevad asutused“ – Ühendkuningriigi puhul Ühendkuningriigi ametiasutused, kes vastutavad Ühendkuningriigile käesoleva jaotise alusel pandud regulatiivsete ja haldusülesannete täitmise eest, ning liidu puhul liidu ja liikmesriikide ametiasutused, kes vastutavad liidule käesoleva jaotise alusel pandud regulatiivsete ja haldusülesannete täitmise eest;

               j)
                     „konventsioon“ – Chicagos 7. detsembril 1944 allkirjastatud rahvusvaheline tsiviillennunduse konventsioon, sealhulgas

               i)
                     kõik muudatused, mis on jõustunud konventsiooni artikli 94 punkti a alusel ning mille on ratifitseerinud Ühendkuningriik ja asjaomane liikmesriik või asjaomased liikmesriigid ning mis on kõnealuse küsimuse puhul asjakohased, ning

               ii)
                     kõik konventsiooni artikli 90 alusel vastu võetud lisad või nende muudatused, kui need lisad või muudatused kehtivad antud ajahetkel Ühendkuningriigi ja asjaomase liikmesriigi või asjaomaste liikmesriikide kohta ning on kõnealuse küsimuse puhul asjakohased;

               k)
                     „diskrimineerimine“ – objektiivse põhjenduseta vahetegemine kaupade või teenuste, sealhulgas lennutransporditeenuste pakkumiseks kasutatavate avalike teenuste pakkumisel või nende teenuste käsitlemisel asjaomaste teenustega seotud avalik-õiguslike asutuste poolt;

               l)
                     „tegelik kontroll“ – suhe, mis põhineb õigustel, lepingutel või muudel vahenditel, mis kas üksikult või koos ja vastavat fakti või seadust arvestavalt annavad võimaluse otseselt või kaudselt avaldada ettevõtjale otsustavat mõju, eelkõige:

               i)
                     ettevõtja kõigi või osa varade kasutamise õiguse kaudu;

               ii)
                     õiguste või lepingute kaudu, mis avaldavad otsustavat mõju ettevõtja organite ülesehitusele, hääletamisele või otsustele või muul viisil avaldavad otsustavat mõju ettevõtja äritegevuse juhtimisele;

               m)
                     „sobivuse kindlaksmääramine“ – järeldus, et lennuettevõtjal, kes soovib osutada lennuteenuseid käesoleva jaotise alusel, on rahuldav finantssuutlikkus ja piisavad juhtimisteadmised selliste teenuste osutamiseks ning ta on valmis järgima selliste teenuste osutamist reguleerivaid õigusnorme ja nõudeid;

               n)
                     „kogumaksumus“ – osutatava teenuse maksumus, mis võib sisaldada asjakohaseid kapitalikulude ja kulumi summasid, samuti hooldus-, tegevus-, juhtimis- ja halduskulusid;

               o)
                     „ICAO“ – ÜRO Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon.

               p)
                     „peamine tegevuskoht“ – lennuettevõtja peakontor või registreeritud asukoht, kus toimub kõnealuse lennuettevõtja põhiline finantstegevus ja tegevuse juhtimine, sealhulgas jätkuva lennukõlblikkuse korraldamine;

               q)
                     „õhusõiduki kontroll seisuplatsil“ – ühe poole pädeva asutuse või tema määratud esindajate tehtav kontroll teise poole õhusõiduki pardal ja ümber, et kontrollida nii asjaomaste õhusõiduki dokumentide kui ka meeskonnaliikmete dokumentide kehtivust ning õhusõiduki ja selle varustuse nähtavat seisukorda;

               r)
                     „omakäitlus“ – maapealse teeninduse osaks olevate teenuste osutamine lennuettevõtja poolt otse talle või teisele lennuettevõtjale, kui

                i)
                     ühel ettevõtjal on teises enamusosalus või

                ii)
                     ühel ettevõtjal on enamusosalus mõlemas ettevõtjas;

               s)
                     „regulaarlennud“ – regulaarlennud, mis on planeeritud ja mida tehakse tasu eest vastavalt avaldatud lennuplaanile või mis on nii regulaarsed või sagedased, et moodustavad äratuntavalt süstemaatilise sarja, ning mida üldsus võib otse broneerida, samuti lisalennud, mis on tingitud regulaarlendude ületäitumisest;

               t)
                     „mittekaubanduslik vahemaandumine“ – maandumine muul eesmärgil kui reisijate pardaletulek või mahaminek või pagasi, lasti ja/või posti peale- või mahalaadimine;

               u)
                     „tariif“ – lennuettevõtjate, sealhulgas nende esindajate nõutav piletihind, tariif või tasu reisijate, pagasi või lasti (v.a post) veo eest õhutranspordi raames (kaasa arvatud võimalikud muud sellega seotud transpordiliigid), samuti sellise piletihinna, tariifi või tasu kättesaadavust reguleerivad tingimused;

                v)
                     „kasutustasu“ – lennuettevõtjatelt lennujaama-, aeronavigatsiooni- (sealhulgas ülelennud) või lennundusjulgestusrajatiste või teenuste, sealhulgas nendega seotud teenuste ja rajatiste kasutamise eest võetav tasu, või keskkonna, sealhulgas müraga, seotud tasud ja tasud kohalike õhukvaliteedi probleemide lahendamiseks lennujaamades või nende ümbruses;

                Artikkel AIRTRN.2. Marsruudiplaan

               1.
                     Kui artiklist AIRTRN.3 [Liiklusõigused] ei tulene teisiti, annab liit Ühendkuningriigile Ühendkuningriigi lennuettevõtjate jaoks õiguse osutada lennutransporditeenuseid järgmistel marsruutidel:

               Ühendkuningriigi territooriumil asuvad punktid – vahepunktid – liidu territooriumil asuvad punktid – kaugemal asuvad punktid.

               2.
                     Kui artiklist AIRTRN.3 [Liiklusõigused] ei tulene teisiti, annab Ühendkuningriik liidule liidu lennuettevõtjate jaoks õiguse osutada lennutransporditeenuseid järgmistel marsruutidel:

               liidu territooriumil asuvad punktid – vahepunktid – Ühendkuningriigi territooriumil asuvad punktid – kaugemal asuvad punktid.

               Artikkel AIRTRN.3. Liiklusõigused

               1.
                     Kumbki pool annab teisele poolele tema lennuettevõtjate jaoks õiguse artiklis AIRTRN.2 [Marsruudiplaan] sätestatud marsruutidel lennutransporditeenuste osutamisel:

               a)
                     lennata ilma vahemaandumiseta üle kogu oma territooriumi;

               b)
                     teha oma territooriumil mittekaubanduslikke vahemaandumisi.

               2.
                     Ühendkuningriigi lennuettevõtjatel on õigus maanduda liidu territooriumil, et osutada regulaar- ja mitteregulaarlennuteenuseid Ühendkuningriigi territooriumil asuvate punktide ja liidu territooriumil asuvate punktide vahel (kolmanda ja neljanda vabaduse liiklusõigused).

               3.
                     Liidu lennuettevõtjatel on õigus maanduda Ühendkuningriigi territooriumil, et osutada regulaar- ja mitteregulaarlennuteenuseid liidu territooriumil asuvate punktide ja Ühendkuningriigi territooriumil asuvate punktide vahel (kolmanda ja neljanda vabaduse liiklusõigused).

               4.
                     Olenemata lõigetest 1, 2 ja 3 ning ilma et see piiraks lõike 9 kohaldamist, võivad liikmesriigid ja Ühendkuningriik vastavalt poolte siseriiklikele normidele ja menetlustele sõlmida kahepoolseid kokkuleppeid, millega nad annavad käesoleva lepingu kohaselt teineteisele järgmised õigused:

               a)
                     Ühendkuningriigi puhul tema lennuettevõtjate õigus teha asjaomase liikmesriigi territooriumil peatusi, et osutada regulaarseid ja mitteregulaarseid lastiveoteenuseid kaubalendudel kõnealuse liikmesriigi territooriumil asuvate punktide ja kolmandas riigis asuvate punktide vahel osana teenusest, mille lähte- või sihtkoht asub Ühendkuningriigi territooriumil (viienda vabaduse liiklusõigused);

               b)
                     asjaomase liikmesriigi puhul tema lennuettevõtjate õigus teha asjaomase Ühendkuningriigi territooriumil peatusi, et osutada regulaarseid ja mitteregulaarseid lastiveoteenuseid kaubalendudel Ühendkuningriigi territooriumil asuvate punktide ja kolmandas riigis asuvate punktide vahel osana teenusest, mille lähte- või sihtkoht asub kõnealuse liikmesriigi territooriumil (viienda vabaduse liiklusõigused).

               5.
                     Vastavalt lõikele 4 vastastikku antud õigusi reguleeritakse käesoleva jaotise sätetega.

               6.
                     Kui käesolevas jaotises ei ole sätestatud teisiti, ei piira kumbki pool ühepoolselt lõigete 2, 3 ja 4 kohaselt osutatavate lennutransporditeenuste mahtu, veomahtu, sagedust, regulaarsust, marsruute, lähte- või sihtpunkte ega teise poole lennuettevõtjate poolt nende teenuste osutamise eesmärgil käitatavate õhusõidukite tüüpi või tüüpe, välja arvatud juhul, kui seda tehakse mittediskrimineerival viisil tulenevalt tehnilistest või tolli, käitamise, lennuliikluse korraldamise, ohutuse või keskkonna- või tervisekaitsega seotud põhjustest.

               7.
                     Ükski käesoleva jaotise säte ei anna Ühendkuningriigi lennuettevõtjatele õigust võtta liikmesriigi territooriumil pardale tasu eest veetavaid reisijaid, pagasit, kaupa või posti, mille sihtkoht on mõni muu punkt selle liikmesriigi või mõne teise liikmesriigi territooriumil.

               8.
                     Ükski käesoleva jaotise säte ei anna liidu lennuettevõtjatele õigust võtta Ühendkuningriigi territooriumil pardale tasu eest veetavaid reisijaid, pagasit, kaupa või posti, mille sihtkoht on mõni muu punkt Ühendkuningriigi territooriumil.

               9.
                     Arvestades poolte siseriiklikke norme ja menetlusi, võivad Ühendkuningriigi ja liikmesriikide pädevad asutused anda loa mitteregulaarsete lennutransporditeenuste osutamiseks, mis lisandub käesolevas artiklis sätestatud õigustele, tingimusel et need teenused ei kujuta endast regulaarlendude varjatud vormi, ning võivad sõlmida kahepoolseid kokkuleppeid menetluste kohta, mida tuleb järgida lennuettevõtja taotluse menetlemisel ja selle kohta otsuse tegemisel.

               Artikkel AIRTRN.4. Koodijagamise ja plokk-broneeringu kokkulepped

               1.
                     Artikli AIRTRN.3 [Liiklusõigused] kohaseid lennutransporditeenuseid võib osutada plokk-broneeringu või koodijagamise kokkulepete alusel järgmiselt:

               a)
                     Ühendkuningriigi lennuettevõtja võib tegutseda lendu turustava lennuettevõtjana koos ükskõik millise lendu teostava lennuettevõtjaga, kes on liidu või Ühendkuningriigi lennuettevõtja, või koos ükskõik millise kolmanda riigi lendu teostava lennuettevõtjaga, kellele on liidu õigusaktide või vajaduse korral asjaomase liikmesriigi või asjaomaste liikmesriikide õigusaktide alusel antud vajalikud liiklusõigused ja kellele on tema lennuettevõtjate jaoks antud õigus kasutada neid liiklusõigusi kõnealuse lepingu alusel;

               b)
                     liidu lennuettevõtja võib tegutseda lendu turustava lennuettevõtjana koos ükskõik millise lendu teostava lennuettevõtjaga, kes on liidu või Ühendkuningriigi lennuettevõtja, või koos ükskõik millise kolmanda riigi lendu teostava lennuettevõtjaga, kellele on Ühendkuningriigi õigusaktide alusel antud vajalikud liiklusõigused ja kellele on tema lennuettevõtjate jaoks antud õigus kasutada neid liiklusõigusi kõnealuse lepingu alusel;

               c)
                     Ühendkuningriigi lennuettevõtja võib tegutseda lendu teostava lennuettevõtjana koos ükskõik millise lendu turustava lennuettevõtjaga, kes on liidu või Ühendkuningriigi lennuettevõtja, või koos ükskõik millise kolmanda riigi lendu turustava lennuettevõtjaga, kellele on liidu õiguse või vajaduse korral asjaomase liikmesriigi või asjaomaste liikmesriikide õigusaktide alusel antud õigus kõnealuse lepingu sõlmimiseks;

               d)
                     liidu lennuettevõtja võib tegutseda lendu teostava lennuettevõtjana koos ükskõik millise lendu turustava lennuettevõtjaga, kes on liidu või Ühendkuningriigi lennuettevõtja, või koos ükskõik millise kolmanda riigi lendu turustava lennuettevõtjaga, kellele on Ühendkuningriigi õigusaktide alusel antud õigus kõnealuse lepingu sõlmimiseks;

               e)
                     punktides a–d osutatud kokkulepete kontekstis võib ühe poole lennuettevõtja tegutseda plokk-broneeringu või koodijagamise lepingu alusel lendu turustava lennuettevõtjana lennuteenuste puhul, mida osutatakse kahe punkti vahel, mis mõlemad asuvad teise poole territooriumil, kui on täidetud järgmised tingimused:

               i)
                     punktis a või vajaduse korral punktis b sätestatud tingimused lendu teostava lennuettevõtja kohta ning

               ii)
                     kõnealune veoteenus on osa lendu turustava lennuettevõtja veost oma poole territooriumil asuva punkti ja teise poole territooriumil asuva sihtpunkti vahel.

               2.
                     Ühe poole lennuettevõtja võib tegutseda lendu turustava lennuettevõtjana plokk-broneeringu lepingu või koodijagamise lepingu alusel lennuteenuste osutamisel kahe punkti vahel, millest üks asub teise poole territooriumil ja teine asub kolmandas riigis, kui on täidetud järgmised tingimused:

               a)
                     lõike 1 punktis a või vajaduse korral punktis b sätestatud tingimused lendu teostava lennuettevõtja kohta ning

               b)
                     kõnealune veoteenus on osa lendu turustava lennuettevõtja veost poole territooriumil asuva punkti ja kolmandas riigis asuva punkti vahel.

               3.
                     Iga müüdud pileti puhul, mille aluseks on käesolevas artiklis osutatud kokkulepe, teavitatakse ostjat broneeringu tegemisel sellest, milline lennuettevõtja teenuse iga osa teostab. Kui see ei ole võimalik või teenuse osutaja muutub pärast broneerimist, teatatakse lendu teostav lennuettevõtja reisijale niipea, kui see on selgunud. Igal juhul tuleb lendu teostav lennuettevõtja või lendu teostavad lennuettevõtjad reisijale teatada lennule registreerimisel või enne pardaleminekut, kui ümberistumisega lennu puhul ei ole lennule registreerumine nõutav.

               4.
                     Pooled võivad nõuda, et käesolevas artiklis osutatud kokkulepped tuleb kooskõlastada nende pädevate asutustega, et viimased saaksid kontrollida, kas käesolevas artiklis sätestatud tingimused ja muud käesolevas lepingus sätestatud nõuded on täidetud, eelkõige ausa konkurentsi, ohutuse ja turvalisuse osas.

               5.
                     Ühelgi juhul ei anna koodijagamise või plokk-broneeringu kokkulepe poolte lennuettevõtjatele muid käesoleva lepingu kohaseid liiklusõigusi peale nende, mis on sätestatud artiklis AIRTRN.3 [Liiklusõigused].

               Artikkel AIRTRN.5: Tegevuse paindlikkus

               Poolte poolt artikli AIRTRN.3 [Liiklusõigused] lõigete 2, 3 ja 4 kohaselt vastastikku antud õigused hõlmavad nimetatud lõigetes sätestatud piirides kõiki järgmisi õigusi:

               a)
                     õigus teostada lende ühes või mõlemas suunas;

               b)
                     õigus kombineerida ühe õhusõidukiga teostataval lennul erinevaid lennunumbreid;

               c)
                     õigus teenindada marsruudiplaanis olevaid punkte igas kombinatsioonis ja järjekorras;

               d)
                     õigus vahetada igas punktis oma õhusõiduk teise oma õhusõiduki vastu (lennukite vahetus);

               e)
                     õigus teha vahemaandumisi mis tahes punktides kummagi poole territooriumil või sellest väljaspool;

               f)
                     õigus teostada transiitvedusid läbi teise poole territooriumi;

               g)
                     õigus kombineerida ühe ja sama õhusõidukiga teostatavaid vedusid, olenemata sellest, kust need alguse saavad;

               h)
                     õigus teenindada sama lennuteenuse raames mitut punkti.

               Artikkel AIRTRN.6. Lennutegevusload ja tehnilised load

               1.
                     Kui pool saab teise poole lennuettevõtjalt ettenähtud vormis ja viisil esitatud taotluse lennutegevusloa saamiseks, et osutada käesoleva jaotise kohaseid lennutransporditeenuseid, annab ta asjakohased tegevus- ja tehnilised load nii kiiresti kui võimalik, kui kõik järgmised tingimused on täidetud:

               a)
                     Ühendkuningriigi lennuettevõtja puhul:

               i)
                     lennuettevõtja on kas otseselt või enamusosaluse kaudu Ühendkuningriigi, selle kodanike või mõlema omandis ja tegeliku kontrolli all;

               ii)
                     lennuettevõtja peamine tegevuskoht on Ühendkuningriigi territooriumil ja tal on Ühendkuningriigi õigusele vastav kehtiv lennutegevusluba ning

               iii)
                     lennuettevõtjal on lennuettevõtja sertifikaat, mille on välja andnud Ühendkuningriigi pädev asutus, kes on selgelt kindlaks määratud ning kes teostab lennuettevõtja üle tõhusat ja jätkuvat reguleerivat kontrolli;

               b)
                     liidu lennuettevõtja puhul:

               i)
                     lennuettevõtja on kas otseselt või enamusosaluse kaudu ühe või mitme liikmesriigi, teiste Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriikide, Šveitsi, nende riikide kodanike või eelnimetatute kombinatsiooni omandis ja tegeliku kontrolli all;

               ii)
                     lennuettevõtja peamine tegevuskoht on liidu territooriumil ja tal on liidu õigusele vastav kehtiv lennutegevusluba ning

               iii)
                     lennuettevõtjal on lennuettevõtja sertifikaat, mille on välja andnud liidu või liikmesriigi pädev asutus, kes on selgelt kindlaks määratud ning kes teostab lennuettevõtja üle tõhusat ja jätkuvat reguleerivat kontrolli;

               c)
                     järgitakse artikleid AIRTRN 18 [Lennundusohutus] ja AIRTRN 19 [Lennundusjulgestus] ning

               d)
                     lennuettevõtja vastab tingimustele, mis on ette nähtud õigusnormidega, mida taotlust või taotlusi läbi vaatav pool rahvusvahelise lennutranspordi suhtes tavaliselt kohaldab.

               2.
                     Olenemata lõike 1 punkti a alapunktist i antakse Ühendkuningriigi lennuettevõtjatele asjakohased tegevus- ja muud load, tingimusel et täidetud on kõik järgmised tingimused:

               a)
                     järgitakse lõike 1 punkti a alapunktis ii, punkti a alapunktis iii ning punktides c ja d sätestatud tingimusi;

               b)
                     lennuettevõtja on kas otseselt või enamusosaluse kaudu ühe või mitme liikmesriigi, teiste Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriikide, Šveitsi, nende riikide kodanike või eelnimetatute kombinatsiooni omandis ja tegeliku kontrolli all kas üksi või koos Ühendkuningriigi ja/või Ühendkuningriigi kodanikega;

               c)
                     lennuettevõtjal oli üleminekuperioodi lõppemise päeval kehtiv lennutegevusluba kooskõlas liidu õigusega.

               3.
                     Lõigete 1 ja 2 kohaldamisel kuuluvad tõhusa reguleeriva kontrolli tõendite hulka järgmised tõendid (loetelu ei ole ammendav):

               a)
                     asjaomasel lennuettevõtjal on pädeva asutuse välja antud kehtiv lennutegevusluba või -litsents ja ta vastab selle poole kriteeriumidele, kes annab välja lennutegevusloa või loa rahvusvaheliste lennuteenuste osutamiseks ning

               b)
                     kõnealune pool on kehtestanud lennuettevõtja suhtes ohutus- ja julgestusjärelevalve programmid kooskõlas ICAO standarditega ning rakendab neid.

               4.
                     Lennutegevuslubade ja tehniliste lubade andmisel kohtlevad pooled kõiki teise poole lennuettevõtjaid mittediskrimineerival viisil.

               5.
                     Poole lennuettevõtjalt lennutegevusloa taotluse saamisel tunnustab teine pool esimese poole poolt kõnealuse lennuettevõtja kohta tehtud otsuseid sobivuse või riikkondsuse või mõlema kindlaksmääramise kohta nii, nagu oleksid need otsused teinud tema enda pädevad asutused, ega uuri neid küsimusi täiendavalt, välja arvatud artikli AIRTRN.8 [Lennutegevusloa andmisest keeldumine ning lennutegevusloa tühistamine, peatamine või piiramine] lõikes 3 sätestatud juhtudel.

               Artikkel AIRTRN.7. Käitamis- ja tegevuskavad ning lennuplaanid

               Pooled võivad nõuda käesoleva jaotise alusel osutatavate lennuteenustega seotud käitamis- ja tegevuskavadest ning lennuplaanidest teatamist üksnes teavitamise eesmärgil. Kui üks pool nõuab sellist teatamist, peab ta minimeerima teise poole lennutranspordi vahendajate ja lennuettevõtjate halduskoormust, mis on seotud teavitamisnõuete ja -protseduuridega.

               Artikkel AIRTRN.8. Lennutegevusloa andmisest keeldumine ning lennutegevusloa tühistamine, peatamine või piiramine

               1.
                     Liit võib kooskõlas käesoleva artikli lõigetega 3, 4 ja 5 võtta meetmeid Ühendkuningriigi lennuettevõtja suhtes järgmistel juhtudel:

               a)
                     kui artikli AIRTRN.6 [Lennutegevusload ja tehnilised load] lõike 1 punkti a kohaselt antud lennutegevus- ja muude lubade puhul ei ole ükskõik milline nimetatud punktis sätestatud tingimustest täidetud;

               b)
                     kui artikli AIRTRN.6 [Lennutegevusload ja tehnilised load] lõike 2 kohaselt antud lennutegevus- ja muude lubade puhul ei ole ükskõik milline nimetatud lõikes sätestatud tingimustest täidetud;

               c)
                     kui lennuettevõtja ei ole täitnud artiklis AIRTRN.10 [Vastavus õigusnormidele] osutatud õigusnorme või

               d)
                     kui meetmed on vajalikud, et ennetada või tõrjuda haiguste levikut või muul viisil kaitsta rahvatervist.

               2.
                     Ühendkuningriik võib kooskõlas käesoleva artikli lõigetega 3, 4 ja 5 võtta meetmeid liidu lennuettevõtja suhtes järgmistel juhtudel:

               a)
                     kui ükskõik milline artikli AIRTRN.6 [Lennutegevusload ja tehnilised load] lõike 1 punktis b sätestatud tingimustest ei ole täidetud;

               b)
                     kui lennuettevõtja ei ole täitnud käesoleva jaotise artiklis AIRTRN.10 [Vastavus õigusnormidele] osutatud õigusnorme või

               c)
                     kui meetmed on vajalikud, et ennetada või tõrjuda haiguste levikut või muul viisil kaitsta rahvatervist.

               3.
                     Kui poolel on põhjendatult alust arvata, et teise poole lennuettevõtja on mõnes lõikes 1 või 2 osutatud olukorras ja et sellega seoses tuleb võtta meetmeid, teatab ta teisele poolele kirjalikult nii kiiresti kui võimalik lennutegevusloa või tehnilise loa andmisest keeldumise või lennutegevusloa peatamise või piiramise põhjustest ning taotleb konsultatsioone.

               4.
                     Sellised konsultatsioonid peavad algama võimalikult kiiresti ning mitte hiljem kui 30 päeva pärast konsultatsioonitaotluse kättesaamist. Kui 30 päeva jooksul või kokkulepitud ajavahemiku jooksul alates selliste konsultatsioonide alustamisest ei jõuta mõlemat poolt rahuldavale kokkuleppele või ei võeta kokkulepitud parandusmeetmeid, annab see konsultatsioone taotlenud poolele aluse võtta meetmeid asjaomasele lennuettevõtjale või asjaomastele lennuettevõtjatele lennutegevusloa või tehniliste lubade andmisest keeldumiseks või nende lubade tühistamiseks, peatamiseks, neile tingimuste seadmiseks või kõnealuste lubade piiramiseks, et tagada vastavus artiklitele AIRTRN.6 [Lennutegevusload ja tehnilised load] ja AIRTRN.10 [Vastavus õigusnormidele]. Kui on võetud meetmeid lennuettevõtjale lennutegevusloa või tehnilise loa andmisest keeldumiseks või lennutegevusloa või tehnilise loa tühistamiseks, peatamiseks või piiramiseks, võib pool kasutada vahekohtumenetlust vastavalt artiklile INST.14 [Vahekohtumenetlus], ilma et ta oleks enne pidanud konsultatsioone vastavalt artiklile INST.13 [Konsultatsioonid]. Vahekohus käsitab küsimust kiireloomulise juhuna artikli INST.19  [Kiireloomulised menetlused] tähenduses. Poole taotlusel võib vahekohus kuni lõpliku otsuse tegemiseni anda korralduse ajutiste meetmete võtmiseks, sealhulgas kummagi poole poolt käesoleva artikli alusel võetud meetmete muutmiseks või peatamiseks.

               5.
                     Olenemata lõigetest 3 ja 4 võib pool lõike 1 punktides c ja d ning lõike 2 punktides b ja c osutatud juhtudel võtta viivitamatuid või kiireloomulisi meetmeid, kui seda nõuab hädaolukord või kui see on vajalik selleks, et vältida nõuete edasist rikkumist.  Käesoleva lõike kohaldamisel tähendab nõuete edasine rikkumine seda, et poolte pädevad asutused on nõuete rikkumise küsimuse juba tõstatanud.

               6.
                     Käesolev artikkel ei piira esimese rubriigi XI jaotise  [Avatud ja ausa konkurentsi võrdsed tingimused ning kestlik areng], artikli AIRTRN 11 [Diskrimineerimiskeeld] lõike 4, artikli AIRTRN 18 [Lennundusohutus] lõigete 4, 6 ja 8 ning artikli AIRTRN 19 [Lennundusjulgestus] lõike 12 ega kuuenda osa I jaotises [Vaidluste lahendamine] sätestatud vaidluste lahendamise menetluse ega sellest tulenevate meetmete kohaldamist.

               Artikkel AIRTRN.9. Lennuettevõtjate omand ja kontroll nende üle

               Pooled tunnistavad võimalikke eeliseid, mis tulenevad nende vastavate lennuettevõtjate omandi ja kontrolli jätkuvast liberaliseerimisest. Pooled on kokku leppinud arutada lennutranspordi erikomitees lennuettevõtjate omandi ja kontrolli vastastikust liberaliseerimist 12 kuu jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist ning seejärel 12 kuu jooksul pärast seda, kui üks pooltest on esitanud asjakohase taotluse. Kõnealuse arutelu tulemusel võivad pooled otsustada käesolevat jaotist muuta.

               Artikkel AIRTRN.10. Vastavus õigusnormidele

               1.
                     Kummagi poole lennuettevõtjad peavad teise poole territooriumile sisenemisel, seal viibimisel ja sealt lahkumisel järgima teise poole õigusnorme, mis käsitlevad rahvusvahelises lennutranspordis osalevate õhusõidukite sisenemist tema territooriumile, seal viibimist ja sealt lahkumist.

               2.
                     Kummagi poole lennuettevõtjate poolt õhusõidukiga veetavad reisijad, meeskond, pagas, last ja post peavad teise poole territooriumile sisenemisel, seal viibimisel ja sealt lahkumisel olema vastavuses teise poole õigusnormidega, mis käsitlevad reisijate, meeskonna, pagasi, lasti või posti sisenemist tema territooriumile, seal viibimist ja sealt lahkumist (sealhulgas sisenemist, vormistamist, sisserännet, passe, tolli ja karantiini käsitlevate eeskirjadega ning posti puhul postieeskirjadega).

               3.
                     Pooled lubavad teise poole lennuettevõtjatel võtta oma territooriumil meetmeid tagamaks, et veetakse ainult neid isikuid, kellel on teise poole territooriumile sisenemiseks või selle läbimiseks nõutavad reisidokumendid.

               Artikkel AIRTRN.11. Diskrimineerimiskeeld

               1.
                     Ilma et see piiraks esimese rubriigi XI jaotise [Avatud ja ausa konkurentsi võrdsed tingimused ning kestlik areng] kohaldamist, kõrvaldavad mõlemad pooled oma vastavates jurisdiktsioonides mis tahes diskrimineerimise, mis kahjustaks teise lepinguosalise lennuettevõtjate võimalust teostada käesolevas jaotises sätestatud õigusi ausa ja võrdse konkurentsi tingimustes.

               2.
                     Pool (edaspidi „algatav pool“) võib toimida vastavalt lõigetele 3–6, kui ta leiab, et tema lennuettevõtjate võimalusi teostada käesolevas jaotises sätestatud õigusi ausa ja võrdse konkurentsi tingimustes on kahjustatud lõike 1 alusel keelatud diskrimineerimise kaudu.

               3.
                     Algatav pool esitab teisele poolele (edaspidi „vastustajast pool“) kirjaliku konsultatsioonitaotluse. Konsultatsioonid algavad 30 päeva jooksul alates konsultatsioonitaotluse saamisest, kui pooled ei ole kokku leppinud teisiti.

               4.
                     Kui algatav pool ja vastustajast pool ei jõua kõnealuses küsimuses kokkuleppele 60 päeva jooksul alatest lõikes 3 osutatud konsultatsioonitaotluse kättesaamisest, võib algatav lepinguosaline võtta meetmeid kõikide või teatava osa lennuettevõtjate suhtes, kes on saanud kasu lõike 1 alusel keelatud diskrimineerimisest,  sealhulgas meetmeid, mis hõlmavad asjaomastele lennuettevõtjatele lennutegevusloa või tehniliste lubade andmisest keeldumist või nende lubade tühistamist, peatamist, neile tingimuste seadmist või kõnealuste lubade piiramist.

               5.
                     Lõike 4 kohaselt võetavad meetmed peavad olema kohased ja proportsionaalsed ning nende ulatus ja kestus peavad piirduma vaid hädavajalikuga, et leevendada kahju algatava poole lennuettevõtjatele ja kõrvaldada põhjendamatud eelised lennuettevõtjatele, kelle vastu need meetmed on suunatud.

               6.
                     Kui konsultatsioonide käigus ei leita lahendust või kui on võetud lõike 4 kohaseid meetmeid, võib pool kasutada vahekohtumenetlust vastavalt artiklile INST.14 [Vahekohtumenetlus], ilma et ta oleks eelnevalt pidanud konsultatsioone vastavalt artiklile INST.13 [Konsultatsioonid]. Vahekohus käsitab küsimust kiireloomulise juhuna artikli INST.19  [Kiireloomulised menetlused] tähenduses. Poole taotlusel võib vahekohus kuni lõpliku otsuse tegemiseni anda korralduse ajutiste meetmete võtmiseks, sealhulgas kummagi poole poolt käesoleva artikli alusel võetud meetmete muutmiseks või peatamiseks.

               7. Olenemata lõikest 2 ei toimi pooled vastavalt lõigetele 3–6 sellise tegevuse korral, mis kuulub esimese rubriigi XI jaotise [Avatud ja ausa konkurentsi võrdsed tingimused ning kestlik areng] kohaldamisalasse.

               Artikkel AIRTRN.12. Äritegevus

               1.
                     Pooled on kokku leppinud, et lennuettevõtjate äritegevust takistavad asjaolud takistaksid käesoleva jaotisega saavutatavate eeliste kasutamist. Pooled on kokku leppinud teha koostööd, et kõrvaldada kummagi poole lennuettevõtjate äritegevust takistavad asjaolud, kui need võivad pärssida äritegevust, moonutada konkurentsi või mõjutada võrdseid konkureerimisvõimalusi.

               2.
                     Lennutranspordi erikomitee jälgib edusamme lennuettevõtjate äritegevust takistavate asjaolude tõhusal kõrvaldamisel.

               Artikkel AIRTRN.13. Äriline lennutegevus

               1.
                     Pooled annavad üksteisele lõigetes 2–7 sätestatud õigused. Nende õiguste kasutamiseks ei pea kummagi poole lennuettevõtjad omama kohalikku sponsorit.

               2.
                     Lennuettevõtjate esindajate suhtes kohaldatakse järgmisi sätteid:

               a)
                     ühe poole lennuettevõtjatel lubatakse luua teise poole territooriumil kontoreid ja rajatisi, mis on vajalikud käesoleva jaotise kohaste teenuste osutamiseks, ilma piiranguteta ja diskrimineerimata;

               b)
                     ilma et see piiraks ohutus- ja julgeolekueeskirjade kohaldamist, võib selliste kontorite ja rajatiste suhtes, mis asuvad lennujaamas, kohaldada ruumi kättesaadavusest tulenevaid piiranguid;

               c)
                     pool lubab kooskõlas oma territooriumile sisenemist, seal elamist ja töötamist käsitlevate õigusnormidega teise poole lennuettevõtjatel tuua loa andnud poole territooriumile ja seal hoida oma juhtiv-, müügi-, tehnilisi, käitamis- ja muid spetsialiste, keda lennuettevõtja peab põhjendatult vajalikuks lennutransporditeenuste osutamiseks käesoleva jaotise alusel. Kui käesolevas lõikes osutatud töötajate, sealhulgas teatavaid ajutisi ülesandeid täitvate töötajate puhul on nõutav tööluba, menetlevad pooled sellise loa taotlusi kiiresti vastavalt asjakohastele õigusnormidele.

               3.
                     Mis puudutab maapealset teenindust, siis

               a)
                     pool lubab oma territooriumil teise poole lennuettevõtjatel teostada omakäitlust ilma muude piiranguteta kui need, mis tulenevad ohutuse või julgeolekuga seotud kaalutlustest või muul viisil füüsilistest või käitamispiirangutest;

               b)
                     pool ei kohusta teise poole lennuettevõtjaid valima ühte või mitut maapealse teenindusega seotud teenuste osutajat nende hulgast, kes tegutsevad turul vastavalt selle poole õigusnormidele, kelle territooriumil teenuseid osutatakse;

               c)
                     ilma et see piiraks punkti a kohaldamist, kui poole õigusnormid piiravad mis tahes viisil vaba konkurentsi maapealse teenindusega seotud teenuste osutajate vahel, tagab see pool, et kõik vajalikud maapealse teenindusega seotud teenused on teise poole lennuettevõtjatele kättesaadavad ja neid osutatakse vähemalt sama soodsatel tingimustel nagu mis tahes teise lennuettevõtja puhul.

               4.
                     Kumbki pool tagab, et tema territooriumil asuvates lennujaamades kohaldatakse teenindusaegade jaotamise eeskirju, suuniseid ja protseduure läbipaistvalt, tõhusalt, mittediskrimineerivalt ja õigeaegselt.

               5.
                     Kohapeal kantavate kulude ning rahaliste vahendite ja tulude ülekandmise suhtes kohaldatakse järgmist:

               a)
                     käesoleva jaotisega reguleeritud küsimuste suhtes kohaldatakse esimese rubriigi IV jaotise [Kapitali liikumine, maksed, ülekanded ja ajutised kaitsemeetmed] sätteid, ilma et see piiraks artikli AIRTRN.6 [Lennutegevusload ja tehnilised load] kohaldamist;

               b)
                     pooled võimaldavad teineteisel kasutada punktides c–e sätestatud eeliseid;

               c)
                     transporditeenuste ja nendega seotud teenuste müük ja ost poolte lennuettevõtjate poolt võib lennuettevõtja äranägemisel olla nomineeritud naelsterlingites, kui müük või ost toimub Ühendkuningriigi territooriumil, või kui müük või ost toimub liikmesriigi territooriumil, siis selle liikmesriigi vääringus;

               d)
                     kummagi poole lennuettevõtjatel lubatakse oma äranägemisel tasuda kohapeal kantavaid kulusid kohalikus vääringus;

               e)
                     kummagi poole lennuettevõtjatel lubatakse taotluse korral kanda teise poole territooriumil lennutransporditeenuste müügist ja sellega otseselt seotud tegevusest saadud tulu, mis ületab sellel territooriumil makstavaid summasid, üle nende valitud riiki mis tahes ajal ja viisil. Viivitamatu konverteerimine ja ülekandmine on ilma piiranguteta ja maksustamiseta lubatud turupõhise vahetuskursi järgi, mida kohaldatakse jooksvate tehingute ja rahaülekannete suhtes kuupäeval, mil lennuettevõtja esitab esialgse rahaülekande taotluse, ning seejuures ei kohaldata muid tasusid peale nende, mida pangad tavaliselt sellise konverteerimise ja ülekandmise puhul kohaldavad.

               6.
                     Ühendvedude suhtes kohaldatakse järgmist:

               a)
                     seoses reisijateveoga ei kohalda pooled pinnatransporditeenuste osutajate suhtes lennutransporti reguleerivaid õigusnorme ainuüksi põhjusel, neid teenuseid pakub lennuettevõtja oma nime all;

               b)
                     vastavalt esimese rubriigi II jaotises [TEENUSED JA INVESTEERINGUD] ja selle lisades ning kolmanda rubriigi  I jaotise [Kaupade maanteevedu] ja selle lisades sätestatud tingimustele ja kvalifikatsioonidele on kummagi poole lennuettevõtjatel lubatud seoses rahvusvahelise lennutranspordiga kasutada pinnatransporti lasti veoks poolte või kolmandate riikide territooriumi mis tahes punktidesse või punktidest, sealhulgas veoks tollirajatistega lennujaamadesse või tollirajatistega lennujaamadest, ning vajaduse korral on neil õigus vedada tolliladustatud lasti kooskõlas kohaldatavate õigusnormidega. Sellise lasti puhul, olenemata sellest, kas seda veetakse mööda maismaad või merd või õhus, tagatakse võimalus kasutada lennujaama tolliprotseduure ja -rajatisi. Lennuettevõtjad võivad otsustada korraldada pinnatransporti ise või pakkuda pinnatransporditeenuseid kokkulepete, sealhulgas koodijagamiskokkulepete alusel koos teiste pinnatransporditeenuste osutajatega, sealhulgas muude pinnatransporditeenuseid osutavate lennuettevõtjatega ja kaubaveolendude kaudsete teostajatega. Selliseid ühendveona osutatavaid kaubaveoteenuseid võib pakkuda mitme teenuseosutaja teenusena ning lennu- ja pinnatransporditeenuste koondhinnaga, tingimusel et kaubasaatjaid teavitatakse asjaomastest veoteenuste osutajatest.

               7.
                     Rentimise suhtes kohaldatakse järgmist:

               a)
                     pooled annavad teineteise lennuettevõtjatele õiguse osutada lennutransporditeenuseid kooskõlas artikliga 3 [Liiklusõigused] mis tahes alljärgnevalt loetletud viisil:

               i)
                     kasutades rendileandjalt ilma meeskonnata renditud õhusõidukit;

               ii)
                     Ühendkuningriigi lennuettevõtjate puhul: kasutades poolte teistelt lennuettevõtjatelt meeskonnaga renditud õhusõidukit;

               iii)
                     liidu lennuettevõtjate puhul: kasutades liidu teistelt lennuettevõtjatelt meeskonnaga renditud õhusõidukit;

               iv)
                     kasutades õhusõidukit, mis on renditud koos meeskonnaga muudelt kui punktides ii ja iii osutatud lennuettevõtjatelt, tingimusel et rentimine on põhjendatud rentniku erakorraliste vajaduste, hooajalise veomahuvajaduse või tegevusraskuste tõttu ning rentimine ei kesta kauem, kui on rangelt vajalik selle vajaduse rahuldamiseks või nende raskuste ületamiseks;

               b)
                     pooled võivad nõuda, et rendilepingud tuleb kooskõlastada poole pädevate asutustega, et viimased saaksid kontrollida käesolevas lõikes sätestatud tingimuste ning kohaldatavate ohutus- ja julgeolekunõuete täitmist;

               c)
                     kui pool nõuab sellist kooskõlastamist, püüab ta siiski kiirendada kooskõlastamismenetlusi ja minimeerida asjaomaste lennuettevõtjate halduskoormust.

               d)
                     Käesoleva lõike sätted ei piira poole selliste õigusnormide kohaldamist, mis käsitlevad õhusõidukite rentimist selle poole lennuettevõtjate poolt.

               Artikkel AIRTRN.14. Maksusätted

               1.
                     Poole lennuettevõtja poolt rahvusvahelises lennutranspordis käitatav õhusõiduk, selle tavapärased seadmed, kütus, määrdeained, tehnilised tarbevarud, maapealsed seadmed, varuosad (sh mootorid), pardavarud (sealhulgas, toiduained, mittealkohoolsed ja alkohoolsed joogid, tubakas ning muud reisijatele lennu ajal piiratud koguses müügiks või tarbimiseks ettenähtud kaubad) ja muud esemed, mis on ette nähtud kasutamiseks ainult seoses rahvusvahelist lennutransporti teostava õhusõiduki käitamise või teenindamisega, vabastatakse teise poole territooriumile saabumisel vastastikkuse põhimõtte alusel kõigist impordipiirangutest, vara-, kapitali-, tolli- ja aktsiisimaksudest, kontrollitasudest, käibemaksust ja muudest samalaadsetest kaudsetest maksudest ning samalaadsetest tasudest ja lõivudest, mida kohaldavad riiklikud või kohalikud ametiasutused või liit, tingimusel et nimetatud seadmed ja varud jäävad õhusõiduki pardale.

               2.
                     Vastastikkuse põhimõtte alusel vabastatakse lõikes 1 osutatud maksudest, lõivudest ja tasudest ka järgmised kaubad:

               a)
                     poole territooriumile toodud või seal hangitud ja õhusõiduki pardale võetud mõistlikus koguses pardavarud, mis on ette nähtud kasutamiseks teise poole lennuettevõtja lahkuva, rahvusvahelist lennutransporti teostava õhusõiduki pardal, sealhulgas juhul, kui neid varusid kasutatakse reisi osas, mis toimub kõnealuse territooriumi kohal;

               b)
                     poole territooriumile toodud maapealsed seadmed ja varuosad (sh mootorid), mis on ette nähtud teise poole lennuettevõtja poolt rahvusvahelise lennutransporditeenuse osutamiseks kasutatava õhusõiduki teenindamiseks, hoolduseks või remondiks;

               c)
                     määrdeained ja tarvitatavad tehnilised varud, v.a kütus, mis on poole territooriumile toodud või seal hangitud ja mis on ette nähtud teise poole lennuettevõtja poolt rahvusvahelises lennutranspordis osaleva õhusõiduki jaoks, isegi kui need varud on ette nähtud kasutamiseks reisi selles osas, mis toimub kõnealuse territooriumi kohal; ning

               d)
                     kummagi poole tollialaste õigusaktidega ettenähtud trükised, mis on ühe poole territooriumile toodud või seal hangitud ja pardale võetud ning mis on ette nähtud kasutamiseks teise poole lennuettevõtja lahkuva, rahvusvahelist lennutransporti teostava õhusõiduki pardal, sealhulgas juhul, kui neid kasutatakse reisi korral, mis toimub kõnealuse territooriumi kohal.

               3.
                     Tavapäraseid pardaseadmeid, samuti lõikes 1 osutatud materjale, varusid ja varuosasid, mida tavaliselt hoitakse ühe poole lennuettevõtja käitatava õhusõiduki pardal, võib teise poole territooriumil maha laadida üksnes selle poole tolli loal ning need võivad jääda asjaomaste asutuste järelevalve või kontrolli alla seni, kuni need reeksporditakse või vastavalt kohaldatavatele eeskirjadele kõrvaldatakse.

               4.
                     Käesolevas artiklis sätestatud maksuvabastusi tuleb kohaldada ka olukordades, kus ühe poole lennuettevõtja või lennuettevõtjad on sõlminud teise lennuettevõtjaga või teiste lennuettevõtjatega kokkulepped käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 nimetatud esemete laenamiseks või üleandmiseks teise poole territooriumil, tingimusel et sellise teise lennuettevõtja või teiste lennuettevõtjate suhtes kohaldatakse teise poole poolt samasugust maksuvabastust.

               5.
                     Ükski käesoleva jaotise säte ei takista poolt kohaldamast makse, lõive, tollimakse või tasusid kaupade suhtes, mida müüakse reisijatele muul eesmärgil kui pardal tarbimiseks lennuteenuse selle osa jooksul, mis toimub tema territooriumi kahe punkti vahel, kus on lubatud pardaleminek või pardalt mahatulek.

               6.
                     Poole territooriumi kaudu otsetransiitveol olev pagas ja last vabastatakse maksudest, tollimaksudest, lõivudest ja muudest samalaadsetest tasudest.

               7.
                     Käesoleva artikli lõikes 2 osutatud seadmete ja varude puhul võidakse nõuda nende hoidmist asjaomaste asutuste järelevalve või kontrolli all.

               8.
                     Käesolev jaotis ei mõjuta Ühendkuningriigi ja liikmesriikide vahel kehtivate tulu ja kapitali topeltmaksustamise vältimise konventsioonide sätete kohaldamist.

               9.
                     Tollimaksudest, riiklikest aktsiisimaksudest ja samalaadsetest riiklikest tasudest vabastamine ei laiene tasudele, mis põhinevad poole lennuettevõtjale või lennuettevõtjatele teise poole territooriumil osutatud teenuste maksumusel.

               Artikkel AIRTRN.15. Kasutustasud

               1.
                     Kasutustasud, mida üks pool võib kohaldada teise poole lennuettevõtjate suhtes aeronavigatsiooni ja lennujuhtimise kasutamise eest, peavad olema kulupõhised ja mittediskrimineerivad. Igal juhul tuleb selliseid kasutustasusid kohaldada teise poole lennuettevõtjate suhtes tingimustel, mis on vähemalt sama soodsad kui nende tasude kehtestamise ajal mis tahes muule lennuettevõtjale samasugustel asjaoludel kättesaadavad kõige soodsamad tingimused.

               2.
                     Ilma et see piiraks artikli AIRTRN.13 [Äriline lennutegevus] lõike 5 kohaldamist tagavad pooled, et muud kasutustasud peale nende, mis on nimetatud lõikes 1 ja mida võidakse kohaldada teise poole lennuettevõtjate suhtes, on õiglased, põhjendatud, ei ole ebaõiglaselt diskrimineerivad ning on võrdselt jaotatud eri kasutajakategooriate vahel. Teise poole lennuettevõtjate suhtes kohaldatavad kasutustasud võivad kajastada lennujaamas või lennujaamade süsteemis asjakohaste lennujaama-, keskkonna- ja lennundusjulgestusrajatiste ja -teenuste kasutamise võimaldamise kogumaksumust, kuid ei tohi seda ületada. Need tasud võivad sisaldada mõistlikku tulu varadelt pärast kulumi mahaarvamist. Rajatisi ja teenuseid, mille eest kasutustasu võetakse, peab saama kasutada tõhusalt ja säästvalt. Igal juhul tuleb selliseid kasutustasusid kohaldada teise poole lennuettevõtjate suhtes tingimustel, mis on vähemalt sama soodsad kui nende tasude kehtestamise ajal mis tahes muule lennuettevõtjale samasugustel asjaoludel kättesaadavad kõige soodsamad tingimused.

               3.
                     Lõigetes 1 ja 2 sätestatud põhimõtete nõuetekohase kohaldamise tagamiseks tagab kumbki pool, et tema territooriumil asuvate tasusid kehtestavate pädevate asutuste või organite ning asjaomaseid teenuseid ja rajatisi kasutavate lennuettevõtjate vahel toimuvad konsultatsioonid ning et tasusid kehtestavad pädevad asutused või organid ja lennuettevõtjad vahetavad omavahel vajalikku teavet. Kumbki pool tagab, et tasusid kehtestavad pädevad asutused teatavad kõikidest kasutustasude muutmise kavatsustest kasutajatele mõistliku aja jooksul ette, et kasutajad saaksid enne muudatuste tegemist esitada oma seisukohad.

               Artikkel AIRTRN.16. Tariifid

               1.
                     Pooled lubavad poolte lennuettevõtjatel vabalt kehtestada tariife ausa konkurentsi põhimõtte kohaselt ja kooskõlas käesoleva jaotisega.

               2.
                     Pooled ei nõua teineteise lennuettevõtjate tariifide kooskõlastamist.

               Artikkel AIRTRN.17. Statistika

               1.
                     Pooled teevad lennutranspordi erikomitees koostööd, et hõlbustada käesoleva jaotise alusel osutatavate lennutransporditeenustega seotud statistilise teabe vahetamist.

               2.
                     Taotluse korral esitab pool teisele poolele mittediskrimineerivalt käesoleva jaotise kohast lennutransporti käsitlevad kättesaadavad, mittekonfidentsiaalsed, tundlikku äriteavet mittesisaldavad ning poolte vastavate õigusnormidega ette nähtud statistilised andmed, mida võidakse põhjendatult taotleda.

               Artikkel AIRTRN.18. Lennundusohutus

               1.
                     Pooled kinnitavad veel kord tiheda koostöö tähtsust lennundusohutuse valdkonnas.

               2.
                     Pool ja tema lennundusasutused tunnistavad käesoleva jaotise kohaste lennuteenuste osutamiseks kehtivaks lennukõlblikkussertifikaadid, pädevustunnistused ja litsentsid, mille on välja andnud või kehtivaks tunnistanud teine pool ja mis on endiselt jõus, tingimusel et sellised sertifikaadid, tunnistused või litsentsid on välja antud või kehtivaks tunnistatud vastavalt vähemalt konventsiooni alusel kehtestatud asjakohastele rahvusvahelistele standarditele ning on nendega kooskõlas.

               3.
                     Kumbki pool võib igal ajal taotleda konsultatsioone seoses ohutusstandarditega, mida teine pool järgib ja kohaldab lennundusrajatiste, lennumeeskonna, õhusõidukite ja nende käitamisega seotud valdkondades. Sellised konsultatsioonid toimuvad 30 päeva jooksul alates taotluse esitamisest.

               4.
                     Kui üks pool järeldab pärast selliseid konsultatsioone, et teine pool ei järgi või ei kohalda lõikes 2 osutatud valdkondades tõhusalt ohutusstandardeid, mis on vähemalt samaväärsed konventsiooni kohaselt sel ajal kehtivate miinimumstandarditega, teatab ta teisele poolele sellest järeldusest ja meetmetest, mida ta peab miinimumstandarditele vastavuse tagamiseks vajalikuks, ning teine pool võtab asjakohased parandusmeetmed. Kui teine pool ei võta asjakohaseid meetmeid 15 päeva jooksul või kokkulepitud pikema ajavahemiku jooksul, annab see taotluse esitanud poolele aluse teise poole ohutusjärelevalve alla kuuluvatele lennuettevõtjatele lennutegevus- või tehniliste lubade andmisest keeldumiseks, nende lubade tühistamiseks, peatamiseks või piiramiseks või neile tingimuste seadmiseks või vastavate lennuettevõtjate tegevuse muul viisil keelamiseks, peatamiseks või piiramiseks või sellele tingimuste seadmiseks.

               5.
                     Ühe poole lennuettevõtja või lennuettevõtjate poolt või rendilepingu alusel nende nimel käitatavate õhusõidukite suhtes võib kohaldada seisuplatsil tehtavat kontrolli teise poole territooriumil, tingimusel et see ei põhjusta õhusõidukite käitamises põhjendamatut viivitust.

               6.
                     Kui seisuplatsil tehtud kontroll või kontrollide seeria annab alust

               a)
                     tõsistele kahtlustele, et õhusõiduk või selle käitamine ei vasta konventsiooni kohaselt sel ajal kehtivatele miinimumstandarditele, või

               b)
                     tõsistele kahtlustele, et konventsiooni kohaselt sel ajal kehtivate ohutusstandardite tõhus järgimine ja kohaldamine ei ole tagatud,

               Kui õhusõidukit seisuplatsil ühel või mitmel korral kontrollinud poolel tekib punktides a või b osutatud tõsiseid kahtlusi, teavitab ta teise poole pädevaid asutusi, kes vastutavad õhusõidukit käitava lennuettevõtja ohutusjärelevalve eest, asjaomastest järeldustest ja meetmetest, mida ta peab miinimumstandarditele vastavuse tagamiseks vajalikuks. Kui teine pool ei võta asjakohaseid meetmeid 15 päeva jooksul või kokkulepitud ajavahemiku jooksul, annab see esimesele poolele aluse õhusõidukit käitavale lennuettevõtjale lennutegevus- või tehniliste lubade andmisest keelduda, need load tühistada, peatada või neid piirata või neile tingimusi seada või selle lennuettevõtja tegevus muul viisil keelata, peatada või seda piirata või sellele tingimusi seada.

               7.
                     Juhul kui keeldutakse andmast juurdepääsu ühe poole lennuettevõtja või lennuettevõtjate käitatavale õhusõidukile selle kontrollimiseks seisuplatsil vastavalt lõikele 5, on teisel poolel õigus järeldada, et see annab alust lõikes 6 osutatud tõsistele kahtlustele, ja ta võib tegutseda kooskõlas lõikega 6.

               8.
                     Kumbki pool jätab endale õiguse viivitamata tühistada või peatada teise poole lennuettevõtja või lennuettevõtjate lennutegevus- või tehnilised load või seada neile piirangud või teise poole lennuettevõtja või lennuettevõtjate tegevuse muul viisil peatada või seda piirata, kui ta järeldab kas seisuplatsil tehtud ühe või mitme kontrolli, seisuplatsil kontrollimiseks juurdepääsu andmisest keeldumise või konsultatsioonide tulemusena või muul põhjusel, et lennuettevõtja tegevuse ohutuse tagamiseks on hädavajalikud viivitamatud meetmed. Selliseid meetmeid võttev pool teatab neist viivitamata teisele poolele ja põhjendab neid.

               9.
                     Poole poolt lõigete 4, 6 või 8 alusel võetud meede lõpetatakse, kui meetme võtmise alus lakkab olemast.

               10.
                     Kui pool on võtnud meetmeid vastavalt lõigetele 4, 6 või 8, võib ta vaidluse korral kasutada vahekohtumenetlust vastavalt artiklile INST.14 [Vahekohtumenetlus], ilma et ta oleks eelnevalt pidanud konsultatsioone vastavalt artiklile INST.13 [Konsultatsioonid]. Vahekohus käsitab küsimust kiireloomulise juhuna artikli INST.19  [Kiireloomulised menetlused] tähenduses. Kaebuse esitanud poole taotlusel võib vahekohus kuni lõpliku otsuse tegemiseni anda korralduse ajutiste meetmete võtmiseks, sealhulgas kummagi poole poolt käesoleva artikli alusel võetud meetmete muutmiseks või peatamiseks.

               Artikkel AIRTRN.19. Lennundusjulgestus

               1.
                     Taotluse korral osutavad pooled teineteisele igakülgset abi, et kõrvaldada tsiviillennunduse turvalisust ähvardavad ohud, sealhulgas hoida ära tsiviilõhusõidukite ebaseaduslikku hõivamist ja muid ebaseaduslikke tegusid, mis ohustavad selliseid õhusõidukeid, nende reisijaid ja meeskonda, lennujaamu ja aeronavigatsiooniseadmeid, ning mis tahes muid ohte tsiviillennunduse turvalisusele.

               2.
                     Pooled tegutsevad oma vastastikustes suhetes kooskõlas ICAO kehtestatud lennundusjulgestusstandarditega. Nad nõuavad, et nende registrites olevate õhusõidukite käitajad ja nende territooriumil asuvate lennujaamade käitajad tegutseksid vähemalt kooskõlas kõnealuste lennundusjulgestusstandarditega. Kumbki pool teatab teisele poolele viimase taotluse korral võimalikest erinevustest tema õigusnormide ja tavade ning käesolevas lõikes osutatud lennundusjulgestusstandardite vahel. Kumbki pool võib igal ajal taotleda viivitamata konsultatsioone teise poolega, et neid erinevusi arutada.

               3.
                     Kumbki pool tagab, et tema territooriumil võetakse tõhusalt meetmeid, millega kaitstakse tsiviillennundust ebaseadusliku sekkumise eest, sealhulgas reisijate ja nende käsipagasi ning registreeritud pagasi läbivaatamine, muude isikute kui reisijate, sealhulgas lennumeeskonna ning nendega kaasasolevate esemete läbivaatamine ja julgestuskontroll, lasti, posti ning parda- ja lennuväljavarude läbivaatamine ja julgestuskontroll ning lennualale ja piiratud juurdepääsuga turvaaladele juurdepääsu kontroll. Kumbki pool nõustub, et tuleb järgida teise poole julgestusalaseid sätteid, mis käsitlevad õhusõidukite sisenemist tema territooriumile, seal viibimist ja sealt lahkumist.

               4.
                     Pooled püüavad lennundusjulgestuse küsimustes teha võimalikult ulatuslikku koostööd, vahetada teavet ohtude, haavatavuse ja riskide kohta kooskõlas vastastikuse kokkuleppega salastatud teabe turvalise edastamise, kasutamise, säilitamise ja kõrvaldamise asjakohase korra kohta, ning arutada ja jagada teavet julgestusseadmetega seotud parimate tavade ning toimimis- ja avastamisstandardite kohta, samuti nõuete täitmise järelevalve parimaid tavasid ja tulemusi ning mis tahes muid küsimusi, mille pooled võivad kindlaks määrata. Eelkõige püüavad pooled töötada välja ja säilitada tehniliste ekspertide vahelisi koostöökokkuleppeid, mis käsitlevad lennundusjulgestusstandardite väljatöötamist ja tunnustamist, eesmärgiga hõlbustada sellist koostööd, vähendada haldusmenetluste dubleerimist ning edendada varajast teavitamist uutest julgestusalastest algatustest ja nõuetest ning nende eelnevat arutamist.

               5.
                     Kumbki pool võib taotluse korral teha teisele poolele kättesaadavaks ICAO tehtud auditite tulemused ja auditeeritud riigi võetud parandusmeetmed, tingimusel et sellise teabe turvaliseks edastamiseks, kasutamiseks, säilitamiseks ja kõrvaldamiseks on vastastikku kokku lepitud asjakohane kord.

               6.
                     Pooled lepivad kokku, et nad teevad koostööd nende poolt emma-kumma poole territooriumil korraldatud julgeolekukontrollide alal, luues mehhanismid, sealhulgas halduskorra, et vahetada vastastikku teavet kõnealuste julgeolekukontrollide tulemuste kohta. Pooled lepivad kokku, et nad kaaluvad vastutulelikult taotlusi osaleda vaatlejana teise poole julgeolekukontrollides.

               7.
                     Kui lõikest 9 ei tulene teisiti ning võttes täielikult arvesse ja austades vastastikku teineteise suveräänsust, võib kumbki pool rakendada julgestusmeetmeid, mis on seotud tema territooriumile sisenemisega. Võimaluse korral võtavad pooled seejuures arvesse julgestusmeetmeid, mida teine pool juba rakendab, ja seisukohti, mida teine pool võib esitada. Pooled tunnistavad, et ükski käesoleva artikli säte ei piira poole õigust keelata oma territooriumile sisenemast mis tahes lennul või lendudel, mida ta peab oma julgeolekut ohustavaks.

               8.
                     Pooled võivad konkreetse julgeolekuohu korral võtta kiireloomulisi meetmeid. Sellistest meetmetest teatatakse viivitamata teisele poolele.  Ilma et see piiraks võimalust võtta vajaduse korral viivitamata meetmeid lennunduse turvalisuse kaitseks, kinnitavad pooled, et julgestusmeetmete kaalumisel hindavad nad võimalikku kahjulikku mõju rahvusvahelisele lennutranspordile ning et seaduslike piirangute puudumisel võtavad nad seda arvesse asjaomaste julgeolekuriskide puhul vajalike ja sobivate meetmete kindlaksmääramisel.

               9.
                     Oma territooriumile suunduvate lennuteenuste puhul ei või pooled nõuda julgestusmeetmete rakendamist teise poole territooriumil. Kui üks pool leiab, et konkreetne oht nõuab kiiresti ajutiste meetmete rakendamist lisaks teise poole territooriumil juba rakendatavatele meetmetele, teavitab ta teist poolt kõnealuse ohu üksikasjadest niivõrd, kuivõrd see on kooskõlas vajadusega kaitsta salastatud teavet, ja kavandatavatest meetmetest. Teine pool suhtub sellisesse ettepanekusse vastutulelikult ja võib otsustada rakendada lisameetmeid, kui ta peab seda vajalikuks.  Sellised meetmed peavad olema proportsionaalsed ja ajaliselt piiratud.

               10.
                     Tsiviilõhusõiduki ebaseadusliku hõivamise või õhusõiduki, reisijate, meeskonna, lennujaamade või aeronavigatsiooniseadmete turvalisust mõjutava muu ebaseadusliku tegevuse intsidendi või sellise intsidendi ohu korral abistavad pooled teineteist, hõlbustades sidepidamist ja muude asjakohaste meetmete võtmist, et kiiresti ja ohutult selline intsident lõpetada või oht kõrvaldada.

               11.
                     Kumbki pool võtab kõik tema arvates asjakohased meetmed, et tagada ebaseadusliku hõivamise või muu ebaseadusliku sekkumise ohvriks langenud ja tema territooriumil maapinnal oleva õhusõiduki maapinnale jäämine, välja arvatud juhul, kui selle äralend on vajalik inimelu kaitseks. Võimaluse korral võetakse sellised meetmed pooltevaheliste konsultatsioonide põhjal.

               12.
                     Kui poolel on põhjendatult alust arvata, et teine pool ei vasta käesoleva artikli nõuetele, võib see pool taotleda viivitamatut konsultatsioonide pidamist teise poolega. Sellised konsultatsioonid algavad 30 päeva jooksul alates konsultatsioonitaotluse saamisest. Kui 15 päeva jooksul või kokkulepitud ajavahemiku jooksul alates taotluse kuupäevast ei jõuta mõlemat poolt rahuldavale kokkuleppele, annab see konsultatsioone taotlenud poolele aluse võtta meetmeid teise poole asjaomasele lennuettevõtjale või asjaomastele lennuettevõtjatele lennutegevusloa ja tehniliste lubade andmisest keeldumiseks või nende lubade tühistamiseks, peatamiseks, neile tingimuste seadmiseks või nende piiramiseks, et tagada vastavus käesolevale artiklile. Pool võib võtta ajutisi meetmeid enne eespool nimetatud 15 päeva möödumist, kui seda nõuab hädaolukord või kui see on vajalik selleks, et vältida käesoleva artikli nõuete edasist rikkumist.

               13.
                     Lõike 8 kohaselt võetud meetme kohaldamine lõpetatakse, kui kõnealune pool leiab, et meede ei ole enam vajalik või see on ohu leevendamiseks asendatud muu meetmega.  Lõike 12 kohaselt võetud meetmete kohaldamine lõpetatakse, kui teine pool järgib käesolevat artiklit.  Kui lõike 8 või lõike 12 kohaselt on võetud meetmeid, võib nende kohaldamise poolte kokkuleppel lõpetada.

               14.
                     Kui lõigete 7, 8, 9 või 12 kohaselt on võetud meetmeid, võib pool kasutada kuuenda osa I jaotise [Vaidluste lahendamine] vaidluste lahendamise sätteid. Vahekohus käsitab küsimust kiireloomulise juhuna artikli INST.19  [Kiireloomulised menetlused] tähenduses.

               Artikkel AIRTRN.20. Lennuliikluse korraldamine

               1.
                     Pooled ning nende pädevad asutused ja aeronavigatsiooniteenuste osutajad teevad omavahel koostööd, et edendada lennuliikluse ohutut ja tõhusat toimimist Euroopa piirkonnas. Pooled püüavad saavutada koostalitlusvõime teineteise teenuseosutajate vahel.

               2.
                     Pooled on kokku leppinud teha koostööd aeronavigatsiooniteenuste ja võrgufunktsioonide toimimise ja tasudega seotud küsimustes, et optimeerida lennuteenuste üldist tõhusust, vähendada kulusid, minimeerida keskkonnamõju ning suurendada poolte olemasolevate lennuliikluse juhtimissüsteemide vaheliste lennuliiklusvoogude ohutust ja mahtu.

               3.
                     Pooled on kokku leppinud edendada koostööd oma aeronavigatsiooniteenuste osutajate vahel, et vahetada lennuandmeid ja koordineerida liiklusvooge eesmärgiga optimeerida lennuteenuste tõhusust ning saavutada lennuliikluse parem prognoositavus, täpsus ja pidevus.

               4.
                     Pooled on kokku leppinud teha koostööd seoses oma lennuliikluse korraldamise ajakohastamise programmidega, sealhulgas teadus-, arendus- ja kasutuselevõtutegevusega, ning soodustada ühist osalemist valideerimis- ja tutvustamistegevuses, et tagada ülemaailmne koostalitlusvõime.

               Artikkel AIRTRN.21. Lennuettevõtja vastutus

               Pooled kinnitavad veel kord oma kohustusi, mis tulenevad Montrealis 28. mail 1999. aastal sõlmitud rahvusvahelise õhuveo nõuete ühtlustamise konventsioonist (Montreali konventsioon).

               Artikkel AIRTRN.22. Tarbijakaitse

               1.
                     Poolte ühine eesmärk on saavutada tarbijakaitse kõrge tase ja nad teevad selle nimel koostööd.

               2.
                     Pooled tagavad, et tarbijate huvide kaitseks lennutranspordis võetakse tõhusaid ja mittediskrimineerivaid meetmeid. Kõnealused meetmed sisaldavad asjakohast juurdepääsu teabele, abi, sealhulgas puudega ja piiratud liikuvusega isikutele, tagasimakseid ning vajaduse korral hüvitist lennureisist mahajätmise, lennu tühistamise või hilinemise korral, samuti kaebuste tõhusat läbivaatamist.

               3.
                     Pooled konsulteerivad teineteisega kõikides tarbijakaitsega seotud küsimustes, sealhulgas kavandatavate meetmete üle.

               Artikkel AIRTRN.23. Seos teiste lepingutega

               1.
                     Käesoleva lepinguga asendatakse Ühendkuningriigi ja liikmesriikide vahelised varasemad lepingud ja kokkulepped, mis on seotud käesoleva jaotise sisuga, niivõrd, kuivõrd need ei ole asendunud liidu õigusega.

               2.
                     Ühendkuningriik ja liikmesriik ei või anda üksteisele seoses nende territooriumile suunduva, sealt väljuva või nende territooriumil toimuva lennutranspordiga muid õigusi kui need, mis on sõnaselgelt sätestatud käesolevas jaotises, välja arvatud  artikli AIRTRN.3 [Liiklusõigused] lõigetes 4 ja 9.

               3.
                     Kui pooled ühinevad mitmepoolse lepinguga või kiidavad heaks ICAO või muu rahvusvahelise organisatsiooni vastuvõetud otsuse, milles käsitletakse käesoleva jaotisega hõlmatud küsimusi, peavad nad teineteisega konsultatsioone lennutranspordi erikomitees, et teha kindlaks, kas käesolev jaotis tuleks sellise arengu arvessevõtmiseks läbi vaadata.

               4.
                     Ükski käesoleva jaotise säte ei mõjuta liikmesriikide ja Ühendkuningriigi vaheliste olemasolevate ja tulevaste lepingute kehtivust ja kohaldamist seoses nende suveräänsete õiguste alla kuuluvate territooriumidega, mis ei ole hõlmatud artikliga FINPROV.1 [Territoriaalne kohaldamisala].

               5.
                     Ükski käesoleva jaotise säte ei mõjuta Ühendkuningriigile ja liikmesriikidele kättesaadavaid õigusi, mis tulenevad Euroopa mitteregulaarlendude kaubandusõiguste mitmepoolsest lepingust, mis allkirjastati 30. aprillil 1956 Pariisis, kui need õigused on ulatuslikumad kui käesolevas jaotises sätestatud õigused.

               Artikkel AIRTRN.24.  Peatamine ja lõpetamine

               1.
                     Käesoleva jaotise täielikku või osalist peatamist vastavalt artiklile INST.24 [Ajutised õiguskaitsevahendid] ei tohi rakendada varem kui alates Rahvusvahelise Lennutranspordi Assotsiatsiooni (IATA) lennuhooaja esimesest päevast pärast hooaega, mille jooksul peatamisest teatati.

               2.
                     Käesoleva lepingu lõpetamise korral vastavalt artiklile FINPROV.8 [Lõpetamine] või käesoleva jaotise lõpetamise korral vastavalt artiklile AIRTRN.25 [Käesoleva jaotise lõpetamine], artiklile OTH.10 [Teise osa lõpetamine] või artiklile FISH.17 [Lõpetamine], kohaldatakse sätteid, mis reguleerivad käesoleva jaotise kohaldamisalasse kuuluvaid küsimusi, ka pärast artiklis FINPROV.8 [Lõpetamine], artiklis AIRTRN.25 [Käesoleva jaotise lõpetamine], artiklis OTH.10 [Teise osa lõpetamine] või artiklis FISH.17 [Lõpetamine] osutatud lõpetamise kuupäeva kuni sel kuupäeval käimasoleva IATA lennuhooaja lõpuni.

               3.
                     Pool, kes peatab täielikult või osaliselt käesoleva jaotise kohaldamise või lõpetab käesoleva lepingu või käesoleva jaotise, teavitab sellest ICAOd.

               Artikkel AIRTRN.25. Käesoleva jaotise lõpetamine

               Ilma et see piiraks artikli FINPROV.8 [Lõpetamine], artikli OTH.10 [Teise osa lõpetamine] ja artikli FISH.17 [Lõpetamine] kohaldamist, võib kumbki pool käesoleva osa igal ajal lõpetada, teatades sellest kirjalikult diplomaatiliste kanalite kaudu. Sel juhul kaotab käesolev jaotis kehtivuse teatamisele järgneva üheksanda kuu esimesel päeval.

               Artikkel AIRTRN.26: Lepingu registreerimine

               Käesolev leping ja kõik selle muudatused registreeritakse asjakohasuse korral ICAOs vastavalt konventsiooni artiklile 83.

               II jaotis. Lennundusohutus

               Artikkel AVSAF.1. Eesmärgid

               Käesoleva jaotise eesmärgid on:

               (a)võimaldada vastastikku tunnustada kummagi poole pädevate asutuste või sertifitseeritud organisatsioonide tehtud vastavusjäreldusi ning nende väljastatud sertifikaate, nagu on sätestatud käesoleva jaotise lisades;

               (b)edendada koostööd, et saavutada tsiviillennunduse ohutuse ja keskkonnahoidlikkuse kõrge tase;

               (c)edendada tsiviillennunduse ohutuse rahvusvahelist mõõdet;

               (d)hõlbustada ja edendada tsiviillennundustoodete ja -teenuste vaba ringlust.

               Artikkel AVSAF.2. Mõisted

               Käesolevas jaotises kasutatakse järgmisi mõisteid:

               (a)„sertifitseeritud organisatsioon“ – juriidiline isik, kelle kummagi poole pädev asutus on sertifitseerinud käesoleva jaotise kohaldamisalaga seotud õiguste kasutamiseks;

               (b)„sertifikaat“ – heakskiit, litsents või muu dokument, mis on välja antud selle tõendamiseks, et asjaomane tsiviillennundustoode, organisatsioon või juriidiline või füüsiline isik vastab poole õigusnormides sätestatud kohaldatavatele nõuetele;

               (c)„tsiviillennundustoode“ – tsiviilõhusõiduk, õhusõiduki mootor või õhusõiduki propeller või sellele paigaldatud või paigaldatav alakoost, seade, osa või komponent;

               (d)„pädev asutus“ – tsiviillennunduse ohutuse eest vastutav liidu asutus või üksus või valitsusasutus või -üksus, kelle pool on määranud käesoleva jaotise kohaldamisel täitma järgmisi ülesandeid:

               (I)hinnata tema järelevalve alla kuuluvate tsiviillennundustoodete, organisatsioonide, rajatiste, toimingute ja teenuste vastavust selle poole õigusnormides sätestatud kohaldatavatele nõuetele;

               (II)kontrollida nende jätkuvat vastavust kõnealustele nõuetele ning

               (III)võtta täitemeetmeid, et tagada nende vastavus kõnealustele nõuetele;

               (e)„vastavusjäreldus“ – poole õigusnormides sätestatud kohaldatavatele nõuetele vastavuse sedastamine selliste meetmete tulemusena nagu katsetamine, ülevaatus, kvalifitseerimine, heakskiitmine ja järelevalve;

               (f)„järelevalve“ – poole pädeva asutuse regulaarne järelevalve, mille eesmärk on teha kindlaks jätkuv vastavus selle poole õigusnormides sätestatud kohaldatavatele nõuetele,

               (g)„tehniline esindaja“ – liidu puhul Euroopa Liidu Lennundusohutusamet (EASA) või selle õigusjärglane ning Ühendkuningriigi puhul Ühendkuningriigi tsiviillennundusamet (CAA) või selle õigusjärglane ning

               (h)„konventsioon“ – Chicagos 7. detsembril 1944 allkirjastatud rahvusvaheline tsiviillennunduse konventsioon, sealhulgas

               (I)kõik muudatused, mis on jõustunud konventsiooni artikli 94 punkti a alusel ning mille on ratifitseerinud Ühendkuningriik ja asjaomane liikmesriik või asjaomased liikmesriigid ning mis on kõnealuse küsimuse puhul asjakohased, ning

               (II)kõik konventsiooni artikli 90 alusel vastu võetud lisad või nende muudatused, kui need lisad või muudatused kehtivad antud ajahetkel Ühendkuningriigi ja asjaomase liikmesriigi või asjaomaste liikmesriikide kohta ning on kõnealuse küsimuse puhul asjakohased;

               Artikkel AVSAF.3. Kohaldamisala ja rakendamine

               1.
                     Pooled võivad teha koostööd järgmistes valdkondades:

               (a)lennukõlblikkussertifikaadid ja järelevalve tsiviillennundustoodete üle;

               (b)tsiviillennundustoodete keskkonnasertifikaadid ja katsetamine;

               (c)projekteerimis- ja tootmissertifikaadid ning järelevalve projekteerimis- ja tootmisorganisatsioonide üle;

               (d)hooldusorganisatsioonide sertifikaadid ja järelevalve hooldusorganisatsioonide üle;

               (e)töötajate litsentseerimine ja koolitamine;

               (f)lennutreeningseadmete kõlblikkuse hindamine;

               (g)õhusõidukite käitamine;

               (h)lennuliikluse korraldamine ja aeronavigatsiooniteenused ning

               (i)muud lennundusohutusega seotud valdkonnad, mille suhtes kohaldatakse konventsiooni lisasid.

               2.
                     Käesoleva jaotise kohaldamisala määratakse kindlaks lisades, mis hõlmavad kõiki lõikes 1 sätestatud koostöövaldkondi.

               3.
                     Lennundusohutuse erikomitee võib lõikes 2 osutatud lisasid vastu võtta üksnes juhul, kui mõlemad pooled on kindlaks teinud, et teise poole tsiviillennundusstandardid, -eeskirjad, -tavad, -protseduurid ja -süsteemid tagavad piisavalt samaväärse ohutustaseme, et oleks võimalik aktsepteerida tema pädevate asutuste või kõnealuste pädevate asutuste sertifitseeritud organisatsioonide tehtud vastavusjäreldusi ja nende poolt väljastatud sertifikaate.

               4.
                     Igas lõikes 2 osutatud lisas kirjeldatakse vastavusjärelduste ja sertifikaatide vastastikuse tunnustamise tingimusi ja meetodeid ning vajaduse korral üleminekukorda.

               5.
                     Tehnilised esindajad võivad iga üksiku lisa jaoks välja töötada rakenduskorra. Poolte tsiviillennundusstandardite, -eeskirjade, -tavade, protseduuride ja süsteemide tehnilisi erinevusi käsitletakse lõikes 2 osutatud lisades ja rakenduskorras.

               Artikkel AVSAF.4. Üldised kohustused

               1.
                     Kumbki pool tunnustab teise poole pädevate asutuste või sertifitseeritud organisatsioonide tehtud vastavusjäreldusi ja nende väljastatud sertifikaate vastavalt artikli AVSAF.3 [Kohaldamisala ja rakendamine] lõikes 2 osutatud lisades sätestatud tingimustele.

               2.
                     Ükski käesoleva jaotise säte ei too kaasa poolte standardite või tehniliste normide vastastikust tunnustamist.

               3.
                     Kumbki pool tagab, et tema pädevad asutused on jätkuvalt võimelised täitma oma käesolevast jaotisest tulenevaid kohustusi ja täidavad neid.

               Artikkel AVSAF.5. Reguleerimisõiguste säilimine

               Ühtki käesoleva jaotise sätet ei tõlgendata nii, nagu piiraks see poolte õigust määrata oma õiguslike, regulatiivsete ja haldusmeetmetega kindlaks ohutuse ja keskkonnakaitse tase, mida nad peavad asjakohaseks.

               Artikkel AVSAF.6. Kaitsemeetmed

               1.
                     Kumbki pool võib võtta kõik asjakohased ja kohesed meetmed, kui ta leiab, et on olemas põhjendatud risk, et tsiviillennundustoode, teenus või käesoleva jaotise kohaldamisalasse kuuluv tegevus võib ohustada ohutust või keskkonda, ei pruugi vastata kohaldatavatele õiguslikele, regulatiivsetele või haldusmeetmetele või ei pruugi muul viisil vastata mõnele käesoleva jaotise kohaldatava lisa kohaldamisalasse kuuluvale nõudele.

               2.
                     Kui pool võtab lõike 1 kohaselt meetmeid, teatab ta sellest teisele poolele kirjalikult 15 tööpäeva jooksul pärast meetmete võtmist ja põhjendab neid meetmeid.

               Artikkel AVSAF.7. Teabevahetus

               1.
                     Kumbki pool määrab käesoleva jaotise rakendamisega seotud teabe vahetamiseks kontaktpunkti ja teavitab sellest teist poolt. Kogu kõnealune teabevahetus toimub inglise keeles.

               2.
                     Pooled edastavad üksteisele pädevate asutuste loetelu ning seejärel ajakohastatud loetelu iga kord, kui see muutub.

               Artikkel AVSAF.8. Läbipaistvus, regulatiivne koostöö ja vastastikune abi

               1.
                     Kumbki pool tagab, et teist poolt teavitatakse käesoleva jaotisega seotud õigusnormidest ja nende olulistest muudatustest.

               2.
                     Pooled teavitavad teineteist võimaluste piires oma asjakohastes õigusnormides, standardites ja nõuetes ning sertifikaatide väljaandmise süsteemides kavandatavatest olulistest muudatustest, niivõrd kui need muudatused võivad mõjutada käesolevat jaotist. Võimaluste piires annavad nad teineteisele võimaluse esitada selliste muudatuste kohta märkusi ja võtavad neid märkusi nõuetekohaselt arvesse.

               3.
                     Konkreetsete ohutusküsimuste uurimiseks ja lahendamiseks võivad kummagi poole pädevad asutused lubada teise poole pädevatel asutustel osaleda oma järelevalvetegevuses vaatlejatena vastavalt käesoleva jaotise kohaldatavale lisale.

               4.
                     Poole pädevad asutused abistavad järelevalve ja kontrolli eesmärgil vajaduse korral teise poole pädevaid asutusi, et tagada takistamatu juurdepääs tema järelevalve alla kuuluvatele reguleeritud üksustele.

               5.
                     Selleks et kumbki pool saaks olla jätkuvalt kindel teise poole vastavusjärelduste tegemise protsesside usaldusväärsuses, võib iga tehniline esindaja osaleda teise poole järelevalvetegevuses vaatlejana käesoleva jaotise lisades sätestatud korras. Selline osalemine ei tähenda süstemaatilist osalemist teise poole järelevalvetegevuses.

               Artikkel AVSAF.9. Ohutusalane teabevahetus

               Ilma et see piiraks artikli AVSAF.11 [Andmete ja teabe konfidentsiaalsus ja kaitse] kohaldamist ning kooskõlas oma kohaldatavate õigusaktidega,

               (a)esitavad pooled üksteisele taotluse korral õigeaegselt oma tehnilistele esindajatele kättesaadava teabe õnnetuste, ohujuhtumite ja vahejuhtumite kohta, mis on seotud käesoleva jaotise lisadega hõlmatud tsiviillennundustoodete, teenuste või tegevusega, ning

               (b)vahetavad muud ohutusteavet vastavalt tehniliste esindajate kokkuleppele.

               Artikkel AVSAF.10. Koostöö õigusnormide täitmise tagamisel

               Kui kohaldatavatest õigusnormidest ei tulene teisiti, tagavad pooled vastava taotluse saamisel ja vajalike ressursside olemasolu korral oma tehniliste esindajate või pädevate asutuste kaudu vastastikuse koostöö ja abi käesoleva jaotise kohaldamisalasse kuuluvate õigusnormide väidetava või oletatava rikkumise uurimisel või täitmise tagamisel. Lisaks teavitab kumbki pool viivitamata teist poolt igast uurimisest, mis puudutab vastastikuseid huve.

               Artikkel AVSAF.11. Andmete ja teabe konfidentsiaalsus ja kaitse

               1.
                     Kumbki pool tagab teiselt poolelt käesoleva jaotise alusel saadud andmete ja teabe konfidentsiaalsuse vastavalt oma õigusnormidele. Selliseid andmeid ja teavet saanud pool võib neid kasutada ainult käesoleva jaotise kohaldamise eesmärgil.

               2.
                     Eelkõige ei avalda pooled ühelegi kolmandale isikule, sealhulgas üldsusele, ega luba oma pädevatel asutustel avaldada ühelegi kolmandale isikule, sealhulgas üldsusele, mis tahes andmeid ja teavet, mis on saadud teiselt poolelt käesoleva jaotise alusel ja mis sisaldab ärisaladust, intellektuaalomandit, konfidentsiaalset äri- või finantsteavet, ärisaladusena käsitletavat teavet või käimasoleva uurimisega seotud teavet, võttes arvesse oma asjakohaseid õigusnorme. Selleks käsitatakse kõnealuseid andmeid ja teavet konfidentsiaalsena.

               3.
                     Pool või tema pädev asutus võib teisele poolele või teise poole pädevale asutusele andmeid või teavet esitades määrata kindlaks andmed või teabe, mida ta peab konfidentsiaalseks ja mida ei tohi avalikustada. Sel juhul lisab pool või pädev asutus asjaomastele andmetele või teabele selge märke, et tegemist on konfidentsiaalsete andmete või teabega.

               4.
                     Kui pool ei nõustu teise poole või selle pädeva asutuse lõike 3 kohase määramisega, võib ta taotleda küsimuse lahendamiseks konsultatsioone teise poolega.

               5.
                     Pooled võtavad kõik mõistlikud ettevaatusabinõud, et kaitsta käesoleva jaotise kohaselt saadud andmeid ja teavet loata avalikustamise eest.

               6.
                     Pool, kes saab teiselt poolelt käesoleva jaotise kohaselt andmeid ja teavet, ei omanda selliste andmete ja teabe suhtes omandiõigust põhjusel, et ta saab need teiselt poolelt.

               Artikkel AVSAF.12. Käesoleva jaotise lisade vastuvõtmine ja muutmine

               Lennundusohutuse erikomitee võib muuta käesoleva jaotise LISA AVSAF-1  [Lennukõlblikkuse ja keskkonnaohutuse sertifitseerimine], võtta vastu või muuta artikli AVSAF.3 [Kohaldamisala ja rakendamine] lõikes 2 osutatud lisasid ning jätta mis tahes lisa lepingust välja.

               Artikkel AVSAF.13. Kulude katmine

               Pooled püüavad tagada, et poole või tema tehnilise esindaja poolt juriidilisele või füüsilisele isikule, kelle tegevus on hõlmatud käesoleva jaotisega, kehtestatavad tasud ja lõivud on õiglased, mõistlikud ja vastavuses osutatavate teenustega ning ei tekita kaubandustõkkeid.

               Artikkel AVSAF.14. Muud lepingud ja varasemad kokkulepped

               1.
                     Käesoleva lepingu jõustumise korral asendab käesolev jaotis Ühendkuningriigi ja liikmesriikide vahelised kahepoolsed lennundusohutuslepingud või -kokkulepped küsimuste osas, mis on hõlmatud käesoleva jaotisega, mida on rakendatud kooskõlas artikliga AVSAF.3 [Kohaldamisala ja rakendamine].

               2.
                     Tehnilised esindajad võtavad vajalikud meetmed, et nendevahelised eelnevad kokkulepped vastavalt vajadusele läbi vaadata või lõpetada.

               3.
                     Kui lõigetest 1 ja 2 ei tulene teisiti, ei mõjuta ükski käesoleva jaotise säte poolte õigusi ja kohustusi, mis tulenevad muudest rahvusvahelistest lepingutest.

               Artikkel AVSAF.15: Vastastikuste aktsepteerimiskohustuste peatamine

               1.
                     Poolel on õigus täielikult või osaliselt peatada artikli AVSAF.4 [Üldised kohustused] lõike 1 kohased aktsepteerimiskohustused, kui teine pool rikub oluliselt oma käesolevast jaotisest tulenevaid kohustusi.

               2.
                     Enne aktsepteerimiskohustuste peatamise õiguse kasutamist taotleb pool konsultatsioone, et taotleda teiselt poolelt parandusmeetmete võtmist. Konsultatsioonide käigus kaaluvad pooled vajaduse korral peatamise mõju.

               3.
                     Käesolevast artiklist tulenevaid õigusi kasutatakse üksnes juhul, kui teine pool ei võta pärast konsultatsioone mõistliku aja jooksul parandusmeetmeid. Kui pool kasutab peatamise õigust, teatab ta teisele poolele kirjalikult oma kavatsusest peatada aktsepteerimiskohustused ja esitab peatamise üksikasjalikud põhjused.

               4.
                     Peatamine jõustub 30 päeva möödumisel teatamise kuupäevast, välja arvatud juhul, kui peatamise algatanud pool teatab teisele poolele enne kõnealuse ajavahemiku lõppu kirjalikult, et ta võtab oma teate tagasi.

               5.
                     Peatamine ei mõjuta teise poole pädevate asutuste või sertifitseeritud organisatsioonide poolt enne peatamise jõustumist tehtud vastavusjärelduste ja väljastatud sertifikaatide kehtivust. Iga jõustunud peatamise võib tühistada kohe pärast seda, kui pooled on vahetanud sellekohased diplomaatilised noodid.

               Artikkel AVSAF.16: Käesoleva jaotise lõpetamine

               Ilma et see piiraks artikli FINPROV.8 [Lõpetamine], artikli OTH.10 [Teise osa lõpetamine] ja artikli FISH.17 [Lõpetamine] kohaldamist, võib kumbki pool käesoleva osa igal ajal lõpetada, teatades sellest kirjalikult diplomaatiliste kanalite kaudu. Sel juhul kaotab käesolev jaotis kehtivuse teatamisele järgneva üheksanda kuu esimesel päeval.

               KOLMAS RUBRIIK. MAANTEETRANSPORT

               I jaotis. Kaupade maanteevedu

               Artikkel ROAD.1. Eesmärk

               1.Käesoleva jaotise eesmärk on tagada kaupade maanteeveo puhul jätkuv ühendus poolte territooriumide vahel ja sätestada sellise veo suhtes kohaldatavad eeskirjad.

               2.Pooled on leppinud kokku, et nad ei võta käesoleva jaotise kohaldamisel diskrimineerivaid meetmeid.

               3.Ükski käesoleva jaotise säte ei mõjuta kaupade maanteevedu ühe poole territooriumi piires veoettevõtja poolt, kelle asukoht on sellel territooriumil.

               Artikkel ROAD.2. Kohaldamisala

               1.Käesolevat jaotist kohaldatakse kaupade maanteeveo suhtes, millel on äriline eesmärk ning mis toimub poolte territooriumide vahel, nende kaudu ja territooriumidel, ning mis ei piira Rahvusvahelise Transpordifoorumi kehtestatud eeskirjade kohaldamist.

               2.Kaupade maanteevedu, mille eest otsest või kaudset tasu ei saada ja mis ei too otseselt ega kaudselt kaasa sissetulekut sõidukijuhile ega teistele isikutele ning mis ei ole seotud kutsetegevusega, käsitatakse kaubaveona mitteärilisel eesmärgil.

               Artikkel ROAD.3. Mõisted

               Käesolevas jaotises kasutatakse lisaks teise osa esimese rubriigi II jao [Teenused ja investeeringud] esimese peatüki artiklis SERVIN 1.2 [Mõisted] sätestatud mõistetele järgmisi mõisteid:

               (a)„sõiduk“ – mootorsõiduk, mis on registreeritud poole territooriumil, või autorong, mille mootorsõiduk on registreeritud poole territooriumil, ja mida kasutatakse üksnes kaubaveoks;

               (b)„autoveoettevõtja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes tegeleb ärilisel eesmärgil kaubaveoga, kasutades selleks sõidukit;

               (c)„poole autoveoettevõtja“ – autoveoettevõtja, kes on poole territooriumil asutatud juriidiline isik või poole füüsiline isik;

               (d)„asukoha pool“ – pool, mille territooriumil autoveoettevõtja on asutatud;

               (e)„sõidukijuht“ – isik, kes juhib sõidukit kas või lühikest aega või kes viibib sõidukis, et ta oleks vajaduse korral osana oma töökohustustest juhtimiseks kättesaadav;

               (f)„transiit“ – sõidukite liikumine läbi poole territooriumi ilma kaupade peale- või mahalaadimiseta;

               (g) „reguleerivad meetmed“ –

               (i)liidu puhul

               (A)määrused ja direktiivid, nagu on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklis 288, ning

               (B)rakendusaktid ja delegeeritud õigusaktid, nagu on sätestatud vastavalt ELi toimimise lepingu artiklites 290 ja 291, ning

               ii) Ühendkuningriigi puhul:

               (A)esmased õigusaktid ning

               (B)teisesed õigusaktid.

               Artikkel ROAD.4. Kaupade vedu poolte territooriumide vahel, nende kaudu ja territooriumidel

               1.Tingimusel et lõikes 2 sätestatud tingimused on täidetud, võivad poole autoveoettevõtjad teha järgmist:

               (a)koormaga veod asukoha poole territooriumilt teise poole territooriumile ja vastupidi, kas otse või transiidina läbi kolmandate riikide territooriumi;

               (b)koormaga veod asukoha poole territooriumilt sama poole territooriumile, läbides transiidina teise poole territooriumi;

               (c)koormaga veod asukoha poole territooriumile või asukoha poole territooriumilt, läbides transiidina teise poole territooriumi;

               (d)tühisõidud seoses punktides a–c osutatud sõitudega.

               2.Poole autoveoettevõtja võib teostada lõikes 1 osutatud vedu ainult juhul,

               (a)kui tal on kehtiv tegevusluba, mis on välja antud kooskõlas artikliga ROAD.5 [Ettevõtjatele esitatavad nõuded], välja arvatud artiklis ROAD.6 [Tegevusloa nõudest vabastamine] osutatud juhtudel, ning

               (b)kui vedu teostavad juhid, kellel on artikli ROAD.7 [Sõidukijuhtidele esitatavad nõuded] lõike 1 kohane ametialase pädevuse tunnistus.

               3.Kui lõikest 6 ei tulene teisiti ja tingimusel et lõike 2 tingimused on täidetud, võivad Ühendkuningriigi autoveoettevõtjad teostada ühest liidu liikmesriigist teise liidu liikmesriiki kuni kaks koormaga vedu, ilma et nad naaseksid Ühendkuningriigi territooriumile, tingimusel et kõnealused veod järgnevad lõike 1 punktis a lubatud veole Ühendkuningriigi territooriumilt.

               4.Ilma et see piiraks lõike 5 kohaldamist ning arvestades lõiget 6 ja tingimusel et lõike 2 tingimused on täidetud, võivad Ühendkuningriigi autoveoettevõtjad teostada liikmesriigi territooriumil ühe koormaga veo, kui kõnealune vedu

               (a)järgneb lõike 1 punktis a lubatud veole Ühendkuningriigi territooriumilt ning

               (b)teostatakse seitsme päeva jooksul pärast seda, kui kõnealuse liikmesriigi territooriumil on maha laaditud kaup, mida veeti punktis a osutatud veol.

               5.Kui lõikest 6 ei tulene teisiti ja tingimusel et lõike 2 tingimused on täidetud, võivad Põhja-Iirimaal asuvad Ühendkuningriigi autoveoettevõtjad teostada Iirimaa territooriumil kuni kaks koormaga vedu, tingimusel et kõnealused veod

               (a)järgnevad lõike 1 punktis a lubatud veole Põhja-Iirimaa territooriumilt ning

               (b)teostatakse seitsme päeva jooksul pärast seda, kui Iirimaa territooriumil on maha laaditud kaup, mida veeti punktis a osutatud veol.

               6.Ühendkuningriigi autoveoettevõtjatel on lubatud teha lõigete 3, 4 ja 5 kohaselt liidu territooriumil kuni kaks vedu, enne kui nad naasevad Ühendkuningriigi territooriumile.

               7.Tingimusel et lõike 2 tingimused on täidetud, võivad liidu autoveoettevõtjad teostada Ühendkuningriigi territooriumil kuni kaks koormaga vedu, tingimusel et kõnealused veod

               (a)järgnevad lõike 1 punktis a lubatud veole liidu territooriumilt ning

               (b)teostatakse seitsme päeva jooksul pärast seda, kui Ühendkuningriigi territooriumil on maha laaditud kaup, mida veeti punktis a osutatud veol.

               Artikkel ROAD.5. Ettevõtjatele esitatavad nõuded

               1.Poole autoveoettevõtjal, kes teostab artiklis ROAD.4 [Kaupade vedu poolte territooriumide vahel, nende kaudu ja territooriumidel] osutatud vedu, peab olema käesoleva artikli lõike 2 kohaselt välja antud kehtiv tegevusluba.

               2.Tegevusluba antakse kooskõlas poolte õigusnormidega ainult autoveoettevõtjatele, kes vastavad lisa ROAD-1 A osa 1. jaos sätestatud nõuetele autoveoettevõtja tegevusalale lubamise ja sellel tegutsemise kohta.

               3.Tegevusloa tõestatud koopiat tuleb hoida sõidukis ja see tuleb esitada kummagi poole volitatud kontrolliametniku nõudmisel. Tegevusluba ja selle tõestatud koopiad peavad vastama ühele näidistest, mis on esitatud lisa ROAD-1 A osa ROAD.A.1.3 liites, milles on sätestatud ka tegevusloa kasutamise tingimused. Tegevusloal peab olema vähemalt kaks lisa ROAD-1 A osa ROAD.A.1.4 liites sätestatud turvaelementi.

               4.Artikli ROAD.4 [Kaupade vedu poolte territooriumide vahel, nende kaudu ja territooriumidel] lõigetes 3–7 osutatud veo teostamisel peavad autoveoettevõtjad täitma lisa ROAD-1 A osa 2. jaos sätestatud nõudeid sõidukijuhtide lähetamise kohta.

               Artikkel ROAD.6. Tegevusloa nõudest vabastamine

               Ilma artiklis 5 [Ettevõtjatele esitatavad nõuded] kehtiva tegevusloata võib teostada järgmisi kaubavedusid ja selliste vedudega seotud tühisõite:

               (a)postivedu universaalteenusena;

               (b)kahjustatud või rikkis sõidukite vedu;

               (c)kuni 20. veebruarini 2022 kaupade vedu mootorsõidukitega, mille lubatud täismass koos haagistega ei ületa 3,5 tonni;

               (d)alates 21. veebruarist 2022 kaupade vedu mootorsõidukitega, mille lubatud täismass koos haagistega ei ületa 2,5 tonni;

               (e)ravimite, aparaatide, seadmete ja muude hädaabina meditsiiniabi osutamiseks vajalike esemete vedu, eelkõige seoses loodusõnnetuste ja humanitaarabi osutamisega;

               (f)kaubavedu sõidukitega, kui on täidetud järgmised tingimused:

               (I)veetav kaup on autoveoettevõtja omand või autoveoettevõtja on selle müünud, ostnud, rendile andnud või rentinud, tootnud, kaevandanud, töödelnud või parandanud;

               (II)veo eesmärk on toimetada kaup autoveoettevõtja valdustesse või sealt välja või vedada seda autoveoettevõtja valduste piires või väljaspool autoveoettevõtja valdusi tema enda vajaduste täitmiseks;

               (III)sellisteks vedudeks kasutatavaid sõidukeid juhivad töötajad, kes on tööle võetud autoveoettevõtja poolt või antud tema käsutusse lepingulise kohustuse alusel;

               (IV)kaupu vedavad sõidukid kuuluvad autoveoettevõtjale või on tema poolt järelmaksuga ostetud või renditud ning

               (V)selline vedu on üksnes autoveoettevõtja lisategevusala;

               (g)kaubavedu mootorsõidukitega, mille suurim lubatud kiirus ei ületa 40 km/h.

               Artikkel ROAD.7. Sõidukijuhtidele esitatavad nõuded

               1.
                     Artiklis ROAD.4 [Kaupade vedu poolte territooriumide vahel, nende kaudu ja territooriumidel] osutatud vedude teostamiseks kasutatava sõiduki juht peab vastama järgmistele tingimustele:

               (a)ta omab ametialase pädevuse tunnistust, mis on antud välja lisa ROAD-1 B osa 1. jao kohaselt, ning

               (b)ta täidab sõidu- ja tööaega, puhkeaega, puhkepause ja sõidumeerikute kasutamist käsitlevaid eeskirju kooskõlas lisa ROAD-1 B osa 2.–4. jaoga.

               2.
                     Osaliselt väljaspool poolte territooriumi toimuvate rahvusvaheliste autovedude suhtes kohaldatakse kogu teekonna suhtes lõike 1 punkti b asemel rahvusvahelisel autoveol töötava sõiduki meeskonna tööalast Euroopa kokkulepet (AETR), mis sõlmiti 1970. aasta 1. juulil Genfis.

               Artikkel ROAD.8. Sõidukitele esitatavad nõuded

               1.Pool ei keela oma territooriumil artiklis ROAD.4 [Kaupade vedu poolte territooriumide vahel, nende kaudu ja territooriumidel] osutatud vedu teostava sõiduki kasutamist, kui sõiduk vastab lisa ROAD-1 C osa 1. jaos sätestatud nõuetele.

               2.Artiklis ROAD.4 [Kaupade vedu poolte territooriumide vahel, nende kaudu ja territooriumidel] osutatud vedu tegev sõiduk peab olema varustatud sõidumeerikuga, mis on valmistatud ja paigaldatud, mida on katsetatud ja kontrollitud ning mida kasutatakse kooskõlas lisa ROAD-1 C osa 2. jaoga

               Artikkel ROAD.9. Liikluseeskirjad

               Käesoleva peatüki alusel kaubaveoga tegelevad sõidukijuhid peavad teise poole territooriumil järgima kõnealusel territooriumil kehtivaid siseriiklikke maanteeliikluse norme.

               Artikkel ROAD.10. Õigusaktide väljatöötamine ja maanteetranspordi erikomitee

               1.
                     Kui pool teeb ettepaneku uue reguleeriva meetme kohta valdkonnas, mis kuulub lisasse ROAD-1, siis ta

               (a)teavitab teist poolt kavandatavast reguleerivast meetmest võimalikult kiiresti ning

               (b)hoiab teist poolt kursis reguleeriva meetmega.

               2.
                     Emma-kumma poole taotlusel vahetatakse hiljemalt kaks kuud pärast taotluse esitamist maanteetranspordi erikomitees arvamusi selle kohta, kas kavandatavat uut reguleerivat meedet tuleks kohaldada artiklis ROAD.4 [Kaupade vedu poolte territooriumide vahel, nende kaudu ja territooriumidel] osutatud vedude suhtes.

               3.
                     Kui pool võtab vastu uue reguleeriva meetme, millele on osutatud lõikes 1, siis teavitab ta teist poolt ja edastab talle uue reguleeriva meetme teksti ühe nädala jooksul pärast selle avaldamist.

               4.
                     Emma-kumma poole taotlusel kohtub maanteetranspordi erikomitee kahe kuu jooksul pärast taotluse esitamist, et arutada iga uut vastuvõetud reguleerivat meedet, sõltumata sellest, kas sellest on teatatud lõike 1 või 3 kohaselt või kas arutelu on toimunud lõike 2 kohaselt.

               5.
                     Maanteetranspordi erikomitee võib

               (a)muuta lisa ROAD-1, et võtta arvesse regulatiivset ja/või tehnoloogia arengut, või et tagada käesoleva jaotise rahuldav rakendamine;

               (b)kinnitada, et uue reguleeriva meetmega tehtud muudatused on kooskõlas lisaga ROAD-1, või

               (c)otsustada võtta muid meetmeid, mille eesmärk on tagada käesoleva jaotise nõuetekohane toimimine.

               Artikkel ROAD.11. Parandusmeetmed

               1.
                     Kui pool arvab, et teine pool on võtnud vastu uue reguleeriva meetme, mis ei ole kooskõlas lisa ROAD-1 nõuetega, eelkõige juhul, kui maanteetranspordi erikomitee ei ole teinud artikli ROAD.10 [Õigusaktide väljatöötamine ja maanteetranspordi erikomitee] lõike 5 kohaselt otsust, ning teine pool kohaldab sellest olenemata poole autoveoettevõtjate, juhtide või sõidukite suhtes uue reguleeriva meetme sätteid, võib pool pärast teise poole teavitamist võtta vastu asjakohased parandusmeetmed, sealhulgas [peatada käesolevast lepingust [või selle lisalepingust] tulenevate kohustuste täitmise, tingimusel et kõnealused meetmed]:

               (a)ei ole suuremad teise poole vastuvõetud uue reguleeriva meetme, mis ei ole kooskõlas lisa ROAD-1 nõuetega, tulemusena saamata jäänud või vähenenud kasu ulatusest ning

               (b)ei jõustu varem kui seitse kalendripäeva pärast seda, kui pool, kes kavatseb kõnealused meetmed võtta, on teist poolt käesoleva lõike kohaselt teavitanud.

               2.
                     Asjakohaste parandusmeetmete kohaldamine lõpetatakse,

               (a)kui kõnealused meetmed võtnud pool on veendunud, et teine pool täidab käesolevast jaotisest tulenevaid kohustusi, või

               (b)kooskõlas vahekohtu otsusega.

               3.Pool ei tugine WTO asutamislepingule ega ühelegi muule rahvusvahelisele lepingule, et takistada teist poolt peatamast käesolevast artiklist tulenevate kohustuste täitmist.

               Artikkel ROAD.12: Maksustamine

               1.Käesoleva jaotise kohaselt kaubaveoks kasutatavad sõidukid vabastatakse maksudest ja tasudest, mida tuleb tasuda teise poole territooriumil sõiduki omamise või sellega liiklemise eest.

               2.Lõikes 1 osutatud erandit ei kohaldata:

               (a)kütusekulult võetava maksu või tasu suhtes;

               (b)tee või teedevõrgu kasutamise eest võetava tasu suhtes või

               (c)konkreetsete sildade, tunnelite või parvlaevade kasutamise eest võetava tasu suhtes.

               3.Sõidukite standardsetes paakides ja erikonteinerites sisalduv kütus, mis on ajutiselt imporditud ning mida kasutatakse vahetult nii edasiliikumiseks kui ka vajaduse korral jahutussüsteemi või muu süsteemi kasutamiseks veo ajal, ning mootorsõidukis olevad ja selle normaalseks tööks veo ajal vajalikud määrdeained vabastatakse tollimaksust ning muudest maksudest ja lõivudest, nagu käibemaks ja aktsiis, ja nende suhtes ei kohaldata impordipiiranguid.

               4.Poole territooriumil sellise sõiduki remontimiseks imporditud varuosad, mis on registreeritud või kasutusele võetud teise poole territooriumil, on vabastatud impordi suhtes kohaldatavast ajutisest tollimaksust ja nende suhtes ei kohaldata impordikeelde- või piiranguid. Väljavahetatud osade suhtes kohaldatakse tollimaksu ja muid makse (käibemaks) ning need tuleb teise poole tolli kontrolli all reeksportida või hävitada.

               Artikkel ROAD.13. Muudes jaotistes sätestatud kohustused

               Teise osa esimese rubriigi II jaotise kolmanda peatüki artiklid SERVIN.3.2 [Turulepääs] ja SERVIN.3.4 [Võrdne kohtlemine] inkorporeeritakse käesolevasse jaotisesse ja muudetakse selle osaks ning neid kohaldatakse artikli ROAD.4 [Kaupade vedu poolte territooriumide vahel, nende kaudu ja territooriumidel] kohaselt vedusid teostavate autoveoettevõtjate kohtlemise suhtes.

               Artikkel ROAD.14. Käesoleva jaotise lõpetamine

               5. Ilma et see piiraks artikli FINPROV.8 [Lõpetamine], artikli OTH.10 [Teise osa lõpetamine] ja artikli FISH.17 [Lõpetamine] kohaldamist, võib kumbki pool käesoleva osa igal ajal lõpetada, teatades sellest kirjalikult diplomaatiliste kanalite kaudu. Sel juhul kaotab käesolev jaotis kehtivuse teatamisele järgneva üheksanda kuu esimesel päeval.

               II jaotis. Sõitjate maanteevedu

               Artikkel X. Kohaldamisala

               1.Käesoleva jaotise eesmärk on tagada sõitjate maanteeveo puhul jätkuv ühendus poolte territooriumide vahel, nende kaudu ja territooriumidel ning sätestada sellise veo suhtes kohaldatavad eeskirjad. Seda kohaldatakse bussidega toimuva sõitjate juhuveo liiniveo ja eriotstarbelise liiniveo suhtes poolte territooriumide vahel, nende kaudu ja territooriumidel

               2.Pooled on leppinud kokku, et nad ei võta käesoleva jaotise kohaldamisel diskrimineerivaid meetmeid.

               3.Ükski käesoleva jaotise säte ei mõjuta sõitjate vedu ühe poole territooriumi piires sõitjate autoveo-ettevõtja poolt, kelle asukoht on sellel territooriumil.

               Artikkel X+1. Mõisted

               Käesolevas jaotises kasutatakse lisaks teise osa esimese rubriigi II jaotise [Teenused ja investeeringud] esimese peatüki artiklis SERVIN 1.2 [Mõisted] sätestatud mõistetele järgmisi mõisteid:

               (a)„buss“ – sõiduk, mis oma konstruktsiooni ja varustuse poolest sobib rohkem kui üheksa inimese (koos juhiga) vedamiseks ning on selleks otstarbeks ette nähtud;

               (b)„sõitjateveoteenused“ – üldsusele või teatavatele kasutajakategooriatele osutatavad maanteeveoteenused, mida osutatakse bussiga tasu eest, mida maksab veetav isik või veo korraldaja;

               (c)„sõitjate autoveo-ettevõtja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes on iseseisev juriidiline isik või kes on sellise juriidilise isiku staatusega asutusest sõltuv ja kes osutab sõitjateveoteenuseid;

               (d)„poole sõitjate autoveo-ettevõtja“ – sõitjate autoveo-ettevõtja, kelle asukoht on poole territooriumil või kes on poole füüsiline isik;

               (e)„liinivedu“ – sõitjateveoteenused, mida osutatakse kindlaksmääratud sagedusega kindlaksmääratud marsruutidel, kusjuures sõitjaid võib peale võtta ja välja lasta eelnevalt kindlaksmääratud peatustes;

               (f)„eriotstarbeline liinivedu“ – olenemata korraldajast teatavate sõitjakategooriate vedu, millest muud sõitjad on välja arvatud, kui seda teenust osutatakse liiniveole kehtestatud tingimustel. Eriotstarbeline liinivedu hõlmab järgmist:

               (I)töötajate vedu kodust tööle ja tagasi ning

               (II)õpilaste ja üliõpilaste vedu õppeasutusse ja tagasi.

               Asjaolu, et eriotstarbelist liinivedu võib muuta vastavalt kasutajate vajadustele, ei mõjuta selle liigitamist liiniveoks;

               (g)„rühm“ – üks järgmistest:

               (I)üks või mitu seotud füüsilist või juriidilist isikut ja nende emaettevõtjana tegutsev füüsiline või juriidiline isik või tegutsevad füüsilised või juriidilised isikud,

               (II)üks või mitu seotud füüsilist või juriidilist isikut, kellel on sama füüsilisest või juriidilisest isikust emaettevõtja;

               (h)„Interbusi kokkulepe“ – kokkulepe bussidega toimuva rahvusvahelise sõitjate juhuveo kohta (kehtivas sõnastuses), mis jõustus 1. jaanuaril 2003;

               (i)„transiit“ – bussi liikumine läbi poole territooriumi ilma sõitjaid peale võtmata või välja laskmata:

               (j)„juhuvedu“ – vedu, mis ei ole liinivedu ega eriotstarbeline liinivedu ning mille peamine eripära on see, et veetakse kliendi või sõitjate autoveo-ettevõtja enda algatusel kokku pandud reisijaterühmi.

               Artikkel X+2. Bussidega toimuv sõitjatevedu poolte territooriumide vahel, nende kaudu ja territooriumidel

               1.Poole sõitjate autoveo-ettevõtjad võivad liinivedusid ja eriotstarbelisi liinivedusid korraldades teha sõitjatega vedusid ühe poole territooriumilt teise poole territooriumile kas otse või transiidina läbi kolmandate riikide territooriumi, ning kõnealuste vedudega seotud tühisõite.

               2.Poole sõitjate autoveo-ettevõtjad võivad liinivedusid ja eriotstarbelisi liinivedusid korraldades teha sõitjatega vedusid selle poole territooriumilt, kus on sõitjate autoveo-ettevõtja asukoht, sama poole territooriumile, läbides transiidina teise poole territooriumi, ning kõnealuste vedudega seotud tühisõite.

               3.Poole sõitjate autoveo-ettevõtja ei või teostada liinivedu ega eriotstarbelist liinivedu, mille väljumis- ja sihtkoht asuvad teise poole territooriumil.

               4.Kui lõikes 1 osutatud sõitjateveoteenus on osa veost, mille väljumis- või sihtkoht on poole territooriumil, kus on sõitjate autoveo-ettevõtja asukoht, võib teel olles sõitjaid teise poole territooriumil peale võtta või välja lasta, tingimusel et peatumine on sellel territooriumil kohaldatavate normide kohaselt lubatud.

               5.Kui käesolevas artiklis osutatud sõitjateveoteenus on osa rahvusvahelisest liiniveost või eriotstarbelisest liiniveost Iirimaa ja Ühendkuningriigi Põhja-Iirimaa osa vahel, võib sõitjate autoveo-ettevõtja, kelle asukoht on ühe poole territooriumil, teise poole piirialal sõitjaid peale võtta ja välja lasta.

               6.Sõitjate autoveo-ettevõtja, kelle asukoht on poole territooriumil, võib ajutiselt korraldada Iirimaa saarel juhuvedusid ja võtta sõitjaid peale ja lasta välja.

               7.Sõitjate autoveo-ettevõtja võib juhuvedusid tehes teostada sõitjatega veo poole territooriumilt sellise riigi territooriumile, mis ei ole Interbusi kokkuleppe osaline, ja läbida transiidina teise poole territooriumi, ning teha kõnealuse veoga seotud tühisõidu.

               8.Käesolevas artiklis osutatud sõitjateveoteenuseid osutatakse bussidega, mis on registreeritud selle poole territooriumil, kus on sõitjate autoveo-ettevõtja asukoht või elukoht. Need bussid peavad vastama Interbusi kokkuleppe 2. lisas sätestatud tehnilistele standarditele.

               Artikkel X+3. Artiklis X+2 osutatud teenuste osutamise tingimused

               1.Liinivedu võivad teostada kõik poole sõitjate autoveo- ettevõtjad; vajaduse korral võib kasutada kohustusliku broneerimist.

               2.Liinivedude ja eriotstarbeliste liinivedude teostamiseks on vaja artikli X+4 ja lõike 6 kohast luba.

               3.Kasutustingimuste kohandamine ei mõjuta liiniveo olemust.

               4.Liinivedude puhul toimuvate paralleelvedude või ajutiste vedude korraldamisel, mis pakuksid teenust samale tarbijaskonnale kui liiniveod, kohaldatakse teatavate peatuste vahelejätmise ja täiendavates peatustes peatumise suhtes samu eeskirju kui olemasolevate liinivedude puhul.

               5.Kohaldatakse Interbusi kokkuleppe V jagu (Sotsiaalsätted) ja VI jagu (Tolli- ja maksusätted) ning I lisa (Sõitjate autoveo- ettevõtjatele esitatavad nõuded) ja II lisa (Busside suhtes kohaldatavad tehnilised standardid).

               6.Kuue kuu jooksul alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast ei ole eriotstarbeliste liinivedude teostamiseks vaja luba, kui nende kohta on korraldaja ja sõitjate autoveo-ettevõtjale vahel sõlmitud leping.

               7.Käesoleva jaotise kohaldamisalasse kuuluvate artikli X+2 kohaste juhuvedude jaoks ei ole luba vaja. Kui lisaks olemasolevatele liinivedudele korraldatakse paralleelvedusid või ajutisi vedusid, millega teenindatakse sama tarbijaskonda, on paralleelvedude või ajutiste vedude jaoks vaja luba Interbusi kokkuleppe VIII jao kohaselt.

               Artikkel X+4. Luba

               1.Loa selliste teenuste osutamiseks, millele on osutatud artiklis X+2, annab selle poole pädev asutus, kelle territooriumil on sõitjate autoveo-ettevõtja asukoht (edaspidi „lube andev asutus“).

               2.Kui sõitjate autoveo-ettevõtja asukoht on Euroopa Liidus, on lube andev asutus päritolu- või sihtliikmesriigi pädev asutus.

               3.Kui sõitjate autoveo-ettevõtjate rühm kavatseb osutada artiklis X+2 osutatud teenust, on lube andev asutus pädev asutus, kellele taotlus on esitatud vastavalt artikli X+5 lõike 1 teisele lõigule.

               4.Luba väljastatakse sõitjate autoveo-ettevõtjale ja seda ei saa edasi anda. Poole sõitjate autoveo-ettevõtja, kes on saanud loa, võib lube andva asutuse nõusolekul siiski osutada teenust alltöövõtja kaudu, kui selline võimalus on kooskõlas poole õigusega. Sel juhul märgitakse loale alltöövõtja nimi ja roll. Alltöövõtjaks võib olla poole sõitjate autoveo-ettevõtja ja ta peab vastama kõikidele käesolevas jaotises esitatud nõuetele.

               Kui sõitjate autoveo-ettevõtjate rühm kavatseb osutada artiklis X+2 osutatud teenuseid, antakse luba välja rühma kõigi sõitjate autoveo-ettevõtjate nimele ning sellel märgitakse kõigi nende ettevõtjate nimed. See väljastatakse sõitjate autoveo-ettevõtjale, kelle poole teised sõitjate autoveo-ettevõtjad on selleks välja valinud ja kes on seda taotlenud, ning teistele sõitjate autoveo-ettevõtjatele väljastatakse loa tõestatud koopiad.

               5.Ilma et see piiraks artikli X+6 lõike 3 kohaldamist, on loa kehtivusaeg kuni viis aastat. Loa võib anda lühemaks ajaks taotleja soovi korral või nende poolte pädevate asutuste vastastikusel kokkuleppel, kelle territooriumil sõitjaid peale võetakse või välja lastakse.

               6.Loale märgitakse järgmised andmed:

               (a)veoteenuse liik;

               (b)veomarsruut, eelkõige väljumiskoht ja sihtkoht;

               (c)loa kehtivusaeg ning

               (d)peatused ja sõiduplaan.

               7.Luba peab vastama lisas ROAD-2 esitatud näidisele.

               8.Poole sõitjate autoveo-ettevõtja, kes osutab artiklis X+2 osutatud teenust, võib ajutiste ja erakorraliste olukordade lahendamiseks kasutada lisasõidukeid. Lisasõidukeid võib kasutada ainult samadel tingimustel, mis on sätestatud lõikes 6 osutatud loas.

               Sel juhul tagab sõitjate autoveo-ettevõtja, et lisaks artikli X+10 lõigetes 1 ja 2 osutatud dokumentidele on sõidukis olemas liinivedu või eriotstarbelist liinivedu teostava sõitjate autoveo-ettevõtja ja lisasõidukeid pakkuva ettevõtja vahelise lepingu või samaväärse dokumendi koopia, mis esitatakse volitatud kontrolliametniku nõudmisel.

               Artikkel X+5. Loataotluste esitamine

               1.Poole sõitjate autoveo-ettevõtja esitab loataotluse artikli X+4 lõikes 1 osutatud lube andvale asutusele.

               Iga teenuse kohta esitatakse üks taotlus. Artikli X+4 lõikes 3 osutatud juhtudel esitab taotluse ettevõtja, kelle teised ettevõtjad on selleks välja valinud. Taotlus esitatakse selle poole lube andvale asutusele, kelle territooriumil on taotlust esitava sõitjate autoveo-ettevõtja asukoht.

               2.Loataotlused esitatakse vastavalt lisas ROAD-3 esitatud näidisele.

               3.Luba taotlev sõitjate autoveo-ettevõtja esitab täiendava teabe, mida ta peab asjakohaseks või mida lube andev asutus nõuab, eelkõige lisas ROAD-3 loetletud dokumendid.

               Artikkel X+6. Loamenetlus

               1.Luba antakse välja kokkuleppel nende teise poole pädevate asutustega, kelle territooriumil sõitjaid peale võetakse või välja lastakse. Lube andev asutus edastab kõnealustele pädevatele asutustele ja nendele pädevatele asutustele, kelle territooriumi läbitakse ilma reisijaid peale võtmata või välja laskmata, taotluse koopia koos kõigi muude asjakohaste dokumentide koopiatega ning oma hinnangu.

               Euroopa Liidu puhul on käesoleva lõike esimeses osas nimetatud pädevad asutused nende liikmesriikide pädevad asutused, kelle territooriumil sõitjaid peale võetakse või välja lastakse ning kelle territooriumi läbitakse ilma sõitjaid peale võtmata ja välja laskmata.

               2.Pädevad asutused, kelle nõusolekut taotleti, teatavad lube andvale asutusele oma otsusest taotluse kohta nelja kuu jooksul. Nimetatud tähtaega arvestatakse kuupäevast, mil saabus avaldus nõusoleku saamiseks ja mis on kirjas vastuvõtuteatisel. Kui pädevatelt asutustelt, kelle nõusolekut on taotletud, saadud otsus on eitav, peab see olema nõuetekohaselt põhjendatud. Kui lube andev asutus ei saa vastust nelja kuu jooksul, käsitatakse seda konsulteeritud pädevate asutuste nõusolekuna ja lube andev asutus võib loa anda.

               Nende riikide pädevad asutused, kelle territooriumi läbitakse ilma reisijaid peale võtmata või välja laskmata, võivad nelja kuu jooksul saata lube andvale asutusele oma märkused.

               3.Teenuste suhtes, mille osutamine oli lubatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1073/2009
                  70
                kohaselt enne üleminekuperioodi lõppu ning mille osutamise luba aegub kõnealuse üleminekuperioodi lõpus, kohaldatakse järgmist:

               (a)arvestades muudatusi, mis on vajalikud artikli X+2 järgimiseks, võib käesoleva jaotise kohaselt lube andev asutus siis, kui teenindustingimused on samad, mis olid kindlaks määratud määruse (EÜ) nr 1073/2009 kohaselt antud loal, kas taotluse alusel või muul põhjusel anda autoveoettevõtjale välja käesoleva jaotise kohase vastava loa. Kui kõnealune luba on välja antud, käsitatakse seda lõikes 2 osutatud selliste riikide pädevate asutuste nõusolekuna, kelle territooriumil sõitjaid peale võetakse või välja lastakse. Kõnealused pädevad asutused ja nende riikide pädevad asutused, kelle territooriumi läbitakse ilma reisijaid peale võtmata või välja laskmata, võivad lube andvale asutusele alati esitada oma märkused;

               (b)kui kohaldatakse punkti a, lõppeb käesoleva jaotise kohaselt antud vastava loa kehtivusaeg hiljemalt määruse (EÜ) nr 1073/2009 kohaselt varem antud loa kehtivusaja viimasel päeval.

               4.Lube andev asutus teeb loataotluse kohta otsuse hiljemalt kuus kuud pärast taotluse esitamist sõitjate autoveo-ettevõtja poolt.

               5.Luba ei anta järgmistel juhtudel:

               (a)taotluse esitaja ei suuda otseselt tema käsutuses olevate vahenditega pakkuda teenust, mille kohta taotlus esitati;

               (b)taotleja ei ole järginud autoveoalaseid siseriiklikke või rahvusvahelisi õigusakte, eelkõige rahvusvahelise reisijateveo loaga seotud tingimusi ja nõudeid, või on toime pannud poole autoveoalaste õigusnormide, eelkõige sõidukeid ning juhtide sõidu- ja puhkeaegu käsitlevate normide raske rikkumise;

               (c)loa kehtivuse pikendamise taotluse korral ei ole täidetud loa saamise tingimused;

               (d)pool otsustab üksikasjaliku analüüsi põhjal, et asjaomane teenus mõjutaks oluliselt sellise võrreldava teenuse elujõulisust, mis on hõlmatud ühe või mitme avaliku teenindamise lepinguga, mis vastavad poole õigusnormidele asjaomaste otselõikude kohta. Sel juhul kehtestab pool mittediskrimineerivad kriteeriumid, mille alusel tehakse kindlaks, kas taotletav teenus mõjutaks oluliselt kõnealuse võrreldava teenuse elujõulisust, ning teatab nendest lõikes 1 osutatud teisele poolele, või

               (e)pool otsustab üksikasjaliku analüüsi põhjal, et teenuse peamine eesmärk ei ole reisijatevedu poolte territooriumil asuvate peatuste vahel.

               Kui olemasolev teenus mõjutab erandlikel põhjustel, mida ei olnud loa andmise ajal võimalik ette näha, oluliselt sellise võrreldava teenuse elujõulisust, mis on hõlmatud ühe või mitme avaliku teenindamise lepinguga, mis vastavad poole õigusnormidele asjaomaste otselõikude kohta, võib pool teise poole nõusolekul peatada või tühistada rahvusvahelise bussiveoteenuse osutamise loa, teatades sellest sõitjate autoveo-ettevõtjale kuus kuud ette.

               Asjaolu, et poole sõitjate autoveo-ettevõtja pakub teiste sõitjate autoveo-ettevõtjate pakutavatest hindadest madalamaid hindu, või asjaolu, et kõnealust ühendust juba teenindavad teised sõitjate autoveo-ettevõtjad, ei anna iseenesest põhjust taotlus tagasi lükata.

               6.Pärast lõigetes 1–5 sätestatud menetluse lõpuleviimist annab lube andev asutus loa või lükkab taotluse ametlikult tagasi.

               Taotluse tagasilükkamise otsuses tuleb märkida tagasilükkamise põhjused. Pooled tagavad, et veoettevõtjatele antakse võimalus esitada taotluse tagasilükkamise korral oma märkused.

               Lube andev asutus teavitab teise poole pädevaid asutusi oma otsusest ja saadab neile kõigi lubade koopiad.

               Artikkel X+7. Loa pikendamine ja muutmine

               1.Artiklit X+6 kohaldatakse mutatis mutandis  loa pikendamise või loaga hõlmatud teenuste osutamise tingimuste muutmise taotluste suhtes.

               2.Kui olemasolev luba kaotab kehtivuse kuue kuu jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumise kuupäeva, peavad artikli X+6 lõikes 2 osutatud pädevad asutused lube andvale asutusele teatama oma nõusolekust kõnealuse artikli kohase taotlusega või esitama oma märkused selle kohta kahe kuu jooksul.

               3.Kui teenindustingimusi, eelkõige intervalle, tariife ja sõiduplaane muudetakse vähe, peab lube andev asutus esitama teise poole pädevatele asutustele üksnes muudatusega seotud teabe. Väikeseks muudatuseks ei loeta sõiduplaanide või intervallide muutmist viisil, mis mõjutab kontrollide ajastust pooltevahelistel piiridel või kolmandate riikide piiridel.

               Artikkel X+8. Loa kehtivuse lõppemine

               1.Ilma et see piiraks artikli X+6 lõike 3 kohaldamist, lõpeb artiklis X+2 osutatud teenuse osutamise loa kehtivus selle kehtivusaja lõpus või kolm kuud pärast seda, kui lube andev asutus on saanud loa omanikult teate kavatsuse kohta teenuse osutamine lõpetada. Sellises teates tuleb esitada nõuetekohased põhjused.

               2.Kui nõudlust teenuse järele enam ei ole, on lõikes 1 sätestatud etteteatamistähtaeg üks kuu.

               3.Lube andev asutus teavitab teise asjaomase poole pädevaid asutusi loa kehtivuse lõppemisest.

               4.Loa omanik teavitab asjaomase teenuse kasutajaid selle osutamise lõpetamisest üks kuu ette asjakohase avalikustamise teel.

               Artikkel X+9. Veoettevõtjate kohustused

               1.Välja arvatud vääramatu jõu korral, alustab poole sõitjate autoveo-ettevõtja, kes osutab artiklis X+2 osutatud teenust, viivitamata teenuse osutamist ja võtab kuni loa kehtivusaja lõpuni kõik meetmed, et tagada veoteenus, mis vastab järjepidevuse, regulaarsuse ja veomahu nõuetele ning on kooskõlas artikli X+4 lõike 6 ja lisa ROAD-2 kohaselt sätestatud tingimustega.

               2.Poole sõitjate autoveo-ettevõtja peab avaldama teenuse marsruudi, bussipeatused, sõiduplaani, hinnad ja veotingimused nii, et see teave oleks kõikidele kasutajatele kergesti kättesaadav.

               3.Pooltel on võimalik muuta tingimusi, mis reguleerivad artiklis X+2 osutatud teenust, ühisel kokkuleppel ja loa omaniku nõusolekul.

               Artikkel X+10. Bussis hoitavad dokumendid

               1.Ilma et see piiraks artikli X+4 lõike 8 kohaldamist, peab bussis olema artiklis X+2 osutatud teenuste osutamise luba või selle tõestatud koopia ning sõitjate autoveo-ettevõtja luba teostada rahvusvahelist sõitjate autovedu, mis on ette nähtud siseriiklike või liidu õigusnormidega, või selle tõestatud koopia ning nõudmise korral tuleb need esitada volitatud kontrolliametnikule.

               2.Ilma et see piiraks lõike 1 ja artikli X+4 lõike 8 kohaldamist, on eriotstarbeliste liinivedude korral kontrollitavateks dokumentideks ka korraldaja ja veoettevõtja vaheline leping või selle koopia, samuti dokument, mis tõendab, et sõitjad kujutavad endast kindlat sõitjate kategooriat ning ülejäänud sõitjad on sellest välja arvatud, mis on iseloomulik eriotstarbelistele liinivedudele; need dokumendid peavad sõidukis olema ning need tuleb nõudmisel esitada volitatud kontrolliametnikule.

               3.Sõitjate autoveo-ettevõtjatel, kes teostavad juhuvedusid artikli X+2 lõigete 6 ja 7 kohaselt, peab olema kaasas lisas ROAD-4 esitatud näidise järgi täidetud sõiduleht. Sõidulehtede kaustu väljastavad selle riigi territooriumil pädevad asutused, kus on veoettevõtja registreeritud asukoht, või nende pädevate asutuste määratud organid.

               Artikkel X+11. Liikluseeskirjad

               Käesoleva jaotise kohaselt reisijatevedu teostavad bussijuhid peavad teise poole territooriumil järgima sellel territooriumil kehtivaid maanteeliiklust käsitlevaid siseriiklikke õigusnorme.

               Artikkel X+12. Kohaldamine

               Käesoleva jaotise sätete kohaldamine lõpetatakse alates kuupäevast, mil Ühendkuningriigi suhtes jõustub Interbusi kokkuleppe protokoll, mis käsitleb bussidega toimuvat rahvusvahelist reisijate liinivedu ja eriotstarbelist liinivedu, või pärast kuue kuu möödumist kõnealuse protokolli jõustumisest liidu suhtes, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem, välja arvatud artikli X+2 lõike 2; artikli X+2 lõike 5; artikli X+2 lõike 6 ja artikli X+2 lõike 7 kohaste vedude puhul.

               Artikkel X+13. Muudes jaotistes sätestatud kohustused

               Käesoleva lepingu teise osa esimese rubriigi II jaotise kolmanda peatüki artiklid SERVIN 3.2 [Turulepääs] ja SERVIN 3.4 [Võrdne kohtlemine] inkorporeeritakse käesolevasse jaotisse ja muudetakse selle osaks ning neid kohaldatakse käesoleva jaotise artikli X+2 kohaselt vedusid teostavate veoettevõtjate kohtlemise suhtes.

               Artikkel X+14. Erikomitee

               Maanteetranspordi erikomitee võib muuta lisasid ROAD-2, ROAD-3 ja ROAD-4, et võtta arvesse regulatiivseid muudatusi. Ta võib võtta vastu meetmeid käesoleva jaotise kohaldamiseks.

               NELJAS RUBRIIK. SOTSIAALKINDLUSTUSE KOORDINEERIMINE JA LÜHIAJALISTE KÜLASTUSTE VIISAD

               I jaotis. Sotsiaalkindlustuse koordineerimine

               Ch.SSC.1. Ülevaade

               Liikmesriigid ja Ühendkuningriik koordineerivad oma sotsiaalkindlustussüsteemid vastavalt sotsiaalkindlustuse koordineerimise protokollile, et tagada kõnealuse süsteemiga hõlmatud isikutele sotsiaalne kaitse.

               Ch.SSC.2. Seaduslik riigis elamine

               1.
                     Sotsiaalkindlustuse koordineerimise protokolli kohaldatakse isikute suhtes, kes elavad seaduslikult liikmesriigis või Ühendkuningriigis.

               2.
                     Käesoleva artikli lõige 1 ei piira sellist õigust rahalisele hüvitisele, mis on seotud sotsiaalkindlustuse koordineerimise protokolli artikli SSC.2 [Hõlmatud isikud] kohaldamisalasse kuuluvate isikute seadusliku riigis elamise varasemate ajavahemikega.

               Ch.SSC.3. Piiriülesed olukorrad

               1.
                     Sotsiaalkindlustuse koordineerimise protokolli kohaldatakse ainult olukordade suhtes, mis tekivad ühe või mitme liidu liikmesriigi ja Ühendkuningriigi vahel.

               2.
                     Sotsiaalkindlustuse koordineerimise protokolli ei kohaldata isikute suhtes, kelle olukord piirdub igas mõttes kas Ühendkuningriigi või liikmesriikidega.

               Ch.SSC.4. Sisserändetaotlused

               Sotsiaalkindlustuse koordineerimise protokolli kohaldamine ei piira liikmesriigi ega Ühendkuningriigi õigust nõuda siseriiklike õigusnormide kohaselt terviselõivu tasumist seoses riiki sisenemise, seal viibimise, töötamise või elamise loa taotlusega.

               II jaotis. Lühiajaliste külastuste viisad

               Artikkel VSTV.1. Lühiajaliste külastuste viisad

               1.
                     Pooled märgivad, et käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval näevad mõlemad pooled oma kodanikele lühiajalisteks külastusteks ette viisavaba reisimise vastavalt oma siseriiklikule õigusele.   Kumbki pool teatab teisele poolele aegsasti oma kavatsusest kehtestada teise poole kodanike lühiajaliste külastuste suhtes viisanõue; võimaluse korral teatab ta sellest vähemalt kolm kuud enne kõnealuse nõude jõustumist.

               2.
                     Kui Ühendkuningriik otsustab kehtestada mõne liikmesriigi kodanike lühiajaliste külastuste suhtes viisanõude, kohaldatakse seda nõuet kõigi liikmesriikide kodanike suhtes, kui lõikest 3 ja artiklist FINPROV.10 [uute riikide ühinemine liiduga] ei tulene teisiti.

               3.
                     Käesolev artikkel ei piira Ühendkuningriigi ja Iirimaa vahel ühise reisipiirkonna kohta sõlmitud kokkulepete kohaldamist.

               VIIES RUBRIIK. KALANDUS

               Esimene peatükk. Algussätted

               Artikkel FISH.1. Rannikuriikide suveräänsed õigused, mida pooled kasutavad

               Pooled kinnitavad, et rannikuriikide suveräänseid õigusi, mida pooled kasutavad oma vete elusressursside uurimiseks, kasutamiseks, kaitsmiseks ja majandamiseks, tuleks teostada rahvusvahelise õiguse, sealhulgas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguse konventsiooni põhimõtete kohaselt ja nendega kooskõlas.

               Artikkel FISH.2. Eesmärgid ja põhimõtted

               1.
                     Pooled teevad koostööd eesmärgiga tagada, et ühiste kalavarude püük nende vetes oleks pikaajaliselt keskkonnasäästlik ning aitaks saavutada majanduslikku ja sotsiaalset kasu, austades täielikult iseseisvate rannikuriikide õigusi ja kohustusi, mida pooled kasutavad.

               2.
                     Pooltel on ühine eesmärk kasutada ühiseid kalavarusid määral, mis aitab hoida ja järk-järgult taastada püütavate liikide populatsioonide biomassi maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tagamiseks vajalikust kõrgemal tasemel.

                  3.         Pooled järgivad järgmisi põhimõtteid:

               (a)kohaldavad ettevaatusprintsiibil põhinevat lähenemisviisi kalavarude majandamisele;

               (b)edendavad pikaajalist (keskkonnaalast, sotsiaalset ja majanduslikku) kestlikkust ja ühiste kalavarude optimaalset kasutamist;

               (c)teevad kalavarude kaitse ja majandamisega seotud otsused parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete alusel, mis on saadud peamiselt Rahvusvaheliselt Mereuurimise Nõukogult (ICES);

               (d)tagavad kalapüügil selektiivsuse, et kaitsta noorisendeid ja kudekogumeid ning vältida ja vähendada soovimatut kaaspüüki;

               (e)võtavad nõuetekohaselt arvesse ja minimeerivad kalapüügist tulenevat kahjulikku mõju mereökosüsteemile ning vajadust säilitada mere bioloogilist mitmekesisust;

               (f)võtavad mere elusressursside säilitamiseks ja kalavarude majandamiseks proportsionaalseid ja mittediskrimineerivaid meetmeid, säilitades poolte regulatiivse autonoomia;

               (g)tagavad ühiste kalavarude säilitamiseks ja majandamiseks vajalike täielike ja täpsete andmete kogumise ja õigeaegse jagamise;

               (h)tagavad kalavarude kaitse ja majandamise meetmete järgimise ning võitlevad ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu ning

               (i)tagavad kõigi kokkulepitud meetmete õigeaegse lisamise poolte reguleerivasse raamistikku.

               Artikkel FISH.3. Mõisted

               1.Käesolevas rubriigis kasutatakse järgmisi mõisteid:

               (a)„poole majandusvöönd“ – Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguse konventsiooni kohaselt:

               (I)liidu puhul tema liikmesriikide loodud majandusvööndid, mis külgnevad nende Euroopa territooriumiga;

               (II)Ühendkuningriigi loodud majandusvööndid;

               (b)„ettevaatusprintsiibil põhinev lähenemisviis kalavarude majandamisele“ – lähenemisviis, mille kohaselt ei tohi piisavate teadusandmete puudumist kasutada põhjusena, et edasi lükata või jätta võtmata majandamismeetmeid sihtliikide, nendega seotud või nendest sõltuvate liikide ning mittesihtliikide ja nende elukeskkonna kaitseks;

               (c)„ühised kalavarud“ – poolte vetes leiduvad kalad, kaasa arvatud toiduks mõeldud veeselgrootud, mille hulka kuuluvad ka molluskid ja koorikloomad;

               (d)„lubatud kogupüük (TAC)“ – konkreetsele kirjeldusele vastava kalavaru (või vastavate kalavarude) maksimaalne kogus, mida võib konkreetsel ajavahemikul püüda;

               (e)„kvoodivälised kalavarud“ – kalavarud, mida ei majandata lubatud kogupüügi abil;

               (f)„poole territoriaalmeri“ – Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguse konventsiooni kohaselt:

               (I)liidu puhul erandina artikli FINPROV.1 [Territoriaalne kohaldamisala] lõikest 1 tema liikmesriikide kindlaks määratud territoriaalmeri, mis külgneb nende Euroopa territooriumiga;

               (II)Ühendkuningriigi kindlaks määratud territoriaalmeri;

               (g)„poole veed“ –

               (I)liidu puhul erandina artikli FINPROV.1 [Territoriaalne kohaldamisala] lõikest 1 liikmesriikide majandusvööndid ja nende territoriaalmered;

               (II)Ühendkuningriigi puhul tema majandusvöönd ja territoriaalmeri, välja arvatud artiklite FISH.8 [Juurdepääs vetele] ja FISH.9 [Kompensatsioonimeetmed juurdepääsu tühistamise või piiramise korral] ning lisa FISH.4 [Protokoll vetele juurdepääsu kohta] kohaldamisel territoriaalmeri, mis külgneb Guernsey sõltkonna, Jersey sõltkonna ja Mani saarega;

               (h)„poole laev“ –

               (I)Ühendkuningriigi puhul Ühendkuningriigi lipu all sõitev kalalaev, mis on registreeritud Ühendkuningriigis, Guernsey sõltkonnas, Jersey sõltkonnas või Mani saarel ja millel on Ühendkuningriigi kalandussektori haldusasutuse antud kalalaevatunnistus;

               (II)liidu puhul liikmesriigi lipu all sõitev ja liidus registreeritud kalalaev.

               Teine peatükk. Kaitse ja säästev kasutamine

               Artikkel FISH.4. Kalavarude majandamine

               1.
                     Kumbki pool otsustab tema vete suhtes kohaldatavate meetmete üle, et saavutada eesmärke, mis on sätestatud artikli FISH.2 [Eesmärgid ja põhimõtted] lõigetes 1 ja 2, võttes arvesse artikli FISH.2 [Eesmärgid ja põhimõtted] lõikes 3 osutatud põhimõtteid.

               2.
                     Lõikes 1 osutatud meetmete puhul lähtub pool parimatest kättesaadavatest teaduslikest nõuannetest.

               Pool ei kohalda lõikes 1 osutatud meetmeid teise poole laevade suhtes oma vetes, kui ta ei kohalda samu meetmeid ka oma laevade suhtes.

               Teine lõik ei piira poolte kohustusi, mis tulenevad sadamariigi meetmeid käsitlevast kokkuleppest, Kirde-Atlandi Kalanduskomisjoni kontrolli- ja rakendussüsteemist, Loode-Atlandi Kalandusorganisatsiooni kaitse- ja rakendusmeetmetest ning Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni soovitusest 18-09, milles käsitletakse sadamariigi meetmeid ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks.

               Kalanduse erikomitee võib muuta kolmandas lõigus osutatud olemasolevate rahvusvaheliste kohustuste loetelu.

               3.
                     Kumbki pool teatab teisele poolele lõikes 1 osutatud uutest meetmetest, mis tõenäoliselt mõjutavad teise poole laevu, ja annab teisele poolele enne nende meetmete kohaldamist piisavalt aega märkuste esitamiseks või selgituste küsimiseks.

               Artikkel FISH.5. Load, vastavus ja täitmise tagamine

               1.
                     Kui laevadel on kalapüügi eesmärgil juurdepääs teise poole vetele vastavalt artiklile FISH.8 [Juurdepääs vetele] ja artiklile FISH.10 [Juurdepääs Guernsey sõltkonna, Jersey sõltkonna ja Mani saare vetele]:

               (a)edastab kumbki pool piisava ajavaruga teisele poolele nende laevade nimekirja, mille jaoks ta soovib saada püügiluba või kalalaevatunnistust, ning

               (b)teine pool annab välja püügiloa või kalalaevatunnistuse.

               2.
                     Kumbki pool võtab vajalikud meetmed, tagamaks, et tema laevad järgivad selliste laevade suhtes teise poole vetes kohaldatavaid eeskirju, sealhulgas püügiloa või kalalaevatunnistuse tingimusi.

               Kolmas peatükk. Vetele ja kalavarudele juurdepääsu kord

               Artikkel FISH.6. Kalapüügivõimalused

               1.Iga aasta 31. jaanuariks koostavad pooled koostööd tehes konsultatsioonide ajakava, et leppida kokku lisas FISH.1 loetletud kalavarude lubatud kogupüük järgmiseks aastaks või järgmisteks aastateks. Selle ajakava puhul võetakse arvesse muid rannikuriikide iga-aastaseid konsultatsioone, mis mõjutavad kas üht või mõlemat poolt.

               2.Pooled korraldavad igal aastal konsultatsioone, et leppida iga aasta 10. detsembriks kokku lisas FISH.1 loetletud kalavarude järgmise aasta lubatud kogupüük. See hõlmab varajases etapis arvamuste vahetust prioriteetide üle, niipea kui on saadud kätte nõuanded lubatud kogupüügi taseme kohta. Pooled lepivad lubatud kogupüügis kokku

               (a)parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete ja muude asjakohaste tegurite, sealhulgas sotsiaal-majanduslike aspektide alusel, ning

               (b)kooskõlas poolte vahel kokku lepitud kohaldatavate mitmeaastaste kaitse- ja majandamisstrateegiatega.

               3.Poolte osad lisas FISH.1 loetletud kalavarude lubatud kogupüügist jagatakse poolte vahel vastavalt kõnealuses lisas esitatud kvoodiosale.

               4.Iga-aastased konsultatsioonid võivad muu hulgas hõlmata ka järgmist:

               (a)ühe poole lubatud kogupüügi osade ülekandmine teisele poolele;

               (b)nende kalavarude loetelu, mille püük on keelatud;

               (c)lisas FISH.1 või lisas FISH.2 loetlemata kalavarude lubatud kogupüügi kindlaksmääramine ja poolte vastavad osad nendest kalavarudest;

               (d)kalavarude majandamise meetmed, sealhulgas vajaduse korral püügikoormuse piirangud;

               (e)pooltele vastastikust huvi pakkuvad kalavarud, välja arvatud käesoleva rubriigi lisades loetletud kalavarud.

               5.Pooled võivad korraldada konsultatsioone eesmärgiga leppida kokku muudetud lubatud kogupüük, kui üks pool seda taotleb.

               6.Poolte delegatsioonide juhid koostavad ja allkirjastavad käesoleva artikli kohastest konsultatsioonidest tulenevate pooltevaheliste kokkulepete kohta kirjaliku dokumendi.

               7.Kumbki pool teavitab teist poolt piisavalt aegsasti, enne kui ta määrab kindlaks lisas FISH.3 loetletud kalavarude lubatud kogupüügi või muudab seda.

               8.Pooled lepivad kokku, et nad loovad mehhanismi, mille abil kannavad pooled omavahel vabatahtlikult igal aastal püügivõimalusi üle. Kalanduse erikomitee otsustab selle mehhanismi üksikasjade üle. Selliste kalavarude puhul, mis on praegu või prognooside kohaselt edaspidi üle püütud, kaaluvad pooled püügivõimaluste ülekandmise turuväärtusega kättesaadavaks tegemist kõnealuse mehhanismi abil.

               Artikkel FISH.7. Ajutine lubatud kogupüük

               1.Kui pooled ei ole kokku leppinud lisas FISH.1 või lisa FISH.2 jagudes A või B loetletud kalavarude lubatud kogupüüki 10. detsembriks, jätkavad nad viivitamata konsultatsioone eesmärgiga leppida kokku lubatud kogupüük. Pooled konsulteerivad sageli, et kaaluda kõiki võimalusi saavutada kokkulepe võimalikult lühikese aja jooksul.

               2.Kui lisas FISH.1 või lisa FISH.2 jagudes A ja B loetletud kalavaru puhul ei lepita kokku lubatud kogupüüki 20. detsembril, määrab kumbki osapool kindlaks ajutise lubatud kogupüügi, mis vastab ICESi soovitatud tasemele ja mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist.

               3.Erandina lõikest 2 määratakse erikalavarude lubatud kogupüük kindlaks kooskõlas lõike 5 alusel vastu võetud suunistega.

               4.Käesoleva artikli kohaldamisel tähendab „erikalavaru“ järgmist:

               (a)kalavaru, mille puhul ICES on soovitanud nullpüüki;

               (b)kalavaru, mida püütakse mitme liigiga püügipiirkonnas, kui see või muu kalavaru on samas püügipiirkonnas ohualtim, või

               (c)muu kalavaru, mis poolte arvamusel vajab erikohtlemist.

               5.Kalanduse erikomitee võtab 1. juuliks 2021 vastu suunised erikalavaru jaoks ajutise lubatud kogupüügi kindlaksmääramise kohta.

               6.Igal aastal, kui ICES on esitanud lubatud kogupüügi kohta nõuanded, arutavad pooled esmajärjekorras erikalavarude üle ja selliste lõike 5 alusel kehtestatud suuniste kohaldamise üle, mis käsitlevad ajutise lubatud kogupüügi kindlaksmääramist kummagi poole poolt.

               7.Kumbki pool määrab iga ajutise lubatud kogupüügi puhul kindlaks oma osa, mis ei tohi olla suurem kui tema osa, mis on kehtestatud vastavas lisas.

               8.Lõigetes 2, 3 ja 7 osutatud ajutist lubatud kogupüüki ja osasid kohaldatakse seni, kuni saavutatakse lõike 1 kohane kokkulepe.

               9.Kumbki pool teatab teisele poolele viivitamata oma lõigete 2 ja 3 kohasest ajutisest lubatud kogupüügist ning oma ajutisest osast igas sellises lõike 7 kohases lubatud kogupüügis.

               Artikkel FISH.8. Juurdepääs vetele

               1.Kui lubatud kogupüük on kokku lepitud, annab kumbki pool teise poole laevadele kõnealuseks aastaks kalapüügi eesmärgil juurdepääsu oma vetele vastavates ICESi alapiirkondades. Juurdepääs antakse iga-aastastel konsultatsioonidel kindlaks määratud tasemel ja tingimustel.

               2.Pooled võivad iga-aastastel konsultatsioonidel kokku leppida täiendavad konkreetsed juurdepääsu tingimused seoses järgmisega:

               (a)kokku lepitud püügivõimalused;

               (b)kvoodiväliste kalavarude mitmeaastased strateegiad, mis on välja töötatud artikli FISH.16 [Kalanduse erikomitee] lõike 1 punkti c alusel, ning

               (c)poolte vahel kokku lepitud tehnilised ja kaitsemeetmed, ilma et see piiraks artikli FISH.4 [Kalavarude majandamine] kohaldamist.

               3.Pooled korraldavad iga-aastaseid konsultatsioone, sealhulgas käesoleva artikli lõikes 1 osutatud juurdepääsu taseme ja tingimuste üle, heas usus ja eesmärgiga tagada vastastikku rahuldav tasakaal mõlema poole huvide vahel.

               4.Eelkõige peaks konsultatsioonide tulemusel kumbki pool andma

               (a)juurdepääsu lisas FISH.1 ning lisa FISH.2 jagudes A, B ja F loetletud kalavarude püüdmiseks üksteise majandusvööndis (või kui juurdepääs antakse punkti c alusel, siis selles punktis nimetatud majandusvööndites ja rajoonides) tasemel, mis on mõistlikult kooskõlas poolte vastavate osadega lubatud kogupüügist;

               (b)juurdepääsu kvoodiväliste kalavarude püüdmiseks üksteise majandusvööndis (või kui juurdepääs antakse punkti c alusel, siis selles punktis nimetatud majandusvööndites ja rajoonides ) tasemel, mis on vähemalt võrdne kõnealuse poole keskmise püügitonnaažiga teise poole vetes ajavahemikul 2012–2016, ning

               (c)tingimustele vastavatele laevadele juurdepääsu poolte vetele kuue kuni kaheteistkümne meremiili kaugusel lähtejoonest ICESi rajoonides 4c ja 7d–g, kui liidu kalalaevadel ja Ühendkuningriigi kalalaevadel oli juurdepääs nendele vetele 31. detsembril 2020.

               Punkti c kohaldamisel tähendab „tingimustele vastav laev“ poole laeva, mis aastatel 2012–2016 püüdis kala eelmises lauses nimetatud piirkonnas nelja aasta jooksul, või selle otsest asenduslaeva.

               Punktis c osutatud iga-aastased konsultatsioonid võivad hõlmata asjakohaseid rahalisi kohustusi ja kvootide ülekandmist poolte vahel.

               5.Ajutise lubatud kogupüügi kohaldamise ajal ja kuni lepitakse kokku lubatud kogupüük, annavad pooled ajutise juurdepääsu kalapüügiks vastavates ICESi alapiirkondades järgmiselt:

               (a)lisas FISH.1 loetletud kalavarude ja kvoodiväliste varude jaoks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini lõike 4 punktides a ja b sätestatud tasemetel;

               (b)lisas FISH.2 loetletud kalavarude jaoks 1. jaanuarist kuni 14. veebruarini lõike 4 punktis a sätestatud tasemetel, ning

               (c)seoses õigusega püüda kala kuue kuni kaheteistkümne meremiili raadiuses lõike 4 punkti c kohane juurdepääs 1. jaanuarist kuni 31. jaanuarini tasemel, mis vastab kõnealuses piirkonnas viimase kolme kuu jooksul püütud kuu keskmisele tonnaažile.

               Selline juurdepääs peab iga punktides a ja b osutatud asjaomase kalavaru puhul olema proportsionaalne keskmise protsendiga poolele eraldatud osast iga-aastases lubatud kogupüügis, mille poole laevad püüdsid teise poole vetes asjaomastes ICESi alapiirkondades eelneva kolme kalendriaasta samal ajavahemikul. Sama kohaldatakse mutatis mutandis kvoodivälistele kalavarudele juurdepääsu suhtes.

               Kumbki pool teavitab teist poolt käesoleva lõike punktis c osutatud olukorra puhul 15. jaanuariks, lisas FISH.2 loetletud kalavarude puhul 31. jaanuariks ja kõigi muude kalavarude puhul 15. märtsiks vetele juurdepääsu taseme ja tingimuste muutmisest, mis hakkab kehtima alates 1. veebruarist punktis c osutatud olukorra suhtes, 15. veebruarist lisas FISH.2 loetletud kalavarude suhtes ja 1. aprillist kõigi muude kalavarude suhtes vastavate ICESi alapiirkondade puhul.

               6.Ilma et see piiraks artikli FISH.7 [Ajutine lubatud kogupüük] lõigete 1 ja 8 kohaldamist, püüavad pooled pärast ühe kuu möödumist lõike 5 punktis c osutatud olukorra puhul, pärast pooleteise kuu möödumist lisas FISH.2 loetletud kalavarude puhul ja pärast kolme kuu möödumist kõigi muude kalavarude puhul leppida kokku täiendavas ajutises juurdepääsukorras asjakohasel geograafilisel tasandil, et minimeerida püügitegevuse häirimist.

               7.Juurdepääsu andmisel vastavalt lõikele 1 võib pool võtta arvesse seda, kas üksikud laevad või laevade rühmad täitsid tema vetes eelneval aastal kohaldatavaid eeskirju ja meetmeid, mida teine pool võttis eelneval aastal vastavalt artikli FISH.5 [Load, vastavus ja täitmise tagamine] lõikele 2.

               8.Käesolevat artiklit kohaldatakse vastavalt lisale FISH.4 [Protokoll vetele juurdepääsu kohta].

               Artikkel FISH.9. Kompensatsioonimeetmed juurdepääsu tühistamise või piiramise korral

               1.
                     Pärast seda, kui pool (edaspidi „vastuvõttev pool“) on edastanud artikli FISH.8 [Juurdepääs vetele] lõike 5 kohaselt teate, võib teine pool (edaspidi „kalapüügiga tegelev pool“) võtta kompensatsioonimeetmeid, mis on vastavuses vetele juurdepääsu taseme ja tingimuste muutmise majandusliku ja sotsiaalne mõjuga. Sellise mõju hindamisel tuginetakse usaldusväärsetele tõenditele, mitte üksnes oletustele ega vähesele võimalikkusele. Eelistades neid kompensatsioonimeetmeid, mis häirivad kõige vähem käesoleva lepingu toimimist, võib kalapüügiga tegelev pool peatada täielikult või osaliselt juurdepääsu oma vetele ja kalandustoodete tariifse sooduskohtlemise artikli GOODS.5 [Tollimaksude keelamine] alusel.

               2. Lõikes 1 osutatud kompensatsioonimeede võib kõige varem jõustuda seitsmendal päeval pärast seda, kui kalapüügiga tegelev pool on teatanud vastuvõtvale poolele kavandatavast peatamisest vastavalt lõikele 1, ja igal juhul mitte varem kui 1. veebruaril artikli FISH.8 [Juurdepääs vetele] lõike 5 punktis c osutatud olukorra puhul, 15. veebruaril lisa FISH.2 puhul ja 1. aprillil muude kalavarude puhul. Pooled peavad erikomitees nõu, et leida mõlemat poolt rahuldav lahendus. Teade peab sisaldama järgmist:

               (a)kuupäev, mil kalapüügiga tegelev pool kavatseb peatamist alustada, ning

               (b)kohustused, mille täitmine peatatakse, ja kavandatava peatamise ulatus.

               3.           Pärast kompensatsioonimeetmetest teatamist kooskõlas lõikega 2 võib vastuvõttev pool taotleda vahekohtu moodustamist vastavalt kuuenda osa I jaotise [Vaidluste lahendamine] artiklile INST.14 [Vahekohtumenetlus] ilma artikli INST.13 [Konsultatsioonid] kohaselt enne konsultatsioone korraldamata. Vahekohus võib ainult vaadata läbi kompensatsioonimeetmete vastavuse lõikele 1. Vahekohus käsitleb juhtumit kiireloomulisena kuuenda osa I jaotise [Vaidluste lahendamine] artikli INST.19 [Kiireloomulised menetlused] tähenduses.

               4.  Kui lõikes 1 osutatud kompensatsioonimeetmete võtmise tingimused ei ole enam täidetud, tühistatakse sellised meetmed viivitamata.

               5.
                     Kui lõikes 3 osutatud menetluse käigus tehakse otsus kalapüügiga tegeleva poole vastu, võib vastuvõttev pool 30 päeva jooksul pärast vahekohtu otsuse tegemist taotleda, et vahekohus määraks kindlaks käesolevast lepingust tulenevate kohustuste peatamise ulatuse, mis ei ületa kompensatsioonimeetmete kohaldamisest tuleneva tühistamise või vähendamisega võrdset ulatust, kui vastuvõttev pool leiab, et kompensatsioonimeetmed on märkimisväärselt vastuolus lõikega 1. Taotluses märgitakse, millises ulatuses kohustuste täitmine kavatsetakse peatada kooskõlas lõikes 1 sätestatud põhimõtetega ning artiklis INST.34C [Kohustuste peatamine artikli LPFS.3.12 lõike 12, artikli FISH.9 lõike 5 ja artikli FISH.14 lõike 7 kohaldamisel] sätestatud vastavate põhimõtetega. Vastuvõttev pool võib peatada käesolevast lepingust tulenevate kohustuste täitmise vahekohtus kindlaks määratud ulatuses mitte varem kui 15 päeva pärast sellekohase otsuse tegemist.

               6.           Pool ei tugine WTO asutamislepingule ega ühelegi muule rahvusvahelisele lepingule, et takistada teist poolt peatamast käesolevast artiklist tulenevate kohustuste täitmist.

               Artikkel FISH.10. Juurdepääs Guernsey sõltkonna, Jersey sõltkonna ja Mani saare vetele

               1.
                     Erandina artikli FISH.8 [Juurdepääs vetele] lõigetest 1 ja 3–7, artiklist FISH.9 [Kompensatsioonimeetmed juurdepääsu tühistamise või piiramise korral] ja lisast FISH.4 [Protokoll vetele juurdepääsu kohta] annab kumbki pool teise poole laevadele kalapüügi eesmärgil juurdepääsu oma vetele vastavalt püügitegevuse tegelikule ulatusele ja laadile, nii et oleks võimalik tõendada, et püügitegevus toimus ajavahemikul, mis algas 1. veebruaril 2017 ja lõppes 31. jaanuaril 2020, teise poole tingimustele vastavate laevadega tema vetes mis tahes 31. jaanuaril 2020 kehtivate asutamislepingu kohaste kokkulepete alusel.

               2.
                     Käesolevas artiklis ja niivõrd, kui käesoleva rubriigi teisi artikleid kohaldatakse seoses käesoleva artikli alusel kehtestatud juurdepääsukorraga, kasutatakse järgmisi mõisteid:

               (a)„tingimustele vastav laev“ – Guernsey sõltkonna, Jersey sõltkonna või Mani saarega külgnevates vetes toimuva püügitegevuse puhul laev, mis püüdis kala kõnealuse territooriumiga või kõnealuse liikmesriigiga külgneval territoriaalmerel rohkem kui 10 päeval mis tahes kolmel 12 kuu pikkusel perioodil, mis lõppes 31. jaanuaril või ajavahemikul 1. veebruarist 2017 kuni 31. jaanuarini 2020;

               (b)Ühendkuningriigi puhul Ühendkuningriigi lipu all sõitev kalalaev, mis on registreeritud Guernsey sõltkonnas, Jersey sõltkonnas või Mani saarel ja millel on Ühendkuningriigi kalandussektori haldusasutuse antud kalalaevatunnistus;

               (c)„poole veed“ –

               (I)liidu puhul liikmesriigiga külgnev territoriaalmeri ning

               (II)Ühendkuningriigi puhul Guernsey sõltkonna, Jersey sõltkonna ja Mani saarega külgnev territoriaalmeri.

               3.
                     Kummagi poole taotlusel otsustab partnerlusnõukogu 90 päeva jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist, et käesoleva artikli, artikli FISH.11 [Kalandustoodete impordist ja otse lossimisest teatamise perioodid] ja käesoleva rubriigi muude sätete (niivõrd, kui need on seotud nendes artiklites sätestatud korraga) ning artikli OTH.9 [Geograafiline kohaldamisala] lõigete 3–5 kohaldamine lõpetatakse Guernsey sõltkonna, Jersey sõltkonna või Mani saare ühe või mitme piirkonna suhtes 30 päeva jooksul pärast sellise otsuse tegemist.

               4.
                     Partnerlusnõukogu võib otsustada muuta käesolevat artiklit, artiklit FISH.11 [Kalandustoodete impordist ja otse lossimisest teatamise perioodid] ja käesoleva rubriigi muid sätteid (niivõrd, kui need on seotud nendes artiklites sätestatud korraga).

               Artikkel FISH.11. Kalandustoodete impordist ja otse lossimisest teatamise perioodid

               1.Liit kohaldab kalandustoodete puhul, mis on püütud Ühendkuningriigi lipu all sõitvate laevadega, mis on registreeritud Guernsey sõltkonnas, Jersey sõltkonnas või Mani saarel, nende territooriumidega külgneval territoriaalmerel või liikmesriigiga külgneval territoriaalmerel järgmisi teatamise perioode:

               (a)kolm kuni viis tundi enne värskete kalandustoodete lossimist liidu territooriumil tuleb esitada eelteade;

               (b)üks kuni kolm tundi enne liidu territooriumile sisenemise paika saabumise arvestuslikku aega tuleb esitada eelteade koos kinnitatud püügisertifikaadiga kalandustoodete saadetiste meritsi toimuva otseveo puhul.

               2.„Kalandustooted“ tähendavad üksnes käesoleva artikli kohaldamisel igat liiki merekalu, molluskeid ja koorikloomi.

               Artikkel FISH.12. Majandamispiirkondade kooskõlastamine

               1.
                     1. juuliks 2021 küsivad pooled ICESi nõuannet majandamispiirkondade ja hindamisüksuste kohta, mida ICES kasutab lisas FISH.1 tärniga märgitud kalavarude puhul.

               2.
                     Kuue kuu jooksul pärast lõikes 1 osutatud nõuande saamist vaatavad pooled selle nõuande koos läbi ja arutavalt ühiselt asjaomaste kalavarude majandamise piirkondade kohandusi, et leppida kokku, millised on nendest tulenevad lisas FISH.1 esitatud kalavarude ja osade loetelu muudatused.

               Artikkel FISH.13. Teatavate muude kalavarude lubatud kogupüügi osad

               1.Poolte vastavad teatavate muude kalavarude lubatud kogupüügi osad on esitatud lisas FISH.2.

               2.Kumbki pool teatab asjaomastele riikidele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele oma osadest kooskõlas lisa FISH.2 jagudes A–D esitatud jagamise korraga.

               3.Kõikide lisa FISH.2 jagudes C ja D esitatud osade hilisemate muudatuste üle otsustavad asjaomased mitmepoolsed foorumid.

               4.Ilma et see piiraks artikli FISH.16 [Kalanduse erikomitee] lõike 3 kohaseid partnerlusnõukogu volitusi, otsustavad pärast 30. juunit 2026 kõikide lisa FISH.2 jagudes A ja B esitatud osade hilisemate muudatuste üle asjaomased mitmepoolsed foorumid.

               5.Mõlemad pooled kasutavad lisa FISH.2 jagudes A–D esitatud kalavarude majandamisel artiklis FISH.2 [Eesmärgid ja põhimõtted] sätestatud eesmärke ja põhimõtteid.

               Neljas peatükk. Juhtimiskord

               Artikkel FISH.14. Parandusmeetmed ja vaidluste lahendamine

               1.Kui üks pool (edaspidi „vastustajast pool“) on väidetavalt jätnud täitmata käesolevast rubriigist tulenevad kohustused (v.a lõikes 2 käsitletud väidetav kohustuste täitmata jätmine), võib teine pool (edaspidi „kaebuse esitanud pool“) pärast vastustajast poole teavitamist:

               (a)peatada täielikult või osaliselt pääsu oma vetesse ja kalandustoodete tariifse sooduskohtlemise artikli GOODS.5 [Tollimaksude keelamine] alusel ning

               (b)kui ta leiab, et punktis a osutatud peatamine ei ole vastavuses väidetava kohustuste täitmata jätmise majandusliku ja ühiskondliku mõjuga, võib ta täielikult või osaliselt peatada muude kaupade tariifse sooduskohtlemise artikli GOODS.5 [Tollimaksude keelamine] alusel; ning

               (c)kui ta leiab, et punktides a ja b osutatud peatamine ei ole vastavuses väidetava kohustuste täitmata jätmise majandusliku ja ühiskondliku mõjuga, võib ta osaliselt või täielikult peatada teise osa [Majanduspartnerlus] esimesest rubriigist [Kaubandus] (välja arvatud XI jaotise [Avatud ja ausa konkurentsi võrdsed tingimused ning kestlik areng]) tulenevate kohustuste täitmise. Kui täielikult peatatakse esimese rubriigi [Kaubandus] kohaldamine, peatatakse ka kolmanda rubriigi [Maanteetransport] kohaldamine.

               2.Seoses ühe poole (edaspidi „vastustajast pool“) väidetavast suutmatusest täita kohustusi, mis tulenevad artiklist FISH.10 [Juurdepääs Guernsey sõltkonna, Jersey sõltkonna ja Mani saare vetele], artiklist FISH.11 [Kalandustoodete impordist ja otse lossimisest teatamise perioodid] või muudest käesoleva rubriigi sätetest, kuivõrd need on seotud kõnealustes artiklites sätestatud korraga, võib teine pool (edaspidi „kaebuse esitanud pool“) pärast vastustajast poole teavitamist teha järgmist:

               (a)täielikult või osaliselt peatada pääsu oma vetesse artikli FISH.10 [Juurdepääs Guernsey sõltkonna, Jersey sõltkonna ja Mani saare vetele] tähenduses;

               (b)kui ta leiab, et punktis a osutatud peatamine ei ole vastavuses väidetava kohustuste täitmata jätmise majandusliku ja ühiskondliku mõjuga, võib ta täielikult või osaliselt peatada kalandustoodete suhtes artikli GOODS.5 [Tollimaksude keelamine] alusel kohaldatava kaupade tariifse sooduskohtlemise;

               (c)kui ta leiab, et punktides a ja b osutatud peatamine ei ole vastavuses väidetava kohustuste täitmata jätmise majandusliku ja ühiskondliku mõjuga, võib ta täielikult või osaliselt peatada muude kaupade tariifse sooduskohtlemise artikli GOODS.5 [Tollimaksude keelamine] alusel; ning

               erandina lõikest 1 ei tohi võtta parandusmeetmeid, mis mõjutavad artikliga FISH.10 [Juurdepääs Guernsey sõltkonna, Jersey sõltkonna ja Mani saare vetele], artikliga FISH.11 [Kalandustoodete impordist ja otse lossimisest teatamise perioodid] või käesoleva rubriigi muude sätetega kehtestatud korda (kuivõrd need sätted on seotud kõnealustes artiklites sätestatud korraga) juhul, kui üks pool ei ole väidetavalt täitnud käesoleva rubriigi sätteid, mis ei ole seotud kõnealuste kordadega.

               3.
                     Lõigetes 1 ja 2 osutatud meetmed peavad olema proportsionaalsed vastustajast poole väidetava kohustuste täitmata jätmisega ning selle majandusliku ja ühiskondliku mõjuga.

               4.
                     Lõigetes 1 ja 2 osutatud meede võib kõige varem jõustuda seitsmendal päeval pärast seda, kui kaebuse esitanud pool on vastustajast poolele teatanud kavandatavast peatamisest. Mõlemat poolt rahuldava lahenduse leidmiseks peavad pooled nõu kalanduse erikomitees. Teade peab sisaldama järgmist:

               (a)miks arvab kaebuse esitanud pool, et vastustajast pool ei ole täitnud oma kohustusi;

               (b)kuupäev, millal kaebuse esitanud pool kavatseb kohaldamise peatada; ja

               (c)millises ulatuses kohutuste täitmine kavatsetakse peatada.

               5.       Kaebuse esitanud pool peab 14 päeva jooksul alates lõikes 4 osutatud teatamisest esitama kaebuse vastustajast poole väidetava suutmatuse kohta täita käesolevast rubriigist tulenevaid kohustusi, nagu on osutatud lõigetes 1 ja 2 ning taotlema vahekohtu moodustamist kuuenda osa I jaotise [Vaidluste lahendamine] artikli INST.14 [Vahekohtumenetlus] alusel. Käesoleva artikli alusel võib vahekohtumenetlust kasutada ilma artikli INST.13 [Konsultatsioonid] kohaseid konsultatsioone pidamata. Vahekohus käsitab küsimust kiireloomulise juhuna kuuenda osa I jaotise [Vaidluste lahendamine] artikli INST.19 [Kiireloomulised menetlused] tähenduses.

               6.
                     Peatamine lõpetatakse järgmistel juhtudel:

               (a)kaebuse esitanud pool on veendunud, et vastustajast pool täidab käesolevast rubriigist tulenevaid asjaomaseid kohustusi; või

               (b)vahekohus on otsustanud, et vastustajast pool ei ole jätnud täitmata käesolevast rubriigist tulenevaid asjaomaseid kohustusi.

               7.
                     Kui lõikes 5 osutatud menetluse käigus tehakse otsus kaebuse esitanud poole vastu, võib vastustajast pool 30 päeva jooksul pärast vahekohtu otsuse tegemist taotleda, et vahekohus määraks kindlaks käesolevast lepingust tulenevate kohustuste peatamise määra, mis ei ületa kompensatsioonimeetmete kohaldamisest tuleneva tühistamise või vähendamisega määra, kui vastustajast pool leiab, et kompensatsioonimeetmed on märkimisväärselt vastuolus lõikega 1 või 2. Taotluses märgitakse, millises ulatuses kohustuste täitmine kavatsetakse peatada kooskõlas lõigetega 1 või 2 ning artiklis INST.34C [Kohustuste peatamine artikli OTHS.3.12 lõike 12, artikli FISH.9 lõike 5 ja artikli FISH.14 lõike 7 kohaldamisel] sätestatud asjakohaste põhimõtetega. Vastustajast pool võib peatada käesolevast lepingust tulenevate kohustuste täitmise vahekohtus kindlaks määratud ulatuses mitte varem kui 15 päeva pärast sellekohase otsuse tegemist.

               8.
                     Pool ei tugine WTO asutamislepingule ega ühelegi muule rahvusvahelisele lepingule, et takistada teist poolt peatamast käesolevast artiklist tulenevate kohustuste täitmist.

               Artikkel FISH.15. Andmete jagamine

               Pooled jagavad teavet, mis on vajalik, et toetada käesoleva rubriigi rakendamist vastavalt kummagi poole õigusaktidele.

               Artikkel FISH.16. Kalanduse erikomitee

               1.Kalanduse erikomitee võib eelkõige:

               (a)luua kalavarude säästva majandamise arutelu- ja koostööfoorumi;

               (b)kaaluda mitmeaastaste kaitse- ja majandamisstrateegiate väljatöötamist lubatud kogupüügi ja muude majandamismeetmete kindlaksmääramise alusena;

               (c)töötada välja mitmeaastased strateegiad artikli FISH.8 [Juurdepääs vetele] lõike 2 punktis b osutatud kvoodiväliste kalavarude kaitseks ja majandamiseks;

               (d)kaaluda kalavarude majandamise ja kaitsmise meetmeid, sealhulgas kiireloomulisi meetmeid ja kalapüügi selektiivsuse tagamise meetmeid;

               (e)kaaluda lähenemisviise teaduslikel ja kalavarude majandamise eesmärkidel vajalike andmete kogumisele, selliste andmete (sh järelevalve, kontrolli ja täitmise tagamiseks vajaliku teabe) jagamisele ning teadusasutustega konsulteerimisele seoses parimate kättesaadavate teaduslike nõuannetega;

               (f)kaaluda meetmeid, et tagada kohaldatavate eeskirjade täitmine, sealhulgas ühiseid kontrolli-, järelevalve- ja seireprogramme ning andmete vahetamist, et hõlbustada püügivõimaluste kasutamise järelevalvet ning kontrolli ja täitmise tagamist;

               (g)töötada välja suunised artikli FISH.7 [Ajutine lubatud kogupüük] lõikes 5 osutatud lubatud kogupüügi kindlaksmääramiseks;

               (h)valmistada ette iga-aastased konsultatsioonid;

               (i)kaaluda küsimusi, mis on seotud lossimissadamate määramisega, sealhulgas sellega, et pooled teataksid õigel ajal sellistest määramistest ja nendesse tehtud muudatustest;

               (j)koostada ajakava artikli FISH.4 [Kalavarude majandamine] lõikes 3 osutatud meetmetest teatamiseks ning artikli FISH.5 [Load, vastavus ja täitmise tagamine] lõikes 1 osutatud laevade nimekirjade ja artikli FISH.6 [Kalapüügivõimalused] lõikes 7 osutatud teate edastamiseks;

               (k)luua foorumi konsultatsioonideks vastavalt artikli FISH.9 [Kompensatsioonimeetmed] lõikele 2 ja artikli FISH.14 [Parandusmeetmed] lõikele 4;

               (l)töötada välja suunised , et toetada artikli FISH.8 [Juurdepääs vetele] praktilist kohaldamist;

               (m)töötada välja mehhanism, mille abil saavad pooled vabatahtlikult üks kord igal aastal kanda üle püügivõimalusi, nagu on osutatud artikli FISH.6 [Kalapüügivõimalused] lõikes 8; ja

               (n)kaaluda artiklite FISH.10 [Juurdepääs Guernsey sõltkonna, Jersey sõltkonna ja Mani saare vetele] ja FISH.11 [Kalandustoodete impordist ja otse lossimisest teatamise perioodid] kohaldamist ja rakendamist.

               2.
                     Kalanduse erikomitee võib vastu võta otsuseid (sealhulgas nende muudatusi) ja anda soovitusi järgmise kohta:

               (a)poolt vahel pärast artikli FISH.6 [Kalapüügivõimalused] kohaseid konsultatsioone kokku lepitud registreerimisküsimused;

               (b)lõike 1 punktides b, c, e, f, g, i, j, l ja m osutatud küsimused;

               (c)artikli FISH.4 [Kalavarude majandamine] lõikes 2 osutatud varasemate rahvusvaheliste kohustuste loetelu muutmine;

               (d)käesoleva rubriigi kohast kalavarude säästvat majandamist käsitleva koostöö aspektid ja

               (e)artikli FISH.18 [Läbivaatamisklausel] kohase läbivaatamise üksikasjad.

               3.
                     Partnerlusnõukogul on õigus muuta lisasid FISH.1, FISH.2 ja FISH.3.

               Artikkel FISH.17. Lõpetamine

               1.Ilma et see piiraks artiklite FINPROV.8 [Lõpetamine] või OTH.10 [Teise osa kohaldamise lõpetamine] kohaldamist, võib kumbki pool käesoleva rubriigi kohaldamise igal ajal lõpetada, teatades sellest kirjalikult diplomaatiliste kanalite kaudu. Sel juhul kaotavad esimene rubriik [Kaubandus], teine rubriik [Lennundus], kolmas rubriik [Maanteetransport] ja käesolev rubriik [Kalandus] kehtivuse lõpetamisest teatamise kuupäevale järgneva üheksanda kuu esimesel päeval.

               2.     Kui käesoleva rubriigi kohaldamine lõpetatakse vastavalt lõikele 1 või artiklitele FINPROV.8 [Lõpetamine] või OTH.10 [Teise osa kohaldamise lõpetamine], jäävad kohustused, mille pooled on käesoleva rubriigi alusel võtnud rubriigi kohaldamise lõppemise ajal pooleli olevaks aastaks, kehtima kuni kõnealuse aasta lõpuni.

               3.
                     Olenemata lõikest 1 võib teine rubriik [Lennundus] jääda jõusse, kui pooled lepivad kokku XI jaotise [Avatud ja ausa konkurentsi võrdsed tingimused ning kestlik areng] asjakohaste osade integreerimises.

               4.
                     Erandina lõigetest 1–3 ja ilma, et see piiraks artiklite FINPROV.8 [Lõpetamine] ja OTH.10 [Teise osa kohaldamise lõpetamine] kohaldamist:

               a) kui pooled ei ole kokku leppinud teisiti, jäävad artiklid FISH.10 [Juurdepääs Guernsey sõltkonna, Jersey sõltkonna ja Mani saare vetele] ja FISH.11 [Kalandustoodete impordist ja otse lossimisest teatamise perioodid] ning muud käesoleva rubriigi sättest, kuivõrd need on seotud kõnealustes artiklites sätestatud korraga, kehtima seni, kuni:

               (I)emb-kumb pool lõpetab nende kohaldamise, esitades teisele poolele kirjaliku lõpetamisteate kolm aastat ette; või

               (II)varasemal juhul artikli OTH.9 [Geograafiline kohaldamisala] lõigete 3–5 kehtivuse lõppemise kuupäevani;

               b)
                     lõike 4 punkti a alapunkti i kohaldamisel võib teatada Guernsey sõltkonna, Jersey sõltkonna või Mani saare ühe või mitme piirkonna suhtes kohaldamise lõpetamisest ning artiklid FISH.10 [Juurdepääs Guernsey sõltkonna, Jersey sõltkonna ja Mani saare vetele] ja FISH.11 [Kalandustoodete impordist ja otse lossimisest teatamise perioodid] ning muud käesoleva rubriigi sätted, kuivõrd need on seotud kõnealustes artiklites sätestatud korraga, jäävad kehtima nende territooriumide suhtes, mille kohta lõpetamisteadet ei ole esitatud; ja

               (c)lõike 4 punkti a alapunkti ii kohaldamisel, kui lepingu artikli OTH.9 [Geograafiline kohaldamisala] lõigete 3–5 sätted kaotavad kehtivuse Guernsey sõltkonna, Jersey sõltkonna või Mani saare ühe või mitme piirkonna (ent mitte kõikide piirkondade) suhtes, jäävad artiklid FISH.10 [Juurdepääs Guernsey sõltkonna, Jersey sõltkonna ja Mani saare vetele] ja FISH.11 [Kalandustoodete impordist ja otse lossimisest teatamise perioodid] ning muud käesoleva rubriigi sätted, kuivõrd need on seotud kõnealustes artiklites sätestatud korraga, kehtima nende territooriumide suhtes, mille suhtes jäävad kehtima artikli OTH.9 [Geograafiline kohaldamisala] lõiked 3–5.

               Artikkel FISH.18. Läbivaatamisklausel

               1.Lisa FISH.4 [Vetele juurdepääsu protokoll] artiklis 1 osutatud korrigeerimisperioodi lõpust nelja aasta möödudes vaatavad pooled käesoleva rubriigi rakendamise partnerlusnõukogus ühiselt läbi, et otsustada, kas korda, sealhulgas seoses vetele juurdepääsuga, saaks veelgi rohkem süstematiseerida ja tugevdada.

               2.Läbivaatamist võib pärast esimese läbivaatamise lõpuleviimist korrata iga nelja aasta järel.

               3.Pooled otsustavad kalanduse erikomitees eelnevalt läbivaatamise üksikasjad.

               4.Eelkõige võimaldab läbivaatamine seoses varasemate aastatega hinnata järgmist:

               (a)teineteise vetele juurdepääsu võimaldamine artikli FISH.8 [Juurdepääs vetele] alusel;

               (b)lisades FISH.1, FISH.2 ja FISH.3 esitatud lubatud kogupüügi osad;

               (c)iga-aastaste konsultatsioonide käigus artikli FISH.6 [Kalapüügivõimalused] lõike 4 alusel tehtavate ülekandmiste ja artikli FISH.6 [Kalapüügivõimalused] lõike 8 alusel tehtavate mis tahes ülekandmiste arv ja maht;

               (d)iga-aastase lubatud kogupüügi kõikumine;

               (e)kas kumbi pool on järginud käesoleva rubriigi sätteid ja kas kummagi poole laevad on järginud eeskirju, mida kohaldatakse nende suhtes teise poole vetes olemise ajal;

               (f)käesoleva rubriigi alusel tehtava koostöö laad ja ulatus ning

               (g)kõik muud kalanduse erikomitees eelnevalt otsustatavad üksikasjad.

               Artikkel FISH.19. Seos muude lepingutega

               1.Kui lõikest 2 ei tulene teisiti, ei piira käesoleva rubriigi kohaldamine muude selliste kehtivate lepingute kohaldamist, mis käsitlevad ühe poole kalalaevade kalapüüki teise poole jurisdiktsiooni alla kuuluval alal.

               2.Käesoleva rubriigiga asendatakse ja vahetatakse välja kõik kehtivad lepingud ja kokkulepped, mis käsitlevad liidu kalalaevade kalapüüki oma territoriaalmerel, mis piirneb Guernsey sõltkonnaga, Jersey sõltkonnaga võiMani saarega, ning nende Ühendkuningriigi kalalaevade kalapüüki liikmesriigiga piirneval territoriaalmerel, mis on registreeritud Guernsey sõltkonnas, Jersey sõltkonnas või Mani saarel. Kui partnerlusnõukogu on vastavalt artikli FISH.10 [Juurdepääs Guernsey sõltkonna, Jersey sõltkonna ja Mani saare vetele] lõikele 3 teinud otsuse lõpetada lepingu kohaldamine Guernsey sõltkonna, Jersey sõltkonna või Mani saare suhtes, siis asjaomaseid lepinguid või kokkuleppeid sellise otsusega hõlmatud territooriumi või territooriumide suhtes ei asendata ega vahetata välja.

               KUUES RUBRIIK. MUUD SÄTTED

               Artikkel OTH.1. Mõisted

               Kui ei ole sätestatud teisiti, kasutatakse käesoleva lepingu teises osas, protokollis vastastikuse haldusabi kohta tolliküsimustes ning käibemaksu valdkonnas halduskoostöö tegemist ja maksupettuste tõkestamist ning maksude ja tollimaksudega seotud nõuete sissenõudmisel antavat vastastikust abi käsitlevas protokollis järgmisi mõisteid:

               (a)„põllumajandustoode“ – WTO põllumajanduslepingu 1. lisas nimetatud toode;

               (b)„toll“ –

               (I)liidus Euroopa Komisjoni talitused, kes vastutavad tolliküsimuste eest, või olenevalt olukorrast tolliasutused ja muud ametiasutused, kes vastutavad liikmesriikides tollialaste õigusaktide kohaldamise ja täitmise tagamise eest, ning

               (II)Ühendkuningriigis Ühendkuningriigi maksu- ja tolliamet (Her Majesty’s Revenue and Customs) ja muud tolliküsimuste eest vastutavad ametiasutused;

               (c)„tollimaks“ – mis tahes maks või lõiv, mis on kehtestatud kaupade impordile või sellega seoses, välja arvatud:

               (I)lõiv, mis on samaväärne teise osa esimese rubriigi I jaotise artikli GOODS.4 [Võrdne kohtlemine siseriiklikul maksustamisel ja reguleerimisel] kohaselt kehtestatud siseriikliku maksuga;

               (II)dumpinguvastane, erikaitse-, tasakaalustav või kaitsetollimaks, mida kohaldatakse kooskõlas GATT 1994ga, dumpinguvastase lepinguga; põllumajanduslepinguga, subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepinguga või kaitsemeetmete lepinguga, või

               (III)tasu või muu lõiv, mis on kehtestatud impordile või seoses importiga ja mille suurus on piiratud osutatud teenuste ligikaudse maksumusega;

               (d)„ÜRO ühtne tooteklassifikaator (CPC)“ – ajutine ühtne tooteklassifikaator (Statistical Papers, Series M, nr 77, Department of International Economic and Social Affairs, Statistical Office of the United Nations, New York, 1991);

               (e) „olemasolev“ – käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval kehtiv;

               (f)„poole kaubad“ – omamaised tooted GATT 1994 tähenduses, sealhulgas selle poole päritolustaatusega kaubad;

               (g)„harmoneeritud süsteem“ või „HS“ – kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteem, sealhulgas kõik selle õiguslikud märkused ja muudatused, mille on välja töötanud Maailma Tolliorganisatsioon;

               (h)„rubriik“– harmoneeritud süsteemi klassifitseerimisnumbri neli esimest kohta;

               (i)„juriidiline isik” – kohaldatava õiguse alusel nõuetekohaselt kas kasumi saamiseks või muuks otstarbeks asutatud või muul viisil korraldatud ning kas era- või riigi omandis olev juriidiline isik, sealhulgas äriühing, usaldusühing, täisühing, ühisettevõte, ühe osanikuga äriühing või ühistu;

               (j)„meede“ – poole meede kas seaduse, määruse, eeskirja, menetluse, otsuse, haldustoimingu, nõude või tava kujul või muul kujul
                  71
               ;

               (k)„poole meetmed“ – meetmed, mille on vastu võtnud või kehtima jätnud:

               (I)keskvalitsus, piirkondlikud või kohalikud omavalitsused või nende tasandite ametiasutused ja

               (II)valitsusvälised asutused keskvalitsuse, piirkondliku või kohaliku omavalitsuse või nende tasandite ametiasutuste delegeeritud volitusi kasutades;

               „poole meetmed“ – meetmed, mille on vastu võtnud või kehtima jätnud alapunktides i ja ii loetletud üksused, kes juhivad või kontrollivad otseselt või kaudselt teiste üksuste tegevust seoses nende meetmetega või annavad nendega seoses korraldusi;

               (l)„poole füüsiline isik“
                  72
                –

               (I)Euroopa Liidu puhul ELi liikmesriigi kodanik vastavalt liikmesriigi õigusele
                  73
                ning

               (II)Ühendkuningriigi puhul Briti kodanik;

               (m)„isik“ – füüsiline või juriidiline isik;

               (n)„sanitaar- või fütosanitaarmeede“ – WTO sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete lepingu A lisa punktis 1 osutatud meede;

               (o)„kolmas riik“ – riik või territoorium, mis ei kuulu käesoleva lepingu territoriaalsesse kohaldamisalasse;

               (p)„rahvusvaheliste lepingute õiguse Viini konventsioon“ – rahvusvaheliste lepingute õiguse Viini konventsioon, mis sõlmiti 23. mail 1969 Viinis, ja

               (q)„WTO“ – Maailma Kaubandusorganisatsioon.

               Artikkel OTH.2. WTO lepingud

               Käesolevas lepingus viidatakse WTO lepingutele järgmiselt:

               (a)„põllumajandusleping“ – WTO asutamislepingu 1A lisas sisalduv põllumajandusleping;

               (b)„dumpinguvastane leping“ – 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe VI artikli rakendamise leping;

               (c)„GATS“ – WTO asutamislepingu 1B lisas sisalduv teenustekaubanduse üldleping;

               (d)„GATT 1994“ – WTO asutamislepingu 1A lisas sisalduv 1994. aasta üldine tolli- ja kaubanduskokkulepe;

               (e)„riigihangete leping“ – WTO asutamislepingu 4. lisas sisalduv riigihankeleping
                  74
               ;

               (f)„kaitsemeetmete leping“ – WTO asutamislepingu 1A lisas sisalduv kaitsemeetmete leping;

               (g)„subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete leping“ – WTO asutamislepingu 1A lisas sisalduv subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete leping;

               (h)„sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete leping“ – WTO asutamislepingu 1A lisas sisalduv sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise leping;

               (i)„tehniliste kaubandustõkete leping“ – WTO asutamislepingu 1A lisas esitatud tehniliste kaubandustõkete leping;

               (j)„intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide leping“ – WTO asutamislepingu 1C lisas sisalduv intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide leping ja

               (k)„WTO asutamisleping“ – 15. aprillil 1994 sõlmitud Marrakechi leping, millega asutati Maailma Kaubandusorganisatsioon.

               Artikkel OTH.3. Vabakaubanduspiirkonna loomine

               Käesolevaga loovad pooled vabakaubanduspiirkonna kooskõlas GATT 1994 XXIV artikliga ja GATSi artikliga V.

               Artikkel OTH.4. Seos WTO asutamislepinguga

                  Pooled kinnitavad oma õigusi ja kohustusi üksteise suhtes, mis tulenevad WTO asutamislepingust ja muudest lepingutest, mille osalised nad on.

                  Ühtki käesoleva lepingu sätet ei tõlgendata nii, nagu nõuaks see kummaltki poolelt tegutsemist viisil, mis on vastuolus tema WTO asutamislepingust tulenevate kohustustega.

               Artikkel OTH.4a. WTO menetluspraktika

               Käesoleva osa sätete tõlgendamisel ja kohaldamisel võetakse arvesse asjakohaseid tõlgendusi, mis sisalduvad WTO vaidluste lahendamise organi poolt vastu võetud WTO vaekogude ja apellatsioonikogu aruannetes ning vaidluste lahendamise käsitusleppe kohastes vahekohtuotsustes.

               Artikkel OTH.5. Kohustuste täitmine

               Kumbki pool võtab vastu kõik üld- või erimeetmed, mis on vajalikud käesolevast osast tulenevate kohustuste täitmiseks, sealhulgas meetmed, mida on vaja selleks, et tagada nende kohustuste täitmine keskvalitsuse, piirkondlike või kohalike omavalitsuste ja nende tasandite ametiasutuste, samuti valitsusväliste organisatsioonide poolt neile delegeeritud volituste kasutamisel.

               Artikkel OTH.7. Viited õigusnormidele ja muudele lepingutele

                  1.Kui ei ole sätestatud teisiti, siis loetakse, et kui käesolevas osas viidatakse poole õigusnormidele, hõlmavad need õigusnormid ka nende muudatusi.

                  2.
                        Kui ei ole sätestatud teisiti, siis loetakse, et kui käesolevas osas viidatakse rahvusvahelistele lepingutele või kui rahvusvahelised lepingud inkorporeeritakse täielikult või osaliselt käesolevasse ossa, hõlmavad need ka kõnealuste lepingute muudatusi või neile järgnevaid lepinguid, mis jõustuvad mõlema poole suhtes käesoleva lepingu allkirjastamise kuupäeval või pärast seda. Kui kõnealuste lepingute muudatuste või edasiste lepingute tulemusena tekib küsimusi seoses käesoleva osa sätete rakendamise või kohaldamisega, võivad pooled vajaduse korral emma-kumma poole taotluse alusel teineteisega konsulteerida, et leida küsimusele vastastikku rahuldav lahendus.

               Artikkel OTH.8. Partnerlusnõukogu ülesanded seoses teise osaga

               Partnerlusnõukogu võib:

               (a)võtta vastu otsuseid, millega muudetakse:

               (I)teise osa [Päritolureeglid] esimese rubriigi I jaotise teist peatükki ja selle lisasid kooskõlas artikliga ORIG.31 [Käesoleva peatüki ja selle lisade muutmine];

               (II)lisades TBT-[XX] ja TBT-[ZZ] sätestatud korda kooskõlas artikli TBT.9 [Koostöö turujärelevalve ning toiduks mittekasutatavate toodete ohutuse ja nõuetele vastavuse valdkonnas] lõikega 8;

               (III)A ja B liidet kooskõlas lisa TBT-5 [VEINIKAUBANDUS] artikli 2 [Tootemääratlused, veinivalmistustavad ja -protsessid] lõikega 3;

               (IV)C liidet kooskõlas lisa TBT-5 [VEINIKAUBANDUS] artikli 3 [Poolte territooriumil impordi sertifitseerimisnõuded] lõikega 3;

               (V)A, B, C ja D liidet kooskõlas lisa TBT-4 [MAHEPÕLLUMAJANDUSLIKUD TOOTED] artikliga 1 [Eesmärk ja kohaldamisala];

               (VI)1.–3. liidet kooskõlas lisa TBT-2 [RAVIMID] artiklitega 1 [Mõisted] ja 2 [Kohaldamisala];

               (VII)volitatud ettevõtjaid käsitlevat lisa, protokolli vastastikuse haldusabi kohta tolliküsimustes, käibemaksu valdkonnas halduskoostöö tegemist ja maksupettuste tõkestamist ning maksude ja tollimaksudega seotud nõuete sissenõudmisel antavat vastastikust abi käsitlevat protokolli ning artikli CUSTMS.16 [Ajutine import] lõike 2 kohast kaupade loetelu kooskõlas artikliga CUSTMS.21 [Muudatused];

               (VIII)lisa PPROC-1 B jao asjakohast alajagu kooskõlas artikliga PPROC.18 [LISA PPROC-1 B jao muutmine];

               (IX)lisasid ENER-1 [ENERGIAKASUPADE, SÜSIVESINIKE JA TOORAINETE LOETELUD], ENER-2 [ENERGIA- JA KESKKONNASUBSIIDIUMID] ja ENER-3 [KOLMANDATE ISIKUTE JUURDEPÄÄSU JA OMANDISUHETE ERALDAMISE MITTEKOHALDAMINE TARISTU SUHTES] kooskõlas artikliga ENER.31 [Tulemuslik rakendamine ja muudatused];

               (X)3. peatüki [Subsiidiumide kontroll] artikli LPFS.3.2 [Kohaldamisala ja erandid] lõiget 4 kooskõlas kõnealuse lõikega, artikli LPFS.3.3 [Avalikku majandushuvi pakkuvad teenused] lõike 2 kolmandat lauset kooskõlas kõnealuse lõike neljanda lausega, artikli LPFS.3.3 [Avalikku majandushuvi pakkuvad teenused] lõiget 3 kooskõlas kõnealuse lõikega, artiklit LPFS.3.5 [Keelatud subsiidiumid ja tingimustega seotud subsiidiumid] kooskõlas kõnealuse artikli lõikega 1 ja artiklit LPFS.3.11 [Sissenõudmine] kooskõlas kõnealuse artikli lõikega 7;

               (XI)artikleid FISH.10 [Juurdepääs Guernsey sõltkonna, Jersey sõltkonna ja Mani saare vetele] ja FISH.11 [Kalandustoodete impordist ja otse lossimisest teatamise perioodid] ja muid viienda rubriigi [Kalandus] sätteid kooskõlas artikli FISH.10 [Juurdepääs Guernsey sõltkonna, Jersey sõltkonna ja Mani saare vetele] lõikega 4;

               (XII)lisasid FISH.1, FISH.2 ja FISH.3 kooskõlas artikli FISH.16 [Kalanduse erikomitee] lõikega 3;

               (XIII)muid sätteid, protokolle, liiteid või lisasid, mille puhul sellise otsuse tegemise võimalus on käesoleva lepingu teises osas sõnaselgelt ette nähtud;

               (b)võtta vastu otsuseid käesoleva lepingu teise osa sätete tõlgendamise kohta.

               Artikkel OTH.9. Geograafiline kohaldamisala

               1.
                     Käesoleva lepingu sätteid, mis käsitlevad kaupade tariifset kohtlemist, sealhulgas päritolureegleid ja kõnealuse kohtlemise ajutist peatamist, kohaldatakse liidu puhul ka nende liidu tolliterritooriumi (nagu see on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013
                  75
                artiklis 4 nende piirkondade suhtes, mis ei ole hõlmatud seitsmenda osa [Lõppsätted] artikli FINPROV.1 [Territoriaalne kohaldamisala] punktiga a.

               2.
                     Ilma et see piiraks artikli FINPROV.1 [Territoriaalne kohaldamisala] lõigete 2, 3 ja 4 kohaldamist, kohaldatakse käesolevast osast tulenevaid poolte õigusi ja kohustusi ka poolte territoriaalmerest väljaspool asuvate merealade, kaasa arvatud nende merealade all asuva merepõhja ja merealuse pinnase suhtes, mille üle pool teostab suveräänseid õigusi või mis on poole jurisdiktsiooni all vastavalt rahvusvahelisele õigusele, sealhulgas vastavalt 10. detsembril 1982. aastal Montego Bays koostatud ÜRO mereõiguse konventsioonile, ning rahvusvahelise õigusega kooskõlas olevatele siseriiklikele õigusnormidele
                  76
               .

               3.
                     Kui lõikes 4 sisalduvatest eranditest ei tulene teisiti, kohaldatakse Ühendkuningriigi puhul artikli FINPROV.1 [Territoriaalne kohaldamisala] lõikes 2 osutatud territooriumide suhtes ka IV jaotise [Kaubavahetus] 1. peatükki [Võrdne kohtlemine ja kaupade turulepääs], 2. peatükki [Päritolureeglid] ja 5. peatükki [Tolli ja kaubanduse lihtsustamine] ning kõnealuste peatükkide protokolle ja lisasid. Sel eesmärgil loetakse artikli FINPROV.1 [Territoriaalne kohaldamisala] lõikes 2 osutatud territooriume Ühendkuningriigi tolliterritooriumi osaks. Artikli FINPROV.1 [Territoriaalne kohaldamisala] lõikes 2 osutatud territooriumide tolliasutused vastutavad kõnealuste peatükkide ning nende peatükkide protokollide ja lisade kohaldamise ja rakendamise eest oma territooriumil. Kõnealustes sätetes sisalduvaid viiteid „tolliasutusele“ loetakse vastavalt. Kõnealuste peatükkide ning nende protokollide ja lisade alusel esitatud taotlusi ja edastatud teavet haldab Ühendkuningriigi tolliasutus.

               4.
                     Teise osa esimese rubriigi IV jaotise [Kaubavahetus] 5. peatüki [Tolli ja kaubanduse lihtsustamine] artiklit CUSTMS.9 [Volitatud ettevõtjad], LISA CUSTMS-1 [Volitatud ettevõtjad] ning käibemaksu valdkonnas halduskoostöö tegemist ja maksupettuste tõkestamist ning maksude ja tollimaksudega seotud nõuete sissenõudmisel antavat vastastikust abi käsitlevat protokolli ei kohaldata Jersey sõltkonna ega Guernsey sõltkonna suhtes.

               5.
                     Ühendkuningriigi puhul kohaldatakse artikli FINPROV.1 [Territoriaalne kohaldamisala] lõikes 2 osutatud territooriumide suhtes ka teise osa esimese rubriigi IV jaotise [Kaubavahetus] 3. peatükki [Sanitaar- ja fütosanitaarküsimused] ja 4. peatükki [Tehnilised kaubandustõkked] ning kõnealuste peatükkide lisasid. Artikli FINPROV.1 l[Territoriaalne kohaldamisala] lõikes 2 osutatud territooriumide ametiasutused vastutavad kõnealuste peatükkide ja nende peatükkide lisade kohaldamise ja rakendamise eest oma territooriumil ning asjakohaseid viiteid loetakse vastavalt. Kõnealuste peatükkide ning nende lisade alusel esitatud taotlusi ja edastatud teavet haldavad Ühendkuningriigi ametiasutused.

               6.
                     Ilma et see piiraks artiklite FINPROV.8 [Lõpetamine] ja OTH.10 [Teise osa kohaldamise lõpetamine] kohaldamist ning kui pooled ei ole kokku leppinud teisiti, jäävad käesoleva artikli lõiked 3–5 kehtima kuni varasemani järgmistest:

               (a)teisele poolele kirjaliku lõpetamisteate esitamisele järgneva kolmeaastase ajavahemiku lõppemine või

               (b)kuupäev, mil kaotavad kehtivuse artiklid FISH.10 [Juurdepääs Guernsey sõltkonna, Jersey sõltkonna ja Mani saare vetele] ja FISH.11 [Kalandustoodete impordist ja otse lossimisest teatamise perioodid] ning kõik muud viienda rubriigi [Kalandus] sätted, kuivõrd need on seotud kõnealustes artiklites sätestatud korraga.

               7.
                     Lõike 6 punkti a kohaldamisel võib lõpetamisteate esitada Guernsey sõltkonna, Jersey sõltkonna või Mani saare ühe või mitme piirkonna kohta ning käesoleva artikli lõikeid 3–5 jäävad kehtima nende territooriumide suhtes, mille kohta lõpetamisteadet ei ole esitatud.

               8.
                     Lõike 6 punkti b kohaldamisel, kui Guernsey sõltkonna, Jersey sõltkonna või Mani saare ühe või mitme piirkonna (ent mitte kõikide piirkondade) suhtes kaotavad kehtivuse artiklid FISH.10 [Juurdepääs Guernsey sõltkonna, Jersey sõltkonna ja Mani saare vetele] ja FISH.11 [Kalandustoodete impordist ja otse lossimisest teatamise perioodid] ning kõik muud viienda rubriigi [Kalandus] sätted, kuivõrd need on seotud kõnealustes artiklites sätestatud korraga, jäävad käesoleva artikli lõiked 3–5 kehtima nendel territooriumidel, mille suhtes jäävad kehtima artiklid FISH.10 [Juurdepääs Guernsey sõltkonna, Jersey sõltkonna ja Mani saare vetele] ja FISH.11 [Kalandustoodete impordist ja otse lossimisest teatamise perioodid] ning kõik muud viienda rubriigi [Kalandus] sätted, kuivõrd need on seotud kõnealustes artiklites sätestatud korraga.

               Artikkel OTH.10. Teise osa kohaldamise lõpetamine

                  Ilma et see piiraks artikli FINPROV.8 [Lõpetamine] kohaldamist, võib kumbki pool igal ajal lõpetada käesoleva osa kohaldamise, teatades sellest kirjalikult diplomaatiliste kanalite kaudu. Sellisel juhul kaotab käesolev osa kehtivuse teatamisele järgneva üheksanda kuu esimesel päeval. Käesoleva artikli alusel ei lõpetata neljanda rubriigi [Sotsiaalkindlustuse koordineerimine ja lühiajalised viisad] ega protokolli sotsiaalkindlustuse koordineerimise kohta kohaldamist.

               KOLMAS OSA. ÕIGUSKAITSE- JA ÕIGUSALANE KOOSTÖÖ KRIMINAALASJADES

               I jaotis. Üldsätted

               Artikkel LAW.GEN.1. Eesmärk

               1.Käesoleva osa eesmärk on näha ette ühelt poolt liikmesriikide ja liidu institutsioonide, organite ja asutuste ning teiselt poolt Ühendkuningriigi vahel õiguskaitse- ja õigusalane koostöö, mis on seotud kuritegude ennetamise, uurimise ja avastamise ja nende eest süüdistuse esitamisega ning rahapesu ja terrorismi rahastamise vältimisega ja selle vastu võitlemisega.

               2.Käesolevat osa kohaldatakse ainult sellise õiguskaitse- ja õigusalase koostöö suhtes, mida tehakse kriminaalasjades üksnes ühelt poolt Ühendkuningriigi ning teiselt poolt liidu ja liikmesriikide vahel. Seda ei kohaldata olukordade suhtes, mis tekivad liikmesriikide vahel või liikmesriikide ning liidu institutsioonide, organite ja asutuste vahel, samuti mitte selliste ametiasutuste tegevuse suhtes, kes vastutavad riigi julgeoleku eest kõnealuses valdkonnas tegutsedes.

               Artikkel LAW.GEN.2. Mõisted

               Käesolevas osas kasutatakse järgmisi mõisteid:

               (a)„kolmas riik“ – muu riik kui riik;

               (b)„isikuandmete eriliigid“ – isikuandmed, millest ilmneb rassiline või etniline päritolu, poliitilised vaated, usulised või filosoofilised veendumused või ametiühingusse kuulumine, geneetilised andmed, füüsilise isiku kordumatuks tuvastamiseks töödeldavad biomeetrilised andmed, terviseandmed või andmed füüsilise isiku seksuaalelu ja seksuaalse sättumuse kohta;

               (c)„geneetilised andmed“ – kõik füüsilise isiku päritud või omandatud geneetiliste omadustega seotud isikuandmed, mis annavad ainulaadset teavet selle füüsilise isiku füsioloogia ja tervise kohta ning tulenevad eelkõige asjaomase füüsilise isiku bioloogilise proovi analüüsist;

               (d)„biomeetrilised andmed“ – konkreetse tehnilise töötlemise abil isiku füüsiliste, füsioloogiliste ja käitumuslike omaduste kohta saadavad isikuandmed, mis võimaldavad seda füüsilist isikut kordumatult tuvastada või kinnitavad selle füüsilise isiku tuvastamist, näiteks näokujutis ja daktüloskoopilised andmed;

               (e)„töötlemine“ – isikuandmete või nende kogumitega tehtav automatiseeritud või automatiseerimata toiming või toimingute kogum, näiteks kogumine, dokumenteerimine, korrastamine, struktureerimine, säilitamine, kohandamine ja muutmine, päringute tegemine, lugemine, kasutamine, edastamise, levitamise või muul moel kättesaadavaks tegemise teel avalikustamine, ühitamine või ühendamine, piiramine, kustutamine või hävitamine;

               (f)„isikuandmetega seotud rikkumine“ – turvanõuete rikkumine, mis põhjustab edastatavate, säilitatud või muul viisil töödeldavate isikuandmete juhusliku või ebaseadusliku hävitamise, kaotsimineku, muutmise või loata avaldamise või neile juurdepääsu;

               (g)„andmete kogum“ – korrastatud kogum isikuandmeid, millele pääseb juurde teatavate kriteeriumide põhjal, olenemata sellest, kas asjaomane andmete kogum on funktsionaalsel või geograafilisel põhimõttel tsentraliseeritud, detsentraliseeritud või hajutatud;

               (h)„õiguskaitse- ja õigusalase koostöö erikomitee“ – sellenimeline komitee, mis on loodud artikliga INST.2 [Komiteed].

               Artikkel LAW.GEN.3. Inimõiguste ja põhivabaduste kaitse

               1.Käesoleva osaga ettenähtud koostöö põhineb poolte ja liikmesriikide pikaajalisel austusel demokraatia, õigusriigi põhimõtte ning põhiõiguste ja -vabaduste kaitse vastu, sealhulgas nagu on sätestatud inimõiguste ülddeklaratsioonis ja Euroopa inimõiguste konventsioonis, ning kõnealuse konventsiooni kohaste õiguste ja vabaduste siseriikliku teostamise tähtsaks pidamisel.

               2.Ühegi käesoleva osa sättega ei muudeta kohustust austada põhiõigusi ja õiguspõhimõtteid, mis tulenevad eelkõige Euroopa inimõiguste konventsioonist ning liidu ja selle liikmesriikide puhul Euroopa Liidu põhiõiguste hartast.

               Artikkel LAW.GEN.4. Isikuandmete kaitse

               8.Käesoleva osaga ettenähtud koostöö põhineb poolte pikaajalisel kindlal tahtel tagada isikuandmete kõrgetasemeline kaitse.

               9.Sellise kõrgetasemelise kaitse võimaldamiseks tagavad pooled, et käesoleva osa alusel töödeldavate isikuandmete suhtes võetakse poolte vastavate andmekaitsekordade kohaselt tulemuslikke kaitsemeetmeid, sealhulgas järgmisi:

               (a)isikuandmeid töödeldakse õiguspäraselt ja õiglaselt, järgides võimalikult väheste andmete kogumise, eesmärgi piiritlemise, õigsuse ning säilitamise piiramise põhimõtet;

               (b)isikuandmete eriliike on lubatud töödelda ainult vajalikus ulatuses ja tingimusel, et võetakse asjakohaseid töötlemise konkreetsetele riskidele kohandatud kaitsemeetmeid;

               (c)asjakohaste tehniliste ja korralduslike meetmete kaudu on tagatud töötlemise riskile kohane turvalisuse tase, eelkõige mis puudutab isikuandmete eriliikide töötlemist;

               (d)andmesubjektidele on antud andmetele juurdepääsu saamiseks ning nende parandamise ja kustutamise nõudmiseks kohtulikult kaitstavad õigused, mille suhtes kehtivad võimalikud õigusega ettenähtud piirangud, mis on demokraatlikus ühiskonnas vajalikud ja proportsionaalsed meetmed, et kaitsta avalike huvidega seotud olulisi eesmärke;

               (e)kui toimub andmetega seotud rikkumine, millega kaasneb füüsiliste isikute õigusi ja vabadusi ähvardav oht, teatatakse sellest põhjendamatu viivituseta pädevale järelevalveasutusele; kui selle rikkumise tõttu tekib tõenäoliselt suur oht füüsiliste isikute õigustele ja vabadustele, teavitatakse ka andmesubjekte, kohaldades võimalikke õigusega ettenähtud piiranguid, mis on demokraatlikus ühiskonnas vajalikud ja proportsionaalsed meetmed, et kaitsta avalike huvidega seotud olulisi eesmärke;

               (f)edasisaatmine kolmandasse riiki on lubatud vaid kooskõlas edasisaatmiseks asjakohaste tingimuste ja kaitsemeetmetega, mis tagavad, et kaitsetaset ei kahjustata;

               (g)sõltumatud ametiasutused tagavad andmekaitsemeetmete järgimise järelevalve ning selliste meetmete täitmise tagamise; ning

               (h)andmesubjektidele on antud kohtulikult kaitstavad õigused saada tõhusat halduslikku või kohtulikku õiguskaitset juhul, kui andmekaitsemeetmeteid on rikutud.

               10.Ühelt poolt Ühendkuningriik ja teiselt poolt liit ka mis tahes oma liikmesriigi nimel teavitavad õiguskaitse- ja õigusalase koostöö erikomiteed järelevalveasutustest, kes vastutavad käesoleva osa alusel tehtava koostöö suhtes kohaldatavate andmekaitse-eeskirjade rakendamise järelevalve ja nende järgimise tagamise eest. Järelevalveasutused teevad käesoleva osa järgimise tagamiseks koostööd.

               11.Käesoleva osa sätteid isikuandmete kaitse kohta kohaldatakse isikuandmete täielikult või osaliselt automatiseeritud töötlemise suhtes ning selliste isikuandmete automatiseerimata töötlemise suhtes, mis on kantud või mida kavatsetakse kanda andmete kogumisse.

               12.Käesolev artikkel ei piira käesolevas osas sisalduvate, isikuandmete töötlemisega seotud erisätete kohaldamist.

               Artikkel LAW.GEN.5. Koostöö ulatus juhul, kui liikmestriik ei osale enam liidu õiguse alusel kehtivates samalaadsetes meetmetes

               1.Käesolevat artiklit kohaldatakse juhul, kui liikmesriik lõpetab selliste liidu õiguse sätete kohaldamise, mis on seotud õiguskaitse- ja õigusalase koostööga kriminaalasjades ning on samalaadsed käesoleva osa mis tahes asjakohaste sätetega, või lõpetab sellistest sätetest tulenevate õiguste kasutamise.

               2.Ühendkuningriik võib teavitada liitu kirjalikult oma kavatsusest lõpetada käesoleva osa asjakohaste sätete kohaldamine asjaomase liikmesriigi suhtes.

               3.Lõike 2 alusel esitatud teade jõustub selles täpsustatud kuupäeval, mis ei ole varasem kui kuupäev, mil asjaomane liikmesriik lõpetab lõikes 1 osutatud liidu õigusnormide kohaldamise või nendest tulenevate õiguste kasutamise.

               4.Kui Ühendkuningriik teatab käesoleva artikli alusel oma kavatsusest lõpetada käesoleva osa asjakohaste sätete kohaldamine, kohtub õiguskaitse- ja õigusalase koostöö erikomitee, et otsustada meetmete üle, mis on vajalikud tagamaks, et käesoleva osa alusel sisse seatud ja kõnealusest lõpetamisest mõjutatud koostöö lõpetatakse asjakohasel viisil. Igal juhul tagavad pooled, et seoses kõigi isikuandmetega, mis on saadud käesoleva osa asjakohaste sätete kohase koostöö kaudu enne nende sätete kohaldamise lõpetamist, säilitatakse pärast lõpetamise jõustumist kaitsetase, mis kehtis asjaomaste isikuandmete edastamisel.

               5.Liit teavitab Ühendkuningriiki kirjalikult diplomaatiliste kanalite kaudu kuupäevast, mil asjaomane liikmesriik jätkab osalemist asjaomaste liidu õiguse sätete kohaldamises või neist tulenevate õiguste kasutamist. Käesoleva osa asjakohaseid sätteid hakatakse uuesti kohaldama kõnealusel kuupäeval või kui hiljem, siis selle kuu esimesel päeval, mis järgneb päevale, mil teade esitati.

               6.Et hõlbustada käesoleva artikli kohaldamist, teavitab liit Ühendkuningriiki juhul, kui liikmesriik lõpetab selliste liidu õiguse sätete kohaldamise, mis on seotud õiguskaitse- ja õigusalase koostööga kriminaalasjades ning on samalaadsed käesoleva osa asjakohaste sätetega, või lõpetab sellistest sätetest tulenevate õiguste kasutamise.

               II jaotis. DNA, sõrmejälgede ja sõidukite registreerimisandmete vahetamine

               Artikkel LAW.PRUM.5. Eesmärk

               Käesoleva jaotise eesmärk on seada sisse ühelt poolt Ühendkuningriigi ja teiselt poolt liikmesriikide pädevate õiguskaitseasutuste vaheline vastastikune koostöö, et edastada automatiseeritult DNA-profiile, daktüloskoopilisi andmeid ja teatavaid siseriiklikke sõidukite registreerimisandmeid.

               Artikkel LAW.PRUM.6. Mõisted

               Käesolevas jaotises kasutatakse järgmisi mõisteid:

               (a)„pädev õiguskaitseasutus“ – siseriiklik politsei-, tolli- või muu asutus, mis on siseriikliku õigusega volitatud avastama, ennetama ja uurima süütegusid või kuritegelikku tegevust ning kasutama sellise tegevuse suhtes oma volitusi ja võtma sunnimeetmeid; asutused, organid ja muud üksused, kes tegelevad eelkõige riikliku julgeoleku küsimustega, ei ole käesoleva jaotise kohaldamisel pädevad õiguskaitseasutused;

               (b)„otsing“ ja „võrdlemine“ artiklite LAW.PRUM.8 [DNA-profiilide automatiseeritud otsing], LAW.PRUM.9 [DNA-profiilide automatiseeritud võrdlemine], LAW.PRUM.12 [Daktüloskoopiliste andmete automatiseeritud otsing] ja LAW.PRUM.17 [Rakendusmeetmed] tähenduses – protseduurid, millega tehakse kindlaks, kas esineb kokkulangevus ühe riigi edastatud DNA-andmete või daktüloskoopiliste andmete ning ühe või mitme teise riigi või kõigi teiste riikide andmebaasides salvestatud DNA-andmete või daktüloskoopiliste andmete vahel;

               (c)„automatiseeritud otsing“ artikli LAW.PRUM.15 [Sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud otsing] tähenduses – võrgupõhine juurdepääs päringute tegemiseks ühe või mitme teise riigi või kõigi teiste riikide andmebaasides;

               (d)„DNA mittekodeeriv osa“ – kromosoomipiirkonnad, mis ei ole geneetiliselt väljendunud, st mis teadaolevalt ei taga organismi mis tahes funktsionaalseid omadusi;

               (e)„DNA-profiil“ – täht- või numberkood, mis tähistab inimese DNA analüüsitud proovi mittekodeeriva osa identifitseerimistunnuseid, st DNA eri piirkondade (lookuste) konkreetset molekulaarstruktuuri;

               (f)„DNA-viiteandmed“ – DNA-profiil ja viitenumber; DNA-viiteandmed hõlmavad üksnes DNA-profiile, mis on saadud DNA mittekodeerivast osast, ja viitenumbrit; DNA-viiteandmed ei sisalda andmeid, mis võimaldavad andmesubjekti otseselt kindlaks teha; DNA-viiteandmed, mida ei ole omistatud ühelegi füüsilisele isikule (identifitseerimata DNA-profiilid), peavad olema sellisena äratuntavad;

               (g)„DNA-viiteprofiil“ – identifitseeritud isiku DNA-profiil;

               (h)„identifitseerimata DNA-profiil“ – kuritegude uurimise käigus kogutud jälgedelt saadud DNA-profiil, mis kuulub seni identifitseerimata isikule;

               (i)„märkus“ – riigi märge, mis on tehtud DNA-profiili kohta tema siseriiklikus andmebaasis ja mis näitab, et selle DNA-profiili puhul on juba esinenud kokkulangevus teise riigi sooritatud otsingul või võrdlemisel;

               (j)„daktüloskoopilised andmed“ – sõrmejäljed, latentsed sõrmejäljed, peopesajäljed ja latentsed peopesajäljed ning nende mallid (kodeeritud eritunnused), kui neid salvestatakse ja käideldakse automatiseeritud andmebaasis;

               (k)„daktüloskoopilised viiteandmed“ – daktüloskoopilised andmed ja viitenumber; daktüloskoopilised viiteandmed ei sisalda andmeid, mis võimaldavad andmesubjekti otseselt kindlaks teha; daktüloskoopilised viiteandmed, mida ei ole omistatud ühelegi füüsilisele isikule (identifitseerimata daktüloskoopilised andmed), peavad olema sellisena äratuntavad;

               (l)„sõidukite registreerimisandmed“ – LISA LAW-1 3. peatükis kindlaks määratud andmekogum;

               (m)„üksikjuhtum“ artikli LAW.PRUM.8 [DNA-profiilide automatiseeritud otsing] lõike 1 teise lause, artikli LAW.PRUM.12 [Daktüloskoopiliste andmete automatiseeritud otsing] lõike 1 teise lause ja artikli LAW.PRUM.15 [Sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud otsing] lõike 1 tähenduses – üksainus uurimis- või süüdistustoimik; kui selline toimik sisaldab mitut DNA-profiili, daktüloskoopiliste andmete ühikut või sõidukite registreerimisandmete ühikut, võib need edastada koos ühe taotlusena;

               (n)„laboritoimingud“ – laboris võetavad meetmed esemetel jälgede leidmiseks ja taastamiseks ning DNA-profiile ja daktüloskoopilisi andmeid käsitlevate kohtuekspertiisi-tõendite väljatöötamiseks, analüüsimiseks ja tõlgendamiseks, et esitada eksperdiarvamusi või vahetada kohtuekspertiisi-tõendeid;

               (o)„laboritoimingute tulemused“ – mis tahes analüütilised väljundid ja nendega otseselt seotud tõlgendused;

               (p)„kohtuekspertiisi teenuse pakkuja“ – avaliku või erasektori organisatsioon, kes teeb pädevate õiguskaitse- või õigusasutuste taotlusel laboritoiminguid;

               (q)„siseriiklik akrediteerimisasutus“ – riigi ainus asutus, kes teeb akrediteerimist riigilt saadud volituste alusel.

               Artikkel LAW.PRUM.7. Siseriiklike DNA-registrite loomine

               1.Riigid avavad kuritegude uurimiseks siseriiklikud DNA-registrid ja haldavad neid.

               2.Käesoleva jaotise rakendamisel tagavad riigid, et lõikes 1 osutatud siseriiklikest DNA-registritest on kättesaadavad DNA-viiteandmed.

               3.Riigid deklareerivad siseriiklikud DNA-registrid, mille suhtes kohaldatakse artikleid LAW.PRUM.7 [Siseriiklike DNA-registrite loomine] kuni LAW.PRUM.10 [Rakumaterjali kogumine ja DNA-profiilide edastamine] ning artikleid LAW.PRUM.13 [Riiklikud kontaktpunktid], LAW.PRUM.14 [Täiendavate isikuandmete ja muu teabe edastamine] ja LAW.PRUM.17 [Rakendusmeetmed], ning artikli LAW.PRUM.8 [DNA-profiilide automatiseeritud otsing] lõikes 1 osutatud automatiseeritud otsingu tingimused.

               Artikkel LAW.PRUM.8. DNA-profiilide automatiseeritud otsing

                  1.Kuritegude uurimiseks annavad riigid teiste riikide riiklikele kontaktpunktidele, millele on osutatud artiklis LAW.PRUM.13 [Riiklikud kontaktpunktid], juurdepääsu oma DNA-registrites olevatele DNA-viiteandmetele koos õigusega teha DNA-profiile võrreldes automatiseeritud otsinguid. Otsinguid võib teha ainult üksikjuhtumite korral ja kooskõlas taotluse esitanud riigi õigusega.

               2.Kui automatiseeritud otsingust selgub, et edastatud DNA-profiil langeb kokku DNA-profiilidega, mis on sisestatud taotluse saanud riigi registrisse, milles otsingut tehakse, saadab taotluse saanud riik taotluse esitanud riigi riiklikule kontaktpunktile automaatselt DNA-viiteandmed, millega kokkulangevus leiti. Kui kokkulangevust ei leita, teatatakse sellest automaatselt.

               Artikkel LAW.PRUM.9. DNA-profiilide automatiseeritud võrdlemine

               1.Kuritegude uurimiseks võrdlevad riigid kooskõlas asjaomaste riikide vahel kokku lepitud praktilise tegevuskorraga oma riiklike kontaktpunktide kaudu oma identifitseerimata DNA-profiilide DNA-profiile kõigi DNA-profiilidega, mis on saadud teiste siseriiklike DNA-registrite viiteandmetest. DNA-profiilid edastatakse ja neid võrreldakse automatiseeritult. Identifitseerimata DNA-profiilid edastatakse võrdlemiseks üksnes juhul, kui see on taotluse esitanud riigi õigusega ette nähtud.

               2.Kui riik leiab lõikes 1 osutatud võrdlemise tulemusel, et teise riigi esitatud DNA-profiilid langevad kokku mõnega tema DNA-registris sisalduvatest DNA-profiilidest, edastab ta viivitamata selle teise riigi riiklikule kontaktpunktile DNA-viiteandmed, millega kokkulangevus leiti.

               Artikkel LAW.PRUM.10. Rakumaterjali kogumine ja DNA-profiilide edastamine

               Kui käimasoleva uurimise või kriminaalmenetluse käigus ei ole taotluse saanud riigi territooriumil viibiva konkreetse isiku DNA-profiil kättesaadav, osutab taotluse saanud riik õigusabi, kogudes sellelt isikult rakumaterjali ja uurides seda ning edastades saadud DNA-profiili taotluse esitanud riigile, kui

               (a)taotluse esitanud riik esitab eesmärgi, milleks see on vajalik;

               (b)taotluse esitanud riik esitab uurimisloa või -tõendi, mille on välja andnud pädev asutus siseriikliku õiguse kohaselt ning millest nähtub, et rakumaterjali kogumise ja uurimise nõuded oleksid täidetud, kui asjaomane isik viibiks taotluse esitanud riigi territooriumil, ning

               (c)taotluse saanud riigi õigusaktide kohaselt on rakumaterjali kogumise ja uurimise ning saadud DNA-profiili edastamise nõuded täidetud.

               Artikkel LAW.PRUM.11. Daktüloskoopilised andmed

               Käesoleva jaotise rakendamisel tagavad riigid, et kuritegude ennetamiseks ja uurimiseks loodud siseriikliku sõrmejälgede automaatse tuvastamise süsteemi registrist on kättesaadavad daktüloskoopilised viiteandmed.

               Artikkel LAW.PRUM.12. Daktüloskoopiliste andmete automatiseeritud otsing

               1.Kuritegude ennetamiseks ja uurimiseks annavad riigid teiste riikide riiklikele kontaktpunktidele, millele on osutatud artiklis LAW.PRUM.13 [Riiklikud kontaktpunktid], juurdepääsu sel eesmärgil loodud sõrmejälgede automaatse tuvastamise süsteemides olevatele viiteandmetele koos õigusega teha daktüloskoopilisi andmeid võrreldes automatiseeritud otsinguid. Otsinguid võib teha ainult üksikjuhtumite korral ja kooskõlas taotluse esitanud riigi õigusega.

               2.Daktüloskoopiliste andmete kokkulangevuse viiteandmetega, mis on taotluse saanud riigi valduses, teeb kindlaks taotluse esitanud riigi riiklik kontaktpunkt kindla kokkulangevuse tuvastamiseks vajalike automaatselt edastatud viiteandmete alusel.

               Artikkel LAW.PRUM.13. Riiklikud kontaktpunktid

               1.Artikli LAW.PRUM.8 [DNA-profiilide automatiseeritud otsing], LAW.PRUM.9 [DNA-profiilide automatiseeritud võrdlemine] ja LAW.PRUM.12 [Daktüloskoopiliste andmete automatiseeritud otsing] kohaseks andmete edastamiseks määravad riigid riiklikud kontaktpunktid.

               2.Liikmesriikide puhul käsitatakse käesoleva jaotise kohaldamisel riiklike kontaktpunktidena riiklikke kontaktpunkte, mis on määratud samasuguseks andmevahetuseks liidu piires.

               3.Riiklike kontaktpunktide volitusi reguleeritakse kohaldatava siseriikliku õigusega.

               Artikkel LAW.PRUM.14. Täiendavate isikuandmete ja muu teabe edastamine

               Kui artiklis LAW.PRUM.8 [DNA-profiilide automatiseeritud otsing], LAW.PRUM.9 [DNA-profiilide automatiseeritud võrdlemine] ja LAW.PRUM.12 [Daktüloskoopiliste andmete automatiseeritud otsing] osutatud protseduuri tulemusena tehakse kindlaks DNA-profiilide või daktüloskoopiliste andmete kokkulangevus, kohaldatakse täiendavate kättesaadavate isikuandmete ja muu viiteandmetega seotud teabe edastamise suhtes taotluse saanud riigi õigust, sealhulgas õigusabi osutamise eeskirju, ilma et see piiraks artikli LAW.PRUM.17 [Rakendusmeetmed] lõike 1 kohaldamist.

               Artikkel LAW.PRUM.15. Sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud otsing

               1.Kuritegude ennetamiseks ja uurimiseks ning muude taotluse esitanud riigi kohtute või prokuröri pädevusse kuuluvate süütegude käsitlemiseks ning avaliku julgeoleku tagamiseks annavad riigid teiste riikide riiklikele kontaktpunktidele, millele on osutatud lõikes 2, juurdepääsu järgmistele siseriiklikele sõidukite registreerimisandmetele koos õigusega teha üksikjuhtumite korral automatiseeritud otsinguid:

               (a)omanike või kasutajatega seotud andmete ning

               (b)sõidukitega seotud andmete kohta.

               2.
                     Otsinguid võib lõike 1 alusel teha ainult täieliku šassiinumbri või täieliku registreerimisnumbriga ja kooskõlas taotluse esitanud riigi õigusega.

               3.
                     Lõikes 1 osutatud andmete edastamiseks määravad riigid teistest riikidest sissetulevate taotluste jaoks riikliku kontaktpunkti. Riiklike kontaktpunktide volitusi reguleeritakse kohaldatava siseriikliku õigusega.

               Artikkel LAW.PRUM.16. Laboritoiminguid tegevate kohtuekspertiisi teenuse pakkujate akrediteerimine

               1.Iga riik tagab, et tema siseriiklik akrediteerimisasutus on laboritoiminguid tegevad kohtuekspertiisi teenuse pakkujad akrediteerinud standardi EN ISO/IEC 17025 nõuetele vastavana.

               2.Iga riik tagab, et tema ametiasutused, kes vastutavad kuritegude ennetamise, avastamise ja uurimise eest, tunnustavad teistes liikmesriikides laboritoiminguid tegevate akrediteeritud kohtuekspertiisi teenuse pakkujate tulemusi sama usaldusväärsetena kui standardi EN ISO/IEC 17025 alusel akrediteeritud siseriiklike laboritoiminguid tegevate kohtuekspertiisi teenuse pakkujate tulemusi.

               3.Ühendkuningriigi pädevad õiguskaitseasutused ei tee otsinguid ega automatiseeritud võrdlusi vastavalt artiklitele LAW.PRUM.8 [DNA-profiilide automatiseeritud otsing], LAW.PRUM.9 [DNA-profiilide automatiseeritud võrdlemine] ja LAW.PRUM.12 [Daktüloskoopiliste andmete automatiseeritud otsing] enne, kui Ühendkuningriik on rakendanud käesoleva artikli lõikes 1 osutatud meetmed ja neid kohaldanud.

               4.Lõiked 1 ja 2 ei mõjuta siseriiklikke õigusnorme tõendite kohtuliku hindamise kohta.

               5.Ühendkuningriik edastab käesoleva artikli sätete rakendamiseks ja kohaldamiseks vastu võetud peamiste sätete teksti õiguskaitse- ja õigusalase koostöö erikomiteele.

               Artikkel LAW.PRUM.17. Rakendusmeetmed

               1.Käesoleva jaotise kohaldamiseks teevad riigid kõik andmekategooriad teiste riikide pädevatele õiguskaitseasutustele otsinguteks ja võrdlemiseks kättesaadavaks samadel tingimustel, nagu need on otsinguteks ja võrdlemiseks kättesaadavad siseriiklikele pädevatele õiguskaitseasutustele. Riigid edastavad käesoleva jaotise kohaldamisel teiste riikide pädevatele õiguskaitseasutustele täiendavaid kättesaadavaid isikuandmeid ja muud viiteandmetega seotud teavet, nagu on osutatud artiklis LAW.PRUM.14 [Täiendavate isikuandmete ja muu teabe edastamine], samadel tingimustel, nagu selliseid andmeid ja sellist teavet edastatakse siseriiklikele asutustele.

               2.Artiklites LAW.PRUM.8 [DNA-profiilide automatiseeritud otsing], LAW.PRUM.9 [DNA-profiilide automatiseeritud võrdlemine], LAW.PRUM.12 [Daktüloskoopiliste andmete automatiseeritud otsing] ja LAW.PRUM.15 [Sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud otsing] osutatud protseduuride rakendamise tehnilised spetsifikatsioonid ja menetlusnõuded on sätestatud LISAS LAW-1.

               3.Liikmesriikide poolt nõukogu otsuste 2008/615/JSK
                  77
                ja 2008/616/JSK
                  78
                kohaselt tehtud avaldusi kohaldatakse ka nende suhetes Ühendkuningriigiga.

               Artikkel LAW.PRUM.18. Eelhindamine

               1.Et kontrollida, kas Ühendkuningriik on täitnud artiklis LAW.PRUM.17 [Rakendusmeetmed] ja LISAS LAW-1 sätestatud tingimused, tehakse Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigile vastuvõetavaid tingimusi ja korda järgides, LISAGA LAW-1 nõutud ulatuses hindamiskülastus ja katseline kasutamine. Igal juhul tehakse katseline kasutamine andmete otsingute kohta artikli LAW.PRUM.15 [Sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud otsing] alusel.

               2.Lähtudes üldisest hindamisaruandest, mis on koostatud hindamiskülastuse ja vajaduse korral katselise kasutamise kohta, millele on osutatud lõikes 1, määrab liit kindlaks kuupäeva või kuupäevad, millest alates liikmesriigid võivad edastada käesoleva jaotise kohaselt Ühendkuningriigile isikuandmeid.

               3.Kuni lõikes 1 osutatud hindamise tulemuste selgumiseni võivad liikmesriigid alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast edastada Ühendkuningriigile isikuandmeid, millele on osutatud artiklites LAW.PRUM.8 [DNA-profiilide automatiseeritud otsing], LAW.PRUM.9 [DNA-profiilide automatiseeritud võrdlemine], LAW.PRUM.12 [Daktüloskoopiliste andmete automatiseeritud otsing] ning LAW.PRUM.14 [Täiendavate isikuandmete ja muu teabe edastamine] kuni kuupäeva või kuupäevadeni, mille liit on määranud kindlaks vastavalt käesoleva artikli lõikele 2, kuid mitte kauem kui üheksa kuud pärast käesoleva lepingu jõustumist. Õiguskaitse- ja õigusalase koostöö erikomitee võib seda perioodi ühe korra pikendada kuni üheksa kuu võrra.

               Artikkel LAW.PRUM.19. Kohaldamise peatamine ja lõppemine

               1.Juhul kui liit peab vajalikuks käesolevat jaotist muuta, sest sellega reguleeritava valdkonnaga seotud liidu õigust on oluliselt muudetud või seda muudetakse oluliselt, võib ta sellest teavitada Ühendkuningriiki, et leppida kokku käesoleva lepingu ametlikus muutmises seoses käesoleva jaotisega. Pärast sellist teavitamist peavad pooled konsultatsioone.

               2.Kui pooled ei ole üheksa kuu jooksul pärast kõnealust teavitamist saavutanud kokkulepet käesoleva jaotise muutmise kohta, võib liit otsustada peatada käesoleva jaotise või selle mis tahes sätete kohaldamise kuni üheksaks kuuks. Enne selle ajavahemiku lõppu võivad pooled leppida kokku peatamise pikendamises kuni üheksa kuu pikkuseks lisaajavahemikuks. Kui pooled ei ole peatamisperioodi lõpuks saavutanud kokkulepet käesoleva jaotise muutmise kohta, lõppeb käesoleva peatüki peatatud sätete kohaldamine selle kuu esimesel päeval, mis järgneb peatamisperioodi lõpule, välja arvatud juhul, kui liit teavitab Ühendkuningriiki, et ta ei taotle enam käesoleva jaotise muutmist. Sellisel juhul hakatakse käesoleva jaotise peatatud sätteid taas kohaldama.

               3.Kui mõne käesoleva jaotise sätte kohaldamine peatatakse käesoleva artikli alusel, kohtub õiguskaitse- ja õigusalase koostöö erikomitee, et otsustada sammude üle, mis on vajalikud tagamaks, et käesoleva jaotise alusel sisse seatud ja peatamisest mõjutatud koostöö lõpetatakse asjakohasel viisil. Igal juhul tagavad pooled, et seoses kõigi isikuandmetega, mis on saadud käesoleva jaotise kohase koostöö kaudu enne, kui on ajutiselt lõpetatud peatamisest mõjutatud sätete kohaldamine, säilitatakse pärast peatamise jõustumist kaitsetase, mis kehtis asjaomaste isikuandmete edastamisel.

               III jaotis. Broneeringuinfo edastamine ja töötlemine

               Artikkel LAW.PNR.18. Kohaldamisala

               1.Käesolevas jaotises on sätestatud eeskirjad, mille kohaselt võib Ühendkuningriigi pädevale asutusele edastada liidu ja Ühendkuningriigi vaheliste lendudega seotud broneeringuinfot ning mille kohaselt Ühendkuningriigi pädevad asutused võivad seda infot töödelda ja kasutada, ning kehtestatud sellega seotud konkreetsed kaitsemeetmed.

               2.Käesolevat jaotist kohaldatakse selliste lennuettevõtjate suhtes, kes korraldavad reisilende liidu ja Ühendkuningriigi vahel.

               3.Käesolevat jaotist kohaldatakse ka selliste lennuettevõtjate suhtes, kes on registreeritud liidus või säilitavad seal andmeid ning korraldavad Ühendkuningriiki suunduvaid või sealt väljuvaid reisilende.

               4.Käesoleva jaotisega nähakse samuti ette broneeringuinfoga seotud õiguskaitse- ja õigusalane koostöö kriminaalasjades Ühendkuningriigi ja liidu vahel.

               Artikkel LAW.PNR.19. Mõisted

               Käesolevas jaotises kasutatakse järgmisi mõisteid:

               (a)„lennuettevõtja“ – lennutranspordiettevõtja, kellel on kehtiv lennutegevusluba või samaväärne luba, mis lubab tal korraldada reisijate õhuvedu Ühendkuningriigi ja liidu vahel;

               (b)„broneeringuinfo“ – iga reisija reisiinfo, mis sisaldab teavet, mis võimaldab broneeringut tegevatel ja osalevatel lennuettevõtjatel töödelda ja kontrollida iga reisi puhul isiku enda poolt või tema eest tehtud broneeringut, olenemata sellest, kas see info sisaldub broneerimissüsteemides, lennule registreerimise süsteemides või samade funktsioonidega samaväärsetes süsteemides; käesoleva jaotise tähenduses koosneb broneeringuinfo eelkõige LISAS LAW-2 sätestatud elementidest;

               (c)„Ühendkuningriigi pädev asutus“ – käesoleva lepingu alusel broneeringuinfo vastuvõtmise ja töötlemise eest vastutav Ühendkuningriigi asutus; kui Ühendkuningriigil on mitu pädevat asutust, tagab ta reisijaid käsitlevate andmete ühtse liidese, mis võimaldab lennuettevõtjatel edastada broneeringuinfot ühte andmete edastamisel kasutatavasse sisestuspunkti, ning määrab ühtse kontaktpunkti artikli LAW.PNR.22 [Politsei- ja õigusalane koostöö] alusel taotluste vastuvõtmiseks ja esitamiseks;

               (d)„broneeringuinfo üksused“ – liikmesriikide loodud või määratud üksused, kes vastutavad broneeringuinfo vastuvõtmise ja töötlemise eest;

               (e)„terrorism“ – LISAS LAW-7 loetletud süütegu;

               (f)„raske kuritegu“ – süütegu, mis on Ühendriigi siseriikliku õiguse kohaselt karistatav vabadusekaotuse või vabadust piirava julgeolekumeetmega, mille maksimaalne kestus on vähemalt kolm aastat.

               Artikkel LAW.PNR.20. Broneeringuinfo kasutamise eesmärgid

               1.Ühendkuningriik tagab, et käesoleva jaotise kohaselt saadud broneeringuinfot töödeldakse üksnes terrorismi või raskete kuritegude ennetamiseks, avastamiseks, uurimiseks või nende eest süüdistuse esitamiseks ning broneeringuinfo töötlemise jälgimiseks vastavalt käesolevas lepingus sätestatud tingimustele.

               2. Erandjuhtudel võib Ühendkuningriigi pädev asutus töödelda broneeringuinfot siis, kui see on vajalik füüsilise isiku eluliste huvide kaitsmiseks, näiteks kui esineb

               (a)surma- või raske kehavigastuse oht või

               (b)märkimisväärne oht rahvatervisele, eelkõige oht, mis vastab rahvusvaheliselt tunnustatud standarditele.

               3.Ühendkuningriigi pädev asutus võib broneeringuinfot töödelda ka üksikjuhtumite kaupa, kui asjaomase broneeringuinfo avaldamist nõuab Ühendkuningriigi kohus või halduskohus menetluses, mis on otseselt seotud mõne lõikes 1 osutatud eesmärgiga.

               Artikkel LAW.PNR.21. Broneeringuinfo edastamise tagamine

               1.Liit tagab, et lennuettevõtjaid ei takistata edastamast broneeringuinfot Ühendkuningriigi pädevale asutusele vastavalt käesolevale jaotisele.

               2.Liit tagab, et lennuettevõtjad võivad edastada broneeringuinfot Ühendkuningriigi pädevale asutusele volitatud esindajate kaudu, kes tegutsevad käesoleva jaotise kohaselt lennuettevõtja nimel ja vastutusel.

               3.Ühendkuningriik ei nõua lennuettevõtjalt broneeringuinfo selliste elementide esitamist, mida lennuettevõtja ei ole broneerimiseks kogunud või säilitanud.

               4.Ühendkuningriik kustutab talle lennuettevõtja poolt käesoleva jaotise kohaselt edastatud andmed pärast nende kättesaamist, kui seda andmeelementi ei ole loetletud LISAS LAW-2.

               Artikkel LAW.PNR.22. Politsei- ja õigusalane koostöö

               1.Ühendkuningriigi pädev asutus jagab Europoliga või Eurojustiga nende vastavate volituste piires või liikmesriikide broneeringuinfo üksustega võimalikult kiiresti kogu asjakohast, broneeringuinfot sisaldavat analüütilist teavet, et konkreetsete juhtumite korral terrorismi või rasket kuritegu ennetada, avastada, uurida või selle eest süüdistust esitada.

               2.Kui Europol või Eurojust oma vastavate volituste piires või liikmesriigi broneeringuinfo üksus on esitanud sellekohase taotluse, jagab Ühendkuningriigi pädev asutus broneeringuinfot, broneeringuinfo töötlemise tulemusi või broneeringuinfot sisaldavat analüütilist teavet, et konkreetsete juhtumite korral terrorismi või rasket kuritegu ennetada, avastada, uurida või selle eest süüdistust esitada.

               3.Liikmesriikide broneeringuinfo üksused jagavad Ühendkuningriigi pädeva asutusega võimalikult kiiresti kogu asjakohast, broneeringuinfot sisaldavat analüütilist teavet, et konkreetsete juhtumite korral terrorismi või rasket kuritegu ennetada, avastada, uurida või selle eest süüdistust esitada.

               4.Kui Ühendkuningriigi pädev asutus on esitanud sellekohase taotluse, jagavad liikmesriikide broneeringuinfo üksused broneeringuinfot, broneeringuinfo töötlemise tulemusi või broneeringuinfot sisaldavat analüütilist teavet, et konkreetsete juhtumite korral terrorismi või rasket kuritegu ennetada, avastada, uurida või selle eest süüdistust esitada.

               5.Pooled tagavad, et lõigetes 1–4 osutatud teavet jagatakse vastavalt õiguskaitset või teabe jagamist käsitlevatele lepingutele ja kokkulepetele Ühendkuningriigi ja Europoli, Eurojusti või asjaomase liikmesriigi vahel. Käesoleva artikli kohane teabevahetus Europoliga toimub Europoli kaudu teabe vahetamiseks loodud turvalise sideliini kaudu.

               6.Ühendkuningriigi pädev asutus ja liikmesriikide broneeringuinfo üksused tagavad, et lõigete 1–4 alusel jagatakse ainult võimalikult vähe vajalikku broneeringuinfot.

               Artikkel LAW.PNR.23. Diskrimineerimiskeeld

               Ühendkuningriik tagab, et broneeringuinfo töötlemise suhtes kohaldatavaid kaitsemeetmeid kohaldatakse kõigi füüsiliste isikute suhtes võrdsetel alustel ja ilma ebaseadusliku diskrimineerimiseta.

               Artikkel LAW.PNR.24. Isikuandmete eriliikide kasutamine

               Isikuandmete eriliikide igasugune töötlemine on käesoleva jaotise alusel keelatud. Kui Ühendkuningriigi pädevale asutusele edastatud broneeringuinfo sisaldab isikuandmete eriliike, kustutab Ühendkuningriigi pädev asutus sellised andmed.

               Artikkel LAW.PNR.25. Andmete turvalisus ja terviklus

               1.Ühendkuningriik rakendab regulatiivseid, menetluslikke või tehnilisi meetmeid, et kaitsta broneeringuinfot juhusliku, ebaseadusliku või loata juurdepääsu, töötlemise või kaotsimineku eest.

               2.Ühendkuningriik tagab nõuetele vastavuse kontrollimise ning andmete kaitse, turvalisuse, konfidentsiaalsuse ja tervikluse. Sellega seoses teeb Ühendkuningriik järgmist:

               (a)kohaldab broneeringuinfo suhtes krüpteerimise, volitamise ja dokumenteerimise korda;

               (b)annab broneeringuinfole juurdepääsu vaid selleks volitatud ametnikele;

               (c)säilitab broneeringuinfot turvalises füüsilises keskkonnas, mida kaitstakse juurdepääsukontrollidega, ning

               (d)loob mehhanismi, millega tagatakse, et broneeringuinfo päringud tehakse kooskõlas artikliga LAW.PNR.20 [Broneeringuinfo kasutamise eesmärgid].

               3.Kui füüsilise isiku broneeringuinfole pääsetakse loata juurde või seda avaldatakse loata, võtab Ühendkuningriik meetmeid, et teavitada asjaomast füüsilist isikut, vähendada kahju tekkimise ohtu ja rakendada parandusmeetmeid.

               4.Ühendkuningriigi pädev asutus teavitab õiguskaitse- ja õigusalase koostöö erikomiteed viivitamata igast olulisest broneeringuinfole juhusliku, ebaseadusliku või loata juurdepääsu või selle info juhusliku, ebaseadusliku või loata töötlemise või kaotsimineku intsidendist.

               5.Ühendkuningriik tagab, et andmete turvalisuse rikkumise korral, eelkõige kui see põhjustab andmete juhusliku või ebaseadusliku hävitamise või nende juhusliku kaotsimineku, muutmise, loata avaldamise või neile loata juurdepääsu või nende mis tahes ebaseadusliku töötlemise, kohaldatakse tõhusaid ja hoiatavaid parandusmeetmeid, mis võivad hõlmata karistusi.

               Artikkel LAW.PNR.26. Läbipaistvus ja reisijate teavitamine

               1.Ühendkuningriigi pädev asutus teeb oma veebisaidil kättesaadavaks järgmise teabe:

               (a)broneeringuinfo kogumist lubavate õigusaktide loetelu;

               (b)broneeringuinfo kogumise eesmärgid;

               (c)broneeringuinfo kaitsmise viis;

               (d)broneeringuinfo lubatava avaldamise viis ja ulatus;

               (e)teave, mis käsitleb juurdepääsu saamise, paranduste tegemise, märkuste lisamise ja õiguskaitse saamise õigust, ning

               (f)kontaktteave järelepärimiste tegemiseks.

               2.Pooled teevad koostööd huvitatud kolmandate isikutega, näiteks lennundus- ja lennureiside sektoriga, et muuta broneerimise ajal läbipaistvamaks see, mis eesmärgil broneeringuinfot kogutakse, töödeldakse ja kasutatakse ning see, kuidas taotleda juurdepääsu broneeringuinfole, broneeringuinfo parandamist ja õiguskaitset. Lennuettevõtjad annavad reisijatele selget ja sisulist teavet broneeringuinfo edastamise kohta käesoleva jaotise alusel, sealhulgas üksikasjad saava asutuse ja edastamiseesmärgi kohta ning õiguse kohta taotleda broneeringuinfot saanud asutuselt juurdepääsu reisija isikuandmetele ja nende parandamist.

               3.Kui artikli LAW.PNR.28 [Broneeringuinfo säilitamine] kohaselt säilitatud broneeringuinfot on kasutatud vastavalt artiklis LAW.PNR.29 [Broneeringuinfo kasutamise tingimused] sätestatud tingimustele või see on avaldatud artikli LAW.PNR.31 [Avaldamine Ühendkuningriigis] või artikli LAW.PNR.32 [Avaldamine väljapoole Ühendkuningriiki] kohaselt, teavitab Ühendkuningriik asjaomaseid reisijaid sellest kirjalikult, individuaalselt ja mõistliku aja jooksul siis, kui selline teavitamine ei saa enam kahjustada asjaomaste ametiasutuste uurimisi, ja niivõrd, kuivõrd reisijate asjakohased kontaktandmed on kättesaadavad või neid on mõistlikke jõupingutusi rakendades võimalik leida. Teavitus sisaldab teavet selle kohta, kuidas asjaomane isik saab taotleda halduslikku või kohtulikku õiguskaitset.

               Artikkel LAW.PNR.27. Broneeringuinfo automatiseeritud töötlemine

               1.Ühendkuningriigi pädev asutus tagab, et broneeringuinfo automatiseeritud töötlemine põhineb mittediskrimineerivatel, konkreetsetel ja usaldusväärsetel varem kehtestatud mudelitel ja kriteeriumidel, mis võimaldavad tal

               (a)teha kindlaks füüsilised isikuid, keda võib põhjendatult kahtlustada seotuses terrorismi või raske kuriteoga või selles osalemises, või

               (b)erandlikel asjaoludel kaitsta füüsilise isiku elulisi huve, nagu on sätestatud artikli LAW.PNR.20 [Broneeringuinfo kasutamise eesmärgid] lõikes 2.

               2.Ühendkuningriigi pädev asutus tagab, et andmebaasid, millega broneeringuinfot võrreldakse, on usaldusväärsed, ajakohased ja piirduvad andmebaasidega, mida ta kasutab seoses artiklis LAW.PNR.20 [Broneeringuinfo kasutamise eesmärgid] sätestatud eesmärkidega.

               3.Ühendkuningriik ei tee füüsilist isikut olulisel määral kahjulikult mõjutavat otsust üksnes broneeringuinfo automatiseeritud töötlemise põhjal.

               Artikkel LAW.PNR.28. Broneeringuinfo säilitamine

               1.Ühendkuningriik ei säilita broneeringuinfot kauem kui viis aastat alates broneeringuinfo saamise kuupäevast.

               2.Hiljemalt kuus kuud pärast lõikes 1 osutatud broneeringuinfo edastamist muudetakse kogu broneeringuinfo anonüümseks, varjates järgmised andmeelemendid, mille abil saab otseselt kindlaks teha reisija, keda broneeringuinfo käsitleb:

               (a)nimed, sealhulgas broneeringuinfos sisalduvad teiste reisijate nimed ja koos reisivate reisijate arv;

               (b)reisija aadressid, telefoninumbrid ja elektroonilised kontaktandmed, reisijale lennu broneeringu teinud isikud, isikud, kelle kaudu on võimalik lennureisijaga ühendust võtta, ning isikud, keda tuleb hädaolukorras teavitada;

               (c)kogu kättesaadav teave maksete ja arvete kohta niivõrd, kuivõrd see sisaldab andmeid, mille abil saab füüsilise isiku kindlaks teha;

               (d)püsikliendi staatust käsitlev teave;

               (e)muu lisateave (OSI), teave eriteenuse kohta (SSI) ja teave eriteenuse taotluse kohta (SSR) niivõrd, kuivõrd see teave sisaldab andmeid, mille abil saab füüsilise isiku kindlaks teha, ning

               (f)reisijaid käsitleva eelteabe (API) andmed, mis on kogutud.

               3.Ühendkuningriigi pädev asutus võib broneeringuinfo nähtavaks teha üksnes siis, kui on vaja teha uurimisi artiklis LAW.PNR.20 [Broneeringuinfo kasutamise eesmärgid] sätestatud eesmärkidel. Selline nähtavaks tehtud broneeringuinfo on juurdepääsetav ainult piiratud arvule selleks volitatud ametnikele.

               4.Olenemata lõikest 1 kustutab Ühendkuningriik reisijate broneeringuinfo pärast nende riigist lahkumist, välja arvatud juhul, kui riskihindamine osutab sellise broneeringuinfo säilitamise vajadusele. Selle vajaduse kindlaksmääramiseks määrab Ühendkuningriik kindlaks objektiivsed tõendid, mille põhjal võib järeldada, et teatavad reisijad kujutavad endast ohtu terrorismi ja raskete kuritegude vastase võitluse kontekstis.

               5.Lõike 4 kohaldamisel tuleks lahkumise kuupäevaks pidada asjaomase reisija Ühendkuningriigis seadusliku viibimise maksimaalse perioodi viimast päeva, välja arvatud juhul, kui teave täpse lahkumiskuupäeva kohta on kättesaadav.

               6.Käesoleva artikli kohaselt säilitatavate andmete kasutamise suhtes kohaldatakse artiklis LAW.PNR.29 [Broneeringuinfo kasutamise tingimused] sätestatud tingimusi.

               7.Ühendkuningriigi sõltumatu haldusasutus hindab igal aastal lähenemisviisi, mida Ühendkuningriigi pädev asutus kasutab seoses vajadusega säilitada broneeringuinfot vastavalt lõikele 4.

               8.Olenemata lõigetest 1, 2 ja 4 võib Ühendkuningriik säilitada broneeringuinfot, mida on vaja konkreetse meetme, läbivaatamise, uurimise, täitemeetme, kohtumenetluse, süüdistuse esitamise või karistuste täitmisele pööramise jaoks kuni nende lõpuleviimiseni.

               9.Ühendkuningriik kustutab broneeringuinfo pärast selle säilitamisaja lõppu.

               10.Lõiget 11 kohaldatakse juhul, kui ilmnevad erilised asjaolud, mis takistavad Ühendkuningriigil teha tehnilisi kohandusi, mis on vajalikud, et muuta broneeringuinfo töötlemise süsteemid, mida Ühendkuningriik kasutas siis, kui tema suhtes kohaldati liidu õigust, süsteemideks, mis võimaldaksid broneeringuinfot lõike 4 kohaselt kustutada.

               11.Ühendkuningriik võib teha lõikest 4 ajutise erandi üleminekuperioodiks, mille kestus on ette nähtud lõikega 13, kuni Ühendkuningriik on tehnilised kohandused võimalikult kiiresti rakendanud. Üleminekuperioodil takistab Ühendkuningriigi pädev asutus lõike 4 kohaselt kustutamisele kuuluva broneeringuinfo kasutamist, kohaldades selle broneeringuinfo suhtes järgmisi täiendavaid kaitsemeetmeid:

               (a)broneeringuinfo on juurdepääsetav ainult piiratud arvule volitatud ametnikele ja üksnes juhul, kui on vaja teha kindlaks, kas broneeringuinfo tuleks lõike 4 kohaselt kustutada;

               (b)broneeringuinfo kasutamise taotlus lükatakse tagasi juhtudel, mil see info tuleb lõike 4 kohaselt kustutada, ning sellele infole ei anta edasist juurdepääsu, kui käesoleva lõike punktis d osutatud dokumentidest nähtub, et varasem kasutamistaotlus on tagasi lükatud;

               (c)broneeringuinfo kustutamine tagatakse kõiki jõupingutusi tehes võimalikult kiiresti, võttes arvesse lõikes 10 osutatud erilisi asjaolusid; ning

               (d)järgmine teave dokumenteeritakse vastavalt artiklile LAW.PNR.30 [Broneeringuinfo töötlemise registreerimine ja dokumenteerimine] ning dokumendid tehakse kättesaadavaks käesoleva artikli lõikes 7 osutatud sõltumatule haldusasutusele:

               (I)broneeringuinfo kasutamise taotlused;

               (II)kuupäev ja kellaaeg, mil toimus juurdepääs broneeringuinfole, et hinnata selle info kustutamise vajadust;

               (III)asjaolu, et broneeringuinfo kasutamise taotlus on lükatud tagasi põhjusel, et broneeringuinfo tulnuks lõike 4 alusel kustutada, sealhulgas tagasilükkamise kuupäev ja kellaaeg, ning

               (IV)broneeringuinfo kooskõlas käesoleva lõike punktiga c kustutamise kuupäev ja kellaaeg.

               12.Ühendkuningriik esitab õiguskaitse- ja õigusalase koostöö erikomiteele üheksa kuud pärast käesoleva lepingu jõustumist ja uuesti aasta hiljem juhul, kui üleminekuperioodi pikendatakse aasta võrra, järgmised dokumendid:

               (a)käesoleva artikli lõikes 7 osutatud sõltumatu haldusasutuse aruanne, mis sisaldab artikli LAW.GEN.4 [Isikuandmete kaitse] lõikes 3 osutatud Ühendkuningriigi järelevalveasutuse arvamust selle kohta, kas käesoleva artikli lõikega 11 ettenähtud kaitsemeetmeid on tulemuslikult kohaldatud; ning

               (b)Ühendkuningriigi hinnang selle kohta, kas käesoleva artikli lõikes 10 osutatud erilised asjaolud püsivad, koos kirjeldusega jõupingutuste kohta, mis on tehtud, et muuta Ühendkuningriigi broneeringuinfo töötlemise süsteemid süsteemideks, mis võimaldaksid broneeringuinfot käesoleva artikli lõike 4 kohaselt kustutada.

               13.Õiguskaitse- ja õigusalase koostöö erikomitee kohtub ühe aasta jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist, et arutada lõike 12 alusel esitatud aruannet ja hinnangut. Kui lõikes 10 osutatud erilised asjaolud püsivad, pikendab partnerlusnõukogu lõikes 11 osutatud üleminekuperioodi ühe aasta võrra. Partnerlusnõukogu pikendab üleminekuperioodi veel ühe viimase aasta võrra samadel tingimustel ja sama menetlust järgides nagu esimese pikendamise puhul, kui on lisaks tehtud märkimisväärseid edusamme, kuigi Ühendkuningriigi broneeringuinfo töötlemise süsteeme ei ole veel olnud võimalik muuta süsteemideks, mis võimaldaksid broneeringuinfot lõike 4 kohaselt kustutada.

               14.Kui Ühendkuningriik leiab, et partnerlusnõukogu keeldumine kummastki pikendamisest ei olnud põhjendatud, võib ta ühekuulise etteteatamisega peatada käesoleva jaotise kohaldamise.

               15.Lõigete 10–14 kohaldamine lõpeb kolme aasta möödumisel pärast käesoleva lepingu jõustumise kuupäeva.

               Artikkel LAW.PNR.29. Broneeringuinfo kasutamise tingimused

               1.Ühendkuningriigi pädev asutus võib kasutada artikli LAW.PNR.28 [Broneeringuinfo säilitamine] kohaselt säilitatud broneeringuinfot muul eesmärgil kui turva- ja piirikontrolliks, sealhulgas avaldamiseks artiklite LAW.PNR.31 [Avaldamine Ühendkuningriigis] ja LAW.PNR.32 [Avaldamine väljapoole Ühendkuningriiki] alusel vaid juhul, kui objektiivselt põhjendatud uued asjaolud osutavad sellele, et ühe või mitme reisija broneeringuinfo võib aidata tulemuslikult saavutada artiklis LAW.PNR.20 [Broneeringuinfo kasutamise eesmärgid] sätestatud eesmärke.

               2.Broneeringuinfo kasutamist Ühendkuningriigi pädeva asutuse poolt kooskõlas lõikega 1 hindab eelnevalt Ühendkuningriigi kohus või sõltumatu haldusasutus Ühendkuningriigi pädeva asutuse põhjendatud taotluse alusel ja kuritegevuse ennetamise, avastamise või selle eest süüdistuse esitamise menetluste siseriikliku õigusraamistiku piires, välja arvatud

               (a)nõuetekohaselt põhjendatud kiireloomulistel juhtudel või

               (b)juhul, kui kasutamine on vajalik selleks, et kontrollida broneeringuinfo automatiseeritud töötlemise aluseks olevate enne kindlaks määratud mudelite ja kriteeriumide usaldusväärsust ja ajakohasust või määrata kindlaks sellise töötlemise uued mudelid ja kriteeriumid.

               Artikkel LAW.PNR.30. Broneeringuinfo töötlemise registreerimine ja dokumenteerimine

               Ühendkuningriigi pädev asutus registreerib ja dokumenteerib kogu broneeringuinfo töötlemise. Ta kasutab sellist registreerimist või dokumenteerimist üksnes selleks, et:

               (a)teha sisekontrolli ja kontrollida andmetöötluse õiguspärasust;

               (b)tagada nõuetekohane andmeterviklus;

               (c)tagada andmete töötlemise turvalisus; ning

               (d)tagada järelevalve.

               Artikkel LAW.PNR.31. Avaldamine Ühendkuningriigis

               1.Ühendkuningriigi pädev asutus ei avalda broneeringuinfot teistele ametiasutustele, välja arvatud juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:

               (a)broneeringuinfo avaldatakse ametiasutustele, kelle ülesanded on otseselt seotud artiklis LAW.PNR.20 [Broneeringuinfo kasutamise eesmärgid] sätestatud eesmärkidega;

               (b)broneeringuinfo avaldatakse ainult üksikjuhtumite kaupa;

               (c)broneeringuinfo avaldamine on konkreetsetel asjaoludel vajalik artiklis LAW.PNR.20 [Broneeringuinfo kasutamise eesmärgid] sätestatud eesmärkide täitmiseks;

               (d)avaldatakse üksnes võimalikult vähe vajalikku broneeringuinfot;

               (e)ametiasutus, kellega broneeringuinfot jagatakse, tagab käesolevas jaotises kirjeldatud kaitsemeetmetele vastava kaitsetaseme ning

               (f)ametiasutus, kellega broneeringuinfot jagatakse, ei avalda seda ühelegi teisele üksusele, välja arvatud juhul, kui avaldamiseks on andnud loa Ühendkuningriigi pädev asutus vastavalt käesolevas lõikes sätestatud tingimustele.

               2.Käesoleva jaotise alusel saadud broneeringuinfot sisaldava analüütilise teabe edastamisel kohaldatakse käesolevas artiklis sätestatud kaitsemeetmeid.

               Artikkel LAW.PNR.32. Avaldamine väljapoole Ühendkuningriiki

               1.Ühendkuningriik tagab, et Ühendkuningriigi pädev asutus ei avalda broneeringuinfot kolmandate riikide ametiasutustele, välja arvatud juhul, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

               (a)broneeringuinfo avaldatakse ametiasutustele, kelle ülesanded on otseselt seotud artiklis LAW.PNR.20 [Broneeringuinfo kasutamise eesmärgid] sätestatud eesmärkidega;

               (b)broneeringuinfo avaldatakse ainult üksikjuhtumite kaupa;

               (c)broneeringuinfo avaldatakse üksnes juhul, kui see on vajalik artiklis LAW.PNR.20 [Broneeringuinfo kasutamise eesmärgid] sätestatud eesmärkidel;

               (d)avaldatakse üksnes võimalikult vähe vajalikku broneeringuinfot; ning

               (e)kolmas riik, kellele broneeringuinfo avaldatakse, on sõlminud liiduga lepingu, millega nähakse ette käesoleva lepinguga võrreldav isikuandmete kaitse, või tema suhtes kohaldatakse Euroopa Komisjoni otsust, mis on vastu võetud liidu õiguse alusel ja mille kohaselt see kolmas riik tagab andmekaitse piisava taseme liidu õiguse tähenduses.

               2.Erandina lõike 1 punktist e võib Ühendkuningriigi pädev asutus edastada broneeringuinfot kolmandale riigile, kui

               (a)selle asutuse juhi või temalt konkreetse volituse saanud kõrgema ametniku hinnangul on broneeringuinfot vaja avaldada, et hoida ära ja uurida avalikku julgeolekut ähvardavat tõsist ja vahetut ohtu või kaitsta füüsilise isiku elulisi huve, ning

               (b)kui kolmas riik annab vastavalt kokkuleppele, lepingule või muul viisil kirjaliku kinnituse, et asjaomast teavet kaitstakse kooskõlas kaitsemeetmetega, mida kohaldatakse liidust saadud broneeringuinfo töötlemise suhtes Ühendkuningriigi õiguse alusel, sealhulgas käesolevas jaotises sätestatud kaitsemeetmetega.

               3.Käesoleva artikli lõike 2 kohane edastamine dokumenteeritakse. Sellised dokumendid, sealhulgas edastamise kuupäev ja kellaaeg, teavet saava pädeva asutuse andmed, edastamise põhjendus ja edastatud broneeringuinfo, tehakse taotluse korral kättesaadavaks järelevalveasutusele, kellele on osutatud artikli LAW.GEN.4 [Isikuandmete kaitse] lõikes 3.

               4.Kui Ühendkuningriigi pädev asutus avaldab vastavalt lõikele 1 või 2 käesoleva jaotise alusel kogutud broneeringuinfo, mis on pärit liikmesriigist, teavitab Ühendkuningriigi pädev asutus avaldamisest selle liikmesriigi asutusi esimesel võimalusel. Ühendkuningriik esitab selle teate vastavalt Ühendkuningriigi ja kõnealuse liikmesriigi vahelistele õiguskaitset või teabevahetust käsitlevatele lepingutele või kokkulepetele.

               5.Käesoleva jaotise alusel saadud broneeringuinfot sisaldava analüütilise teabe edastamisel kohaldatakse käesolevas artiklis sätestatud kaitsemeetmeid.

               Artikkel LAW.PNR.33. Edastamise meetod

               Lennuettevõtjad edastavad broneeringuinfot Ühendkuningriigi pädevale asutusele üksnes tõukemeetodil, st nad edastavad broneeringuinfot Ühendkuningriigi pädeva asutuse andmebaasi, järgides korda, mille kohaselt nad

               (a)edastavad broneeringuinfot elektrooniliselt vastavalt Ühendkuningriigi pädeva asutuse tehnilistele nõuetele või tehnilise rikke korral muul asjakohasel viisil, millega tagatakse andmete piisav turvalisus;

               (b)edastavad broneeringuinfot vastastikku kokkulepitud sõnumivormingus; ning

               (c)edastavad broneeringuinfot turvaliselt, kasutades Ühendkuningriigi pädeva asutuse nõutavaid ühiseid protokolle.

               Artikkel LAW.PNR.34. Edastamise sagedus

               1.Ühendkuningriigi pädev asutus nõuab lennuettevõtjatelt, et nad edastaksid broneeringuinfo

               (a)kõigepealt alates kõige varem 96 tundi enne lennu kavandatud väljumisaega ning

               (b)kuni viis korda, nagu on kindlaks määranud Ühendkuningriigi pädev asutus.

               2.Ühendkuningriigi pädev asutus lubab lennuettevõtjatel lõike 1 punkti b kohasel edastamisel piirduda sama lõike punkti a kohaselt edastatud broneeringuinfo ajakohastamisega.

               3.Ühendkuningriigi pädev asutus teavitab lennuettevõtjaid broneeringuinfo edastamise kindlaksmääratud aegadest.

               4.Konkreetsetel juhtudel, kui on alust arvata, et artiklis LAW.PNR.20 [Broneeringuinfo kasutamise eesmärgid] sätestatud eesmärkidega seotud konkreetsele ohule reageerimiseks on vaja broneeringuinfole lisajuurdepääsu, võib Ühendkuningriigi pädev asutus nõuda lennuettevõtjalt broneeringuinfo esitamist enne või pärast kavakohast edastamist või kavakohaste edastuste vahel. Seda kaalutlusõigust kasutades tegutseb Ühendkuningriigi pädev asutus mõistlikult ja proportsionaalselt ning kasutab artiklis LAW.PNR.33 [Edastamise meetod] kirjeldatud edastamismeetodit.

               Artikkel LAW.PNR.35. Koostöö

               Ühendkuningriigi pädev asutus ja liikmesriikide broneeringuinfo üksused teevad koostööd, et saavutada oma broneeringuinfo töötlemise kordade kooskõla viisil, millega suurendatakse Ühendkuningriigis, liidus ja mujal veelgi isikute julgeolekut.

               Artikkel LAW.PNR.36. Erandi puudumine

               Käesolevat jaotist ei tõlgendata erandina Ühendkuningriigi ja liikmesriikide või kolmandate riikide vahelisest kohustusest esitada vastastikuse abi dokumendi alusel taotlus või sellele vastata.

               Artikkel LAW.PNR.37. Konsulteerimine ja läbivaatamine

               1.Pooled teavitavad teineteist kõigist rakendatavatest meetmetest, mis võivad mõjutada käesolevat jaotist.

               2.Käesoleva jaotise ühisel läbivaatamisel, nagu on osutatud artikli LAW.OTHER.135 [Läbivaatamine ja hindamine] lõikes 1, pööravad pooled erilist tähelepanu broneeringuinfo töötlemise ja säilitamise vajalikkusele ja proportsionaalsusele iga artiklis LAW.PNR.20 [Broneeringuinfo kasutamise eesmärgid] sätestatud eesmärgi puhul. Ühise läbivaatamise käigus uuritakse ka seda, kuidas Ühendkuningriigi pädev asutus on taganud artiklis LAW.PNR.27 [Broneeringuinfo automatiseeritud töötlemine] osutatud varem kehtestatud mudelite ja kriteeriumide ning andmebaaside usaldusväärsuse, asjakohasuse ja ajakohasuse, võttes arvesse statistilisi andmeid.

               Artikkel LAW.PNR 38. Käesoleva jaotise kohase koostöö peatamine

               1.Kui üks pool leiab, et käesoleva jaotise kohaldamist jätkata ei ole enam asjakohane, võib ta teavitada teist poolt oma kavatsusest selle jaotise kohaldamine peatada. Pärast sellist teavitamist peavad pooled konsultatsioone.

               2.Kui pooled ei ole kuue kuu jooksul pärast kõnealust teavitamist lahendust leidnud, võib kumbki pool otsustada käesoleva jaotise kohaldamise peatada kuni kuueks kuuks. Enne selle ajavahemiku lõppu võivad pooled leppida kokku peatamise pikendamise lisaajavahemikuks, mis kestab kuni kuus kuud. Kui pooled ei ole peatamisperioodi lõpuks käesoleva jaotise suhtes lahendust leidnud, lõppeb jaotise kohaldamine selle kuu esimesel päeval, mis järgneb peatamisperioodi lõpule, välja arvatud juhul, kui teate esitanud pool annab teisele poolele teada, et ta soovib oma teate tagasi võtta. Sellisel juhul hakatakse käesoleva jaotise sätteid taas kohaldama.

               3.Kui käesoleva jaotise kohaldamine peatatakse käesoleva artikli alusel, kohtub õiguskaitse- ja õigusalase koostöö erikomitee, et otsustada sammude üle, mis on vajalikud tagamaks, et käesoleva jaotise alusel sisse seatud ja peatamisest mõjutatud koostöö lõpetatakse asjakohasel viisil. Igal juhul tagavad pooled, et seoses kõigi isikuandmetega, mis on saadud käesoleva jaotise kohase koostöö kaudu enne, kui on ajutiselt lõpetatud peatamisest mõjutatud sätete kohaldamine, säilitatakse pärast peatamise jõustumist kaitsetase, mis kehtis asjaomaste isikuandmete edastamisel.

               IV jaotis. Koostöö operatiivteabe valdkonnas

               Artikkel LAW.OPCO.1. Koostöö operatiivteabe valdkonnas

               1.Käesoleva jaotise eesmärk on, et pooled tagaksid, et Ühendkuningriigi ja liikmesriikide pädevad asutused saavad oma siseriiklikus õiguses sätestatud tingimuste kohaselt ja oma volituste piires ning selles ulatuses, milles see ei ole ette nähtud käesoleva osa muude jaotistega, abistada üksteist, edastades teavet, mis on asjakohane:

               (a)kuritegude ennetamiseks, uurimiseks, avastamiseks ja nende eest süüdistuse esitamiseks;

               (b)kriminaalkaristuste täitmisele pööramiseks;

               (c)avalikku ohutust ähvardavate ohtude eest kaitsmiseks ja nende ennetamiseks ning

               (d)rahapesu ja terrorismi rahastamise vältimiseks ning selle vastu võitlemiseks.

               2.Käesoleva jaotise kohaldamisel on pädev asutus siseriiklik politsei-, tolli- või muu asutus, mis on siseriikliku õiguse alusel pädev tegutsema lõikes 1 sätestatud eesmärkidel.

               3.Teavet, sealhulgas teavet tagaotsitavate ja kadunud isikute ja esemete kohta, võib Ühendkuningriigi või liikmesriigi pädev asutus taotleda või seda võib Ühendkuningriigi või liikmesriigi pädevale asutusele omaalgatuslikult esitada. Teavet võib esitada taotluse alusel või omaalgatuslikult vastavalt teavet esitava pädeva asutuse suhtes kohaldatava siseriikliku õiguse tingimustele ja tema volituste piires.

               4.Teavet võib taotleda ja esitada selles ulatuses, mil teavet taotleva või esitava pädeva asutuse suhtes kohaldatava siseriikliku õiguse tingimustega ei ole ette nähtud, et teabe taotlemine või esitamine peab toimuma või see tuleb suunata õigusasutuste kaudu.

               5.Kiireloomuliste juhtumite korral vastab teavet esitav pädev asutus taotlusele või annab omaalgatuslikult teavet võimalikult kiiresti.

               6.Taotluse esitanud riigi pädev asutus võib asjakohase siseriikliku õiguse kohaselt küsida taotluse esitamise ajal või hiljem nõusolekut teavet esitavalt riigilt selle kohta, et teavet võib kasutada tõendina kohtumenetluses. Teavet esitav riik võib vastavalt VIII jaotises [Vastastikune õigusabi] sätestatud tingimustele ja tema suhtes kohaldatava siseriikliku õiguse tingimustele anda nõusoleku, et teavet võib taotluse esitanud riigis kasutada tõendina kohtumenetluses. Samamoodi võib ka teabe omaalgatusliku esitamise korral anda teavet esitav riik nõusoleku, et teavet võib taotluse esitanud riigis kasutada tõendina kohtumenetluses. Kui käesoleva lõike alusel nõusolekut ei anta, ei kasutata saadud teavet tõendina kohtumenetluses.

               7.Teavet esitav pädev asutus võib asjakohase siseriikliku õiguse alusel kehtestada esitatud teabe kasutamise tingimused.

               8.Pädev asutus võib käeoleva jaotise alusel esitada igasugust liiki tema valduses olevat teavet vastavalt tema suhtes kohaldatava siseriikliku õiguse tingimustele ja tema volituste piires. See võib hõlmata ka muudest allikatest saadud teavet, kui selle edasisaatmine on lubatud raamistikuga, mille alusel teavet esitav pädev asutus selle sai.

               9.Käesoleva jaotise alusel võib teavet esitada kõigi asjakohaste sidekanalite teel, sealhulgas Europoli kaudu teabe esitamiseks loodud turvalise sideliini teel.

               10.Käesolev artikkel ei mõjuta Ühendkuningriigi ja liikmesriikide vahel kahepoolsete lepete kohaldamist ega sõlmimist, tingimusel et liikmesriigid tegutsevad kooskõlas liidu õigusega. See ei mõjuta ka muid volitusi, mis on Ühendkuningriigi või liikmesriikide pädevatele asutustele kättesaadavad kohaldatava siseriikliku või rahvusvahelise õiguse alusel, et osutada abi, jagades teavet lõikes 1 sätestatud eesmärkidel.

               V jaotis. Koostöö Europoliga

               Artikkel LAW.EUROPOL.46. Eesmärk

               Käesoleva jaotise eesmärk on luua koostöösuhted Europoli ja Ühendkuningriigi pädevate asutuste vahel, et toetada ja tugevdada liikmesriikide ja Ühendkuningriigi tegevust ning nende vastastikust koostööd raskete kuritegude ning terrorismi ennetamisel ja nende vastu võitlemisel, samuti artiklis LAW.EUROPOL.48 [Kuriteoliigid] osutatud, liidu poliitikaga hõlmatud ühist huvi kahjustavate kuriteoliikide ennetamisel ja nende vastu võitlemisel.

               Artikkel LAW.EUROPOL.47. Mõisted

               Käesolevas jaotises kasutatakse järgmisi mõisteid:

               (a)„Europol“ – Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Amet, mis on loodud määruse (EL) 2016/794 (edaspidi „Europoli määrus“)
                  79
                alusel;

               (b)„pädev asutus“ – liidu puhul Europol ja Ühendkuningriigi puhul siseriiklik õiguskaitseasutus, kes siseriikliku õiguse kohaselt vastutab kuritegude ennetamise ja nende vastu võitlemise eest.

               Artikkel LAW.EUROPOL.48. Kuriteoliigid

               1.Käesoleva jaotise alusel sisse seatav koostöö hõlmab Europoli pädevusse kuuluvaid LISAS LAW-3 loetletud kuriteoliike, sealhulgas nendega seotud kuritegusid.

               2.Seotud kuriteod on kuriteod, mis pannakse toime selleks, et hankida vahendeid lõikes 1 osutatud liiki kuritegude sooritamiseks, kuriteod, mis pannakse toime selliste tegude hõlbustamiseks või sooritamiseks, ning kuriteod, mis pannakse toime selleks, et tagada selliste tegude karistamatus.

               3.Kui muudetakse nende kuriteoliikide loetelu, mis kuuluvad liidu õiguse alusel Europoli pädevusse, võib õiguskaitse- ja õigusalase koostöö erikomitee liidu ettepaneku põhjal LISA LAW-3 asjakohaselt muuta alates Europoli pädevuse muutmise jõustumise kuupäevast.

               Artikkel LAW.EUROPOL.49. Koostöö ulatus

               Peale isikuandmete vahetamise käesolevas jaotises sätestatud tingimustel ja kooskõlas Europoli määruses sätestatud Europoli ülesannetega võib koostöö eelkõige hõlmata:

               (a)teabe, näiteks eriteadmiste vahetamist;

               (b)üldolukorra aruandeid;

               (c)strateegilise analüüsi tulemusi;

               (d)teavet kriminaaluurimismenetluste kohta;

               (e)teavet kuritegevuse ennetamise meetodite kohta;

               (f)koolitustegevuses osalemist; ning

               (g)konkreetsete kriminaaluurimiste puhul nõustamist ja toetamist ning operatiivkoostööd.

               Artikkel LAW.EUROPOL.50. Riiklik kontaktpunkt ja kontaktametnikud

               1.Ühendkuningriik määrab riikliku kontaktpunkti, kes tegutseb Europoli ja Ühendkuningriigi pädevate asutuste vahelise keskse kontaktpunktina.

               2.Europoli ja Ühendkuningriigi pädevate asutuste vaheline teabevahetus toimub Europoli ja lõikes 1 osutatud riikliku kontaktpunkti vahel. See ei välista siiski otsest teabevahetust Europoli ja Ühendkuningriigi pädevate asutuste vahel, kui nii Europol kui ka asjaomased pädevad asutused peavad seda asjakohaseks.

               3.Riiklik kontaktpunkt on keskne kontaktpunkt ka isikuandmete läbivaatamisel, parandamisel ja kustutamisel.

               4.Käesoleva jaotise alusel sisse seatava koostöö hõlbustamiseks lähetab Ühendkuningriik Europoli ühe või mitu kontaktametnikku. Europol võib Ühendkuningriiki lähetada ühe või mitu kontaktametnikku.

               5.Ühendkuningriik tagab, et tema kontaktametnikel on kiire ja kui see on tehniliselt võimalik, siis otsene juurdepääs Ühendkuningriigi asjakohastele siseriiklikele andmebaasidele, mis on vajalikud nende ülesannete täitmiseks.

               6.Kontaktametnike arvu, nende ülesannete üksikasju, nende õigusi ja kohustusi ning nendega seotud kulusid reguleeritakse Europoli ja Ühendkuningriigi pädevate asutuste vahel kokku lepitud töökorraldusega, millele on osutatud artiklis LAW.EUROPOL.59 [Töökorraldus ja halduskokkulepped].

               7.Ühendkuningriigi kontaktametnikke ja Ühendkuningriigi pädevate asutuste esindajaid võib kutsuda operatiivkoosolekutele. Liikmesriikide kontaktametnikud ja kolmandate riikide kontaktametnikud, liikmesriikide ja kolmandate riikide pädevate asutuste esindajad, Europoli töötajad ning muud sidusrühmad võivad osaleda Ühendkuningriigi kontaktametnike või pädevate asutuste korraldatud koosolekutel.

               Artikkel LAW.EUROPOL.51. Teabevahetus

               1.Pädevate asutuste vaheline teabevahetus vastab käesoleva jaotise eesmärgile ja sätetele. Isikuandmeid töödeldakse üksnes lõikes 2 osutatud konkreetsetel eesmärkidel.

               2.Pädevad asutused teatavad hiljemalt isikuandmete edastamise ajal selgelt isikuandmete edastamise konkreetse eesmärgi või konkreetsed eesmärgid. Andmete Europolile edastamise korral teatatakse edastamise eesmärk või eesmärgid kooskõlas töötlemise konkreetsete eesmärkidega, mis on sätestatud Europoli määruses. Kui isikuandmed edastanud pädev asutus ei ole seda teinud, töötleb need saanud pädev asutus neid kokkuleppel andmed edastanud asutusega, et teha kindlaks nende andmete asjakohasus ja edasise töötlemise eesmärk või eesmärgid. Pädevad asutused võivad töödelda isikuandmeid muul eesmärgil kui see, milleks need edastati, üksnes juhul, kui andmed edastanud pädev asutus on neile selleks loa andnud.

               3.Pädevad asutused, kellele isikuandmed edastatakse, annavad kinnituse, et selliseid andmeid töödeldakse ainult eesmärgil, milleks need edastati. Isikuandmed kustutatakse niipea, kui need ei ole enam vajalikud eesmärgil, milleks need edastati.

               4.Europol ja Ühendkuningriigi pädevad asutused määravad põhjendamatu viivituseta ja igal juhul hiljemalt kuue kuu jooksul pärast isikuandmete saamist kindlaks, kas ja millises ulatuses need isikuandmed on vajalikud eesmärgil, milleks need edastati, ning teavitavad sellest andmed edastanud asutust.

               Artikkel LAW.EUROPOL.52. Edastatud isikuandmetele juurdepääsu ja nende edasise kasutamise piirangud

               1.Isikuandmeid edastav pädev asutus võib andmete edastamise ajal teatavaks teha võimalikud üldised või konkreetsed andmetele juurdepääsu või nende kasutamise piirangud, sealhulgas andmete edasisaatmise, pärast teatavat ajavahemikku kustutamise või hävitamise või edasise töötlemise kohta. Kui vajadus selliste piirangute järele ilmneb pärast isikuandmete edastamist, teavitab andmed edastanud pädev asutus sellest andmed saanud pädevat asutust.

               2.Andmed saanud pädev asutus järgib isikuandmetele juurdepääsu või nende edasise kasutamise piiranguid, millest andmed edastanud pädev asutus on teatatud vastavalt lõikele 1.

               3.Kumbki pool tagab, et käesoleva jaotise alusel edastatavat teavet on kogutud, säilitatud ja edastatud kooskõlas tema õigusraamistikuga. Kumbki pool tagab võimaluste piires, et sellist teavet ei ole saadud inimõiguste rikkumise teel. Samuti ei edastata sellist teavet kui seda võidakse niivõrd, kui see on mõistlikult prognoositav, kasutata surmanuhtluse või muu julma või ebainimliku kohtlemise taotlemiseks, määramiseks või täideviimiseks.

               Artikkel LAW.EUROPOL.53. Andmesubjektide eri kategooriad

               1.Kuriteoohvrite, tunnistajate või muude kuritegude kohta teavet anda võivate isikute ja alla 18-aastaste isikute isikuandmete edastamine on keelatud, välja arvatud juhul, kui selline edastamine on üksikjuhtumite korral kuriteo ennetamiseks või tõkestamiseks rangelt vajalik ja proportsionaalne.

               2.Ühendkuningriik ja Europol tagavad, et lõike 1 kohaste isikuandmete töötlemise suhtes kohaldatakse täiendavaid kaitsemeetmeid, sealhulgas juurdepääsupiiranguid, täiendavaid turvameetmeid ja andmete edasisaatmise piiranguid.

               Artikkel LAW.EUROPOL.54. Isikuandmete Ühendkuningriigi ja Europoli vahel liikumise hõlbustamine

               Vastastikuse operatiivse kasu huvides püüavad pooled teha tulevikus koostööd tagamaks, et andmevahetus Europoli ja Ühendkuningriigi pädevate asutuste vahel saab toimuda võimalikult kiiresti, ning kaaluda seda eesmärki saavutada aidata võivate uute protsesside ja tehnikaarengusuundade kaasamist, võttes arvesse asjaolu, et Ühendkuningriik ei ole liikmesriik.

               Artikkel LAW.EUROPOL.55. Allika usaldusväärsuse ja teabe õigsuse hindamine

               1.Pädevad asutused teatavad võimaluse korral hiljemalt teabe edastamise ajal teabe allika usaldusväärsusest järgmiste kriteeriumide alusel:

               (a)allika autentsuses, usaldusväärsuses ja pädevuses pole kahtlust või teave pärineb allikast, mis on varem alati osutunud usaldusväärseks;

               (b)teave pärineb allikast, mis on enamikul juhtudel osutunud usaldusväärseks;

               (c)teave pärineb allikast, mis on enamikul juhtudel osutunud ebausaldusväärseks;

                  (d)allika usaldusväärsust ei ole võimalik hinnata.

               2.Pädevad asutused teatavad võimaluse korral hiljemalt teabe edastamise ajal teabe õigsusest järgmiste kriteeriumide alusel:

               (a)teabe õigsuses ei ole kahtlust;

               (b)teave on isiklikult teada allikale, kuid ei ole isiklikult teada teavet edastavale ametnikule;

               (c)teave ei ole allikale isiklikult teada, kuid seda kinnitab muu, varem dokumenteeritud teave;

               (d)teave ei ole allikale isiklikult teada ja seda ei saa kinnitada.

               3.Kui teabe saanud pädev asutus jõuab juba tema valduses oleva teabe põhjal järeldusele, et hinnangut, mis teabe edastanud pädev asutus on lõigete 1 ja 2 kohaselt esitanud teabe või selle allika kohta, on vaja parandada, teatab ta sellest kõnealusele pädevale asutusele ja püüab hinnangu muutmises kokku leppida. Teabe saanud pädev asutus ei muuda saadud teabele või selle allikale antud hinnangut ilma sellise kokkuleppeta.

               4.Kui pädev asutus saab teavet ilma hinnanguta, püüab ta võimaluste piires ja võimaluse korral kokkuleppel teavet edastanud pädeva asutusega hinnata allika usaldusväärsust või teabe õigsust juba tema valduses oleva teabe põhjal.

               5.Kui usaldusväärset hinnangut ei ole võimalik anda, antakse teabele lõike 1 punktiga d ja lõike 2 punktiga d ettenähtud hinnang.

               Artikkel LAW.EUROPOL.56. Teabevahetuse turvalisus

               1.Käesoleva jaotise kohase teabevahetuse turvalisuse tagamise tehnilised ja korralduslikud meetmed sätestatakse Europoli ja Ühendkuningriigi pädevate asutuste vahelises halduskokkuleppes, millele on osutatud artiklis LAW.EUROPOL.59 [Töökorraldus ja halduskokkulepped].

               2.Pooled on leppinud kokku Europoli ja Ühendkuningriigi pädevate asutuste vaheliseks teabevahetuseks vajaliku turvalise sideliini loomises, kasutuselevõtmises ja kasutamises.

               3.Turvalise sideliini kasutamise tingimusi reguleeritakse Europoli ja Ühendkuningriigi pädevate asutuste vahelise halduskokkuleppega, millele on osutatud artiklis LAW.EUROPOL.58 [Salastatud teabe ja tundliku salastamata teabe vahetamine].

               Artikkel LAW.EUROPOL.57. Vastutus loata või ebaõige isikuandmete töötlemise eest

               1.Pädevad asutused vastutavad kooskõlas nende suhtes kohaldatava õigusraamistikuga kahju eest, mida on üksikisikule tekitanud õiguslikud või faktilised vead vahetatud teabes. Kahju kannatanud isiku ees oma õigusraamistikust tuleneva vastutuse vältimiseks ei saa ei Europol ega Ühendkuningriigi pädevad asutused väita, et teine pädev asutus on edastanud ebaõiget teavet.

               2.Kui Europoli või Ühendkuningriigi pädevaid asutusi kohustatakse maksma kahjuhüvitist selle eest, et nad on kasutanud teavet, mille teine pool edastas ekslikult või oma kohustusi rikkudes, hüvitab teine pool Europoli või Ühendkuningriigi pädevate asutuste poolt lõike 1 alusel hüvitisena makstud summa, välja arvatud juhul, kui teavet kasutati käesolevat jaotist rikkudes.

               3.Europol ja Ühendkuningriigi pädevad asutused ei nõua lõigete 1 ja 2 alusel üksteiselt karistusliku või hoiatava iseloomuga kahjuhüvitise tasumist.

               Artikkel LAW.EUROPOL.58. Salastatud teabe ja tundliku salastamata teabe vahetamine

               Käesoleva jaotise alusel vajalikku salastatud teabe ja tundliku salastamata teabe vahetamist ja kaitset reguleeritakse Europoli ja Ühendkuningriigi pädevate asutuste vahelise töökorralduse ja halduskokkuleppega, millele on osutatud artiklis LAW.EUROPOL.59 [Töökorraldus ja halduskokkulepped].

               Artikkel LAW.EUROPOL.59. Töökorraldus ja halduskokkulepped

               1.Ühendkuningriigi ja Europoli koostöö üksikasjad, mis on vajalikud käesoleva jaotise sätete täiendamiseks ja rakendamiseks, sätestatakse Europoli määruse artikli 23 lõike 4 kohases töökorralduses ning Europoli määruse artikli 25 lõike 1 kohastes halduskokkulepetes, mis sõlmitakse Europoli ja Ühendkuningriigi pädevate asutuste vahel.

               2.Ilma et see piiraks käesoleva jaotise sätete kohaldamist ning kajastades Ühendkuningriigi staatust mitteliikmesriigina, lisavad Europol ja Ühendkuningriigi pädevad asutused Europoli haldusnõukogu otsuse korral vajaduse järgi kas töökorraldusse või halduskokkuleppesse sätteid, millega täiendatakse või rakendatakse käesolevat jaotist ning mis võimaldavad eelkõige:

               (a)pidada konsultatsioone Europoli ja Ühendkuningriigi riikliku kontaktpunkti ühe või mitme esindaja vahel poliitikaküsimustes ja ühist huvi pakkuvates küsimustes, et saavutada oma eesmärgid ja koordineerida oma tegevust ning arendada Europoli ja Ühendkuningriigi pädevate asutuste vahel koostööd;

               (b)Ühendkuningriigi ühel või mitmel esindajal osaleda vaatlejana Europoli üksuste juhtide erikoosolekutel kooskõlas selliste koosolekute menetluslike reeglitega;

               (c)kaasata Ühendkuningriigi esindaja või esindajaid operatiivanalüüsi projektidesse kooskõlas Europoli asjakohaste juhtorganite kehtestatud eeskirjadega;

                  (d)määrata kindlaks kontaktametnike ülesanded, õigused ja kohustused ning nendega seotud kulud; või

               (e)teha Ühendkuningriigi pädevatel asutustel ja Europolil omavahel koostööd, kui on rikutud eraelu puutumatust või turvalisust.

               3.Töökorralduse ja halduskokkulepete sisu võib sätestada ühes dokumendis.

               Artikkel LAW.EUROPOL.60. Rakendamisest teatamine

               1.Ühendkuningriik ja Europol teevad kumbki üldsusele kättesaadavaks dokumendi, milles esitatakse arusaadavas vormis sätted käesoleva jaotise alusel edastatavate isikuandmete töötlemise kohta, sealhulgas andmesubjektide õiguste kasutamiseks kättesaadavad vahendid, ning kumbki tagab, et ta esitab teisele poolele selle dokumendi koopia.

               2.Kui seda ei ole veel tehtud, võtavad Ühendkuningriik ja Europol vastu eeskirjad, milles täpsustatakse, kuidas tagatakse praktikas isikuandmete töötlemist käsitlevate sätete järgimine. Ühendkuningriik ja Europol saadavad kumbki nende eeskirjade koopia teisele poolele ja vastavatele järelevalveasutustele.

               Artikkel LAW.EUROPOL.61. Europoli volitused

               Ühtki käesoleva jaotise sätet ei tõlgendata nii, et see kohustab Europoli tegema Ühendkuningriigi pädevate asutustega koostööd väljaspool Europoli pädevust, mis on sätestatud asjaomases liidu õiguses.

               VI jaotis. Koostöö Eurojustiga

               Artikkel LAW.EUROJUST.61. Eesmärk

               Käesoleva jaotise eesmärk on seada sisse Eurojusti ja Ühendkuningriigi pädevate asutuste vaheline koostöö artiklis LAW.EUROJUST.63 [Kuriteoliigid] osutatud raskete kuritegude vastu võitlemisel.

               Artikkel LAW.EUROJUST.62. Mõisted

               Käesolevas jaotises kasutatakse järgmisi mõisteid:

               (a)„Eurojust“ – Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Amet, mis on loodud määruse (EL) 2018/1727 (edaspidi „Eurojusti määrus“)
                  80
                alusel;

               (b)„pädev asutus“ – liidu puhul Eurojust, keda esindab kolleegium või liikmesriigi liige, ning Ühendkuningriigi puhul siseriiklik ametiasutus, kes siseriikliku õiguse kohaselt vastutab kuritegude uurimise ja nende eest süüdistuse esitamise eest;

               (c)„kolleegium“ – Eurojusti määruses osutatud Eurojusti kolleegium;

               (d)„liikmesriigi liige“ – liikmesriigi liige, kelle iga liikmesriik on lähetanud Eurojusti, nagu on osutatud Eurojusti määruses;

               (e)„assistent“ – isik, kes võib abistada vastavalt liikmesriigi liiget ja liikmesriigi liikme asetäitjat või sideprokuröri, nagu on osutatud Eurojusti määruses ja artikli LAW.EUROJUST.66 [Sideprokurör] lõikes 3;

               (f)„sideprokurör“ – prokurör, kelle Ühendkuningriik on lähetanud Eurojusti ja kelle staatuse suhtes kohaldatakse Ühendkuningriigi prokuröri staatust käsitlevat siseriiklikku õigust;

               (g)„sidekohtunik“ – kohtunik, kelle Eurojust on lähetanud Ühendkuningriiki artikli LAW.EUROJUST.67 [Sidekohtunik] kohaselt;

               (h)„siseriiklik suhtluspunkt terrorismiküsimustes“ – kontaktpunkt, kelle Ühendkuningriik on määranud artikli LAW.EUROJUST.65 [Eurojusti kontaktpunktid] kohaselt ja kes vastutab terrorismiküsimustega seotud kirjavahetuse käsitlemise eest.

               Artikkel LAW.EUROJUST.63. Kuriteoliigid

               1.Käesoleva jaotise alusel sisse seatav koostöö hõlmab Eurojusti pädevusse kuuluvaid LISAS LAW-4 loetletud raskete kuritegude liike, sealhulgas nendega seotud kuritegusid.

               2.Seotud kuriteod on kuriteod, mis pannakse toime selleks, et hankida vahendeid lõikes 1 osutatud liiki raskete kuritegude sooritamiseks, kuriteod, mis pannakse toime selliste raskete kuritegude hõlbustamiseks või sooritamiseks, ning kuriteod, mis pannakse toime selleks, et tagada selliste raskete kuritegude karistamatus.

               3.Kui muudetakse nende raskete kuritegude liikide loetelu, mis kuuluvad liidu õiguse alusel Eurojusti pädevusse, võib õiguskaitse- ja õigusalase koostöö erikomitee liidu ettepaneku põhjal LISA LAW-4 asjakohaselt muuta alates Eurojusti pädevuse muutmise jõustumise kuupäevast.

               Artikkel LAW.EUROJUST.64. Koostöö ulatus

               Pooled tagavad, et Eurojust ja Ühendkuningriigi pädevad asutused teevad koostööd Eurojusti määruse artiklites 2 ja 54 ning käesolevas jaotises sätestatud tegevusvaldkondades.

               Artikkel LAW.EUROJUST.65. Eurojusti kontaktpunktid

               1.Ühendkuningriik loob või määrab Ühendkuningriigi pädevates asutustes vähemalt ühe Eurojusti kontaktpunkti.

               2.Ühendkuningriik määrab ühe oma kontaktpunktidest Ühendkuningriigi siseriiklikuks suhtluspunktiks terrorismiküsimustes.

               Artikkel LAW.EUROJUST.66. Sideprokurör

               1.Käesoleva jaotise alusel sisse seatava koostöö hõlbustamiseks lähetab Ühendkuningriik Eurojusti sideprokuröri.

               2.Lähetuse mandaadi ja kestuse määrab kindlaks Ühendkuningriik.

               3.Sideprokuröri võib olenevalt koostöö ulatusest abistada kuni viis assistenti. Vajaduse korral võivad assistendid asendada sideprokuröri või tegutseda sideprokuröri nimel.

               4.Ühendkuningriik teavitab Eurojusti sellest, milline on sideprokuröri ja tema assistentide käesoleva jaotise kohaste ülesannete täitmiseks vajalike õigusvolituste laad ja ulatus Ühendkuningriigi territooriumil. Ühendkuningriik kehtestab oma sideprokuröri ja tema assistentide pädevuse tegutseda suhetes välisriikide õigusasutustega.

               5.Sideprokuröril ja tema assistentidel on samasugune juurdepääs siseriiklikus karistusregistris või mis tahes muus Ühendkuningriigi registris sisalduvale teabele, nagu on prokuröril või samaväärse pädevusega isikul siseriikliku õiguse alusel.

               6.Sideprokuröril ja tema assistentidel on õigus võtta otse ühendust Ühendkuningriigi pädevate asutustega.

               7.Käesoleva artikli lõikes 3 osutatud assistentide arvu, sideprokuröri ja tema assistentide ülesannete üksikasju, nende õigusi ja kohustusi ning nendega seotud kulusid reguleeritakse Eurojusti ja Ühendkuningriigi pädevate asutuste vahel kokku lepitud koostöökorraga, millele on osutatud artiklis LAW.EUROJUST.75 [Koostöökord].

               8.Eurojust hoiab sideprokuröri ja tema assistentide töödokumente puutumatutena.

               Artikkel LAW.EUROJUST.67. Sidekohtunik

               1.Et hõlbustada õigusalast koostööd Ühendkuningriigiga juhtudel, kui Eurojust osutab abi, võib Eurojust lähetada Ühendkuningriiki sidekohtuniku vastavalt Eurojusti määruse artiklile 53.

               2.Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud sidekohtuniku ülesannete üksikasju, sidekohtuniku õigusi ja kohustusi ning temaga seotud kulusid reguleeritakse Eurojusti ja Ühendkuningriigi pädevate asutuste vahel kokku lepitud koostöökorraga, millele on osutatud artiklis LAW.EUROJUST.75 [Koostöökord].

               Artikkel LAW.EUROJUST.68. Operatiiv- ja strateegilised koosolekud

               1.Sideprokurör, tema assistendid ja Ühendkuningriigi muude pädevate asutuste esindajad, sealhulgas Eurojusti kontaktpunkt, võivad Eurojusti presidendi kutsel osaleda strateegiliste küsimustega seotud koosolekutel ning asjaomaste liikmesriikide liikmete nõusolekul osaleda operatiivküsimustega seotud koosolekutel.

               2.Liikmesriikide liikmed, nende asetäitjad ja assistendid, Eurojusti haldusdirektor ning Eurojusti töötajad võivad osaleda koosolekutel, mida korraldavad sideprokurör, sideprokuröri assistendid või teised Ühendkuningriigi pädevad asutused, sealhulgas Eurojusti kontaktpunkt.

               Artikkel LAW.EUROJUST.69. Isikustamata andmete vahetamine

               Eurojust ja Ühendkuningriigi pädevad asutused võivad vahetada isikustamata andmeid niivõrd, kuivõrd need andmed on asjakohased käesoleva jaotise kohase koostöö jaoks, ning järgides artikli LAW.EUROJUST.74 [Salastatud teabe ja tundliku salastamata teabe vahetamine] kohaseid piiranguid.

               Artikkel LAW.EUROJUST.70. Isikuandmete vahetamine

               1.Pädevad asutused töötlevad käesoleva jaotise alusel taotletud ja saadud isikuandmeid üksnes artiklis LAW.EUROJUST.61 [Eesmärk] sätestatud eesmärkidel, et täita käesoleva artikli lõikes 2 osutatud konkreetseid eesmärke, ning kooskõlas käesoleva artikli lõikes 3 osutatud juurdepääsu- või edasise kasutamise piirangutega.

               2.Isikuandmeid edastav pädev asutus teatab hiljemalt andmete edastamise ajal selgelt andmete edastamise konkreetse eesmärgi või konkreetsed eesmärgid.

               3.Isikuandmeid edastav pädev asutus võib andmete edastamise ajal teatavaks teha võimalikud üldised või konkreetsed andmetele juurdepääsu või nende kasutamise piirangud, sealhulgas andmete edasisaatmise, pärast teatavat ajavahemikku kustutamise või hävitamise või edasise töötlemise kohta. Kui vajadus selliste piirangute järele ilmneb pärast isikuandmete edastamist, teavitab andmed edastanud asutus sellest need saanud asutust.

               4.Andmed saanud pädev asutus järgib isikuandmetele juurdepääsu või nende edasise kasutamise piiranguid, millest andmed edastanud pädev asutus on teatatud vastavalt lõikele 3.

               Artikkel LAW.EUROJUST.71. Edastuskanalid

               1.Teavet vahetatakse

               (a)kas sideprokuröri või tema assistentide või kui neid ei ole nimetatud või kui need ei ole muul viisil kättesaadavad, siis Ühendkuningriigi Eurojusti kontaktpunkti ja asjaomaste liikmesriikide liikmete või kolleegiumi vahel,

               (b)kui Eurojust on lähetanud Ühendkuningriiki sidekohtuniku, siis sidekohtuniku ja Ühendkuningriigi mis tahes pädeva asutuse vahel; sel juhul teavitatakse sideprokuröri vastavast teabevahetusest, või

               (c)otse Ühendkuningriigi pädeva asutuse ja asjaomaste liikmesriikide liikmete või kolleegiumi vahel; sel juhul teavitatakse sideprokuröri ja vajaduse korral sidekohtunikku vastavast teabevahetusest.

               2.Eurojust ja Ühendkuningriigi pädevad asutused võivad leppida kokku kasutada teatavatel juhtudel teabevahetuseks muid kanaleid.

               3.Eurojust ja Ühendkuningriigi pädevad asutused tagavad, et nende vastavad esindajad on volitatud vahetama asjakohasel tasandil ja kooskõlas vastavalt Ühendkuningriigi õiguse ja Eurojusti määrusega teavet ning et neid kontrollitakse nõuetekohaselt.

               Artikkel LAW.EUROJUST.72. Edasisaatmine

               Ühendkuningriigi pädevad asutused ja Eurojust ei edasta teise poole edastatud teavet ühelegi kolmandale riigile ega rahvusvahelisele organisatsioonile ilma olenevalt teabe edastanud poolest kas Ühendkuningriigi pädevate asutuste või Eurojusti nõusolekuta ning ilma isikuandmete kaitsega seotud asjakohaste kaitsemeetmeteta.

               Artikkel LAW.EUROJUST.73. Vastutus loata või ebaõige isikuandmete töötlemise eest

               1.Pädevad asutused vastutavad kooskõlas nende suhtes kohaldatava õigusraamistikuga kahju eest, mida on üksikisikule tekitanud õiguslikud või faktilised vead vahetatud teabes. Kahju kannatanud isiku ees oma õigusraamistikust tuleneva vastutuse vältimiseks ei saa ei Eurojust ega Ühendkuningriigi pädevad asutused väita, et teine pädev asutus on edastanud ebaõiget teavet.

               2.Kui pädevat asutust kohustatakse maksma kahjuhüvitist selle eest, et ta on kasutanud teavet, mille teine asutus edastas ekslikult või oma kohustusi rikkudes, hüvitab teine pool pädeva asutuse poolt lõike 1 alusel hüvitisena makstud summa, välja arvatud juhul, kui teavet kasutati käesolevat jaotist rikkudes.

               3.Eurojust ja Ühendkuningriigi pädevad asutused ei nõua lõigete 1 ja 2 alusel üksteiselt karistusliku või hoiatava iseloomuga kahjuhüvitise tasumist.

               Artikkel LAW.EUROJUST.74. Salastatud teabe ja tundliku salastamata teabe vahetamine

               Käesoleva jaotise alusel vajalikku salastatud teabe ja tundliku salastamata teabe vahetamist ja kaitset reguleeritakse Eurojusti ja Ühendkuningriigi pädevate asutuste vahel kokku lepitud koostöökorraga, millele on osutatud artiklis LAW.EUROJUST.75 [Koostöökord].

               Artikkel LAW.EUROJUST.75. Koostöökord

               Käesoleva jaotise rakendamiseks vajalik poolte koostöö kord kehtestatakse Eurojusti ja Ühendkuningriigi pädevate asutuste vahelise koostöökorraga vastavalt Eurojusti määruse artikli 47 lõikele 3 ja artikli 56 lõikele 3.

               Artikkel LAW.EUROJUST.76. Eurojusti volitused

               Ühtki käesoleva jaotise sätet ei tõlgendata nii, et see kohustab Eurojusti tegema Ühendkuningriigi pädevate asutustega koostööd väljaspool Eurojusti pädevust, mis on sätestatud asjaomases liidu õiguses.

               VII jaotis. Üleandmine

               Artikkel LAW.SURR.76. Eesmärk

               Käesoleva jaotise eesmärk on tagada, et ühelt poolt liikmesriikide ja teiselt poolt Ühendkuningriigi vaheline väljaandmissüsteem põhineb vahistamismäärusele tugineval üleandmismehhanismil, mis vastab käesoleva jaotise tingimustele.

               Artikkel LAW.SURR.77. Proportsionaalsuse põhimõte

               Vahistamismääruse kaudu tehtav koostöö peab olema vajalik ja proportsionaalne, võttes arvesse tagaotsitava õigusi ja ohvrite huve ning pidades silmas teo raskusastet, tõenäolist karistust ja võimalust, et riik võtab meetmeid, mis on tagaotsitava üleandmisest leebemad, eelkõige selleks, et vältida tarbetult pikki eelvangistusperioode.

               Artikkel LAW.SURR.78. Mõisted

               Käesolevas jaotises kasutatakse järgmisi mõisteid:

               (a)„vahistamismäärus“ – kohtulahend, mille on välja andnud riik, et teine riik vahistaks tagaotsitava ja annaks ta üle selleks, et viia läbi kriminaalmenetlus või viia täide vabadusekaotuslik karistus või vabadust piirav julgeolekumeede;

               (b)„õigusasutus“ – siseriikliku õiguse kohaselt kohtunik, kohus või prokurör. Prokurör loetakse õigusasutuseks üksnes juhul, kui nii on sätestatud siseriiklikus õiguses;

               (c)„vahistamismäärust täitev õigusasutus“ – vahistamismäärust täitva riigi õigusasutus, kes on selle riigi õiguse kohaselt pädev vahistamismäärust täitma;

               (d)„vahistamismääruse teinud õigusasutus“ – vahistamismääruse teinud riigi õigusasutus, kes on selle riigi õiguse kohaselt pädev vahistamismäärust tegema.

               Artikkel LAW.SURR.79. Kohaldamisala

               1.Vahistamismääruse võib teha tegude kohta, mille eest vahistamismääruse teinud riigis karistatakse vabadusekaotusliku karistuse või vabadust piirava julgeolekumeetmega, mille maksimaalne kestus on vähemalt 12 kuud, või kui karistuse või vabadust piirava julgeolekumeetme kohta on otsus tehtud, peab selle karistuse või vabadust piirava julgeolekumeetme kestus olema vähemalt neli kuud.

               2.Ilma et see piiraks lõigete 3 ja 4 kohaldamist, on üleandmise tingimus, et tegusid, mille kohta vahistamismäärus on tehtud, käsitatakse vahistamismäärust täitva riigi õiguse kohaselt süüteona selle koosseisu tunnustest või kirjeldamise viisist olenemata.

               3.Kui artiklist LAW.SURR.80 [Vahistamismääruse kohustusliku täitmatajätmise alused], artikli LAW.SURR.81 [Vahistamismääruse täitmatajätmise muud alused] lõike 1 punktidest b–h, artiklist LAW.SURR.82 [Poliitilise süüteo erand], artiklist LAW.SURR.83 [Kodakondsuse erand] ja artiklist LAW.SURR.84 [Vahistamismääruse teinud riigi poolt teatavatel juhtudel antavad tagatised] ei tulene teisiti, ei keeldu riik täitmast vahistamismäärust, mis on tehtud seoses järgmise käitumisega, kui see käitumine on karistatav vabadusekaotuse või vabadust piirava julgeolekumeetmega, mille maksimaalne kestus on vähemalt 12 kuud:

               (a)sellise isiku käitumine, kes aitab kaasa ühele või mitmele 27. jaanuaril 1977 Strasbourgis sõlmitud terrorismi tõkestamise Euroopa konventsiooni artikli 1 ja artikli 2 kohaselt terroristliku teona käsitatavale kuriteole, mille paneb toime ühisel eesmärgil tegutsev rühm, või narkootiliste ja psühhotroopsete ainete salakaubavedu, tahtlik tapmine, raske kehavigastuse tekitamine, inimrööv, ebaseaduslik vabadusevõtmine, pantvangi võtmine või vägistamine, isegi kui asjaomane isik ei osale selle kuriteo või nende kuritegude tegelikus toimepanemises; selline kaasaaitamine peab olema tahtlik ja isik peab olema teadlik, et osalemine aitab kaasa rühma kuritegelikule tegevusele; või

               (b)terrorism, nagu see on määratletud LISAS LAW-7.

               4.Ühendkuningriik ja liit mis tahes oma liikmesriigi nimel võivad kumbki teatada õiguskaitse- ja õigusalase koostöö erikomiteele, et vastastikkuse põhimõtte järgi ei kohaldata lõikes 2 osutatud kahepoolse karistatavuse tingimust, kui vahistamismääruse aluseks olev süütegu on:

               (a)üks lõikes 5 loetletud süütegudest, nagu see on määratletud vahistamismääruse teinud riigi õiguses, ning

               (b)vahistamismääruse teinud riigis karistatav vabadusekaotuse või vabadust piirava julgeolekumeetmega, mille maksimaalne kestus on vähemalt kolm aastat.

               5.Lõikes 4 osutatud süüteod on järgmised:

               -kuritegelikus organisatsioonis osalemine,

               -terrorism, nagu see on määratletud LISAS LAW-7,

               -inimkaubandus,

               -laste seksuaalne ärakasutamine ja lapsporno,

               -ebaseaduslik kauplemine narkootiliste ja psühhotroopsete ainetega,

               -ebaseaduslik kauplemine relvade, laskemoona ja lõhkeainetega,

               -korruptsioon, sealhulgas altkäemaksu andmine ja/või võtmine,

               -kelmus, sealhulgas Ühendkuningriigi, liikmesriigi või liidu finantshuve kahjustav kelmus,

               -kriminaaltulu rahapesu,

               -raha võltsimine,

               -arvutikuriteod,

               -keskkonnakuriteod, sealhulgas ebaseaduslik kauplemine ohustatud looma- ja taimeliikide ning taimesortidega,

               -ebaseaduslikule riiki sisenemisele ja riigis viibimisele kaasa aitamine,

               -tahtlik tapmine,

               -raske kehavigastuse tekitamine,

               -ebaseaduslik kauplemine inimorganite ja -kudedega,

               -inimrööv, ebaseaduslik vabaduse võtmine ja pantvangi võtmine,

               -rassism ja ksenofoobia,

               -organiseeritud või relvastatud röövimine,

               -ebaseaduslik kauplemine kultuuriväärtustega, sealhulgas antiikesemete ja kunstiteostega,

               -kelmus,

               -väljapressimine ja raha väljapressimine,

               -toodete võltsimine ja piraatkoopiate valmistamine,

               -haldusdokumentide võltsimine ja nendega kaubitsemine,

               -maksevahendi võltsimine,

               -ebaseaduslik kauplemine hormoonpreparaatide ja muude kasvukiirendajatega,

               -ebaseaduslik kauplemine tuumamaterjalide või radioaktiivsete ainetega,

               -varastatud sõidukitega kauplemine,

               -vägistamine,

               -süütamine,

               -Rahvusvahelise Kriminaalkohtu pädevusse kuuluvad kuriteod,

               -õhusõiduki, laeva või kosmoseaparaadi kaaperdamine ning

               -sabotaaž.

               Artikkel LAW.SURR.80. Vahistamismääruse kohustusliku täitmatajätmise alused

               Vahistamismääruse täitmisest keeldutakse, kui:

               (a)vahistamismääruse aluseks oleva süüteo puhul on vahistamismäärust täitvas riigis antud amnestia ja kui see riik oli oma kriminaalõiguse alusel pädev süütegu menetlema;

               (b)vahistamismäärust täitev õigusasutus teab, et tagaotsitava suhtes on samade tegude eest tehtud mõnes riigis lõplik kohtuotsus, tingimusel et kui karistus on määratud, on see täitmisele pööratud või täitmisele pööramisel või ei saa seda süüdimõistjariigi õiguse alusel enam täitmisele pöörata; või

               (c)isikut, kelle suhtes on tehtud vahistamismäärus, ei saa tema vanuse tõttu võtta vahistamismäärust täitva riigi õiguse alusel kriminaalvastutusele tegude eest, millel vahistamismäärus põhineb.

               Artikkel LAW.SURR.81. Vahistamismääruse täitmatajätmise muud alused

               1.Vahistamismääruse täitmisest võib keelduda järgmistel juhtudel:

               (a)kui artikli LAW.SURR.79 [Kohaldamisala] lõikes 2 osutatud juhul ei ole vahistamismääruse aluseks olev tegu vahistamismäärust täitva riigi õiguse kohaselt süütegu; seoses maksude või tollimaksude ning tolli ja rahavahetustehingutega ei tohi vahistamismääruse täitmisest siiski keelduda põhjusel, et vahistamismäärust täitva riigi õiguses ei ole kehtestatud samasuguseid tolli- või muid makse või et selles puuduvad samasugused makse või tollimakse, tolli ja rahavahetustehinguid käsitlevad eeskirjad nagu vahistamismääruse teinud riigi õiguses;

               (b)kui isikut, kelle suhtes on tehtud vahistamismäärus, süüdistatakse vahistamismäärust täitvas riigis sama teo eest, millel vahistamismäärus põhineb;

               (c)kui vahistamismäärust täitva riigi õigusasutused on otsustanud vahistamismääruse aluseks oleva süüteo eest süüdistust mitte esitada või menetluse peatada või kui tagaotsitava suhtes on samade tegude eest tehtud mõnes riigis lõplik kohtuotsus, mis takistab edasist menetlust;

               (d)kui vahistamismäärust täitva riigi õiguse alusel ei või tagaotsitava suhtes kriminaalmenetlust läbi viia ega teda karistada aegumise tõttu ning kui asjaomased teod kuuluvad selle riigi jurisdiktsiooni alla tema kriminaalõiguse alusel;

               (e)kui vahistamismäärust täitvale õigusasutusele on teatatud, et tagaotsitava suhtes on samade tegude eest tehtud kolmandas riigis lõplik kohtuotsus, tingimusel et kui karistus on määratud, on see täitmisele pööratud või täitmisele pööramisel või ei saa seda süüdimõistjariigi õiguse alusel enam täitmisele pöörata;

               (f)kui vahistamismäärus on tehtud vabadusekaotusliku karistuse või vabadust piirava julgeolekumeetme täideviimiseks ja tagaotsitav viibib vahistamismäärust täitvas riigis või on selle kodanik või elanik ning kui see riik kohustub karistuse või vabadust piirava julgeolekumeetme täide viima kooskõlas oma siseriikliku õigusega; kui karistuse või vabadust piirava julgeolekumeetme üleviimiseks vahistamismäärust täitvasse riiki on vaja tagaotsitava nõusolekut, võib vahistamismäärust täitev riik keelduda vahistamismääruse täitmisest alles pärast seda, kui tagaotsitav on karistuse või vabadust piirava julgeolekumeetme üleviimisega nõus;

               (g)kui vahistamismäärus on seotud süütegudega,

               (I)mis loetakse vahistamismäärust täitva riigi õiguse alusel täielikult või osaliselt toime panduks vahistamismäärust täitva riigi territooriumil või kohas, mida sellena käsitletakse, või

               (II)mis on toime pandud väljaspool vahistamismääruse teinud riigi territooriumi ning vahistamismäärust täitva riigi õigus ei võimalda süüdistust esitada samade süütegude eest, kui need on toime pandud väljaspool tema territooriumi;

               (h)kui objektiivsete asjaolude põhjal on põhjust arvata, et vahistamismäärus on tehtud isikule süüdistuse esitamiseks või tema karistamiseks isiku soo, rassi, usutunnistuse, etnilise päritolu, rahvuse, keele, poliitiliste vaadete või seksuaalse sättumuse alusel või et see võib kahjustada selle isiku olukorda mis tahes eespool nimetatud põhjusel;

               (i)kui vahistamismäärus on tehtud vabadusekaotusliku karistuse või vabadust piirava julgeolekumeetme täideviimiseks ja tagaotsitav ei ilmunud isiklikult kohtulikule arutelule, mille tulemusel otsus tehti, välja arvatud juhul, kui vahistamismääruses on märgitud, et kooskõlas otsuse teinud riigi õiguses kindlaks määratud täiendavate menetlusnõuetega

               (III)ja õigel ajal

               (A)esitati asjaomasele isikule kohtukutse isiklikult ning seega teavitati teda sellest, mis kuupäeval ja kus oli kavandatud toimuma kohtulik arutelu, mille tulemusel asjaomane otsus tehti, või sai asjaomane isik tegelikult muul viisil ametliku teabe selle kohta, mis kuupäeval ja kus oli kavandatud toimuma kohtulik arutelu, mille tulemusel otsus tehti, nii et ühemõtteliselt tehti kindlaks, et isik oli kavandatud kohtuliku arutelu kuupäevast ja kohast teadlik,

               ning

               (B)teavitati asjaomast isikut sellest, et otsuse võib teha ka siis, kui isik ei ilmu kohtulikule arutelule,

               või

               (IV)oli asjaomane isik, olles kavandatud kohtuliku arutelu kuupäevast ja kohast teadlik, andnud volitused enda kohtulikul arutelul kaitsmiseks kas enda valitud või riigi määratud kaitsjale, kes teda kohtulikul arutelul ka kaitses,

               või

               (V)pärast seda, kui asjaomasele isikule otsus kätte toimetati ning teda teavitati sõnaselgelt õigusest taotleda asja uuesti läbivaatamist või otsus edasi kaevata ning tema õigusest osaleda sellel kohtulikul arutelul, mis võimaldab asja, sealhulgas uue tõendusmaterjali sisuliselt uuesti läbi vaadata, ja mille tulemusel võidakse algne otsus tühistada,

               (A)teatas ta sõnaselgelt, et ta ei vaidlusta otsust,

               või

               (B)ei taotlenud ta asja uuesti läbivaatamist ega kaevanud otsust edasi kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul

               või

               (VI)ei toimetatud asjaomasele isikule otsust isiklikult kätte, kuid

               (A)see toimetatakse talle isiklikult kätte viivitamata pärast üleandmist ning teda teavitatakse sõnaselgelt tema õigusest taotleda asja uuesti läbivaatamist või otsus edasi kaevata ning tema õigusest osaleda sellel kohtulikul arutelul, mis võimaldab asja, sealhulgas uue tõendusmaterjali sisuliselt uuesti läbi vaadata, ja mille tulemusel võidakse algne otsus tühistada,

               ning

               (B)teda teavitatakse ajavahemikust, mille jooksul isik peab taotlema asja uuesti läbivaatamist või kaebama otsuse edasi, nagu on märgitud asjaomases vahistamismääruses.

               2.
                     Kui vahistamismäärus on tehtud vabadusekaotusliku karistuse või vabadust piirava julgeolekumeetme täideviimiseks lõike 1 punkti i alapunktis iv sätestatud tingimustel ning asjaomane isik ei ole varem saanud ametlikku teavet tema suhtes algatatud kriminaalmenetluse kohta, võib see isik, kui teda teavitatakse vahistamismääruse sisust, taotleda enne tema üleandmist kohtuotsuse ärakirja. Kohe pärast seda, kui vahistamismääruse teinud asutust on nimetatud taotlusest teavitatud, esitab ta vahistamismäärust täitva asutuse kaudu kohtuotsuse ärakirja asjaomasele isikule. Asjaomase isiku taotlus ei lükka edasi üleandmismenetlust ega vahistamismääruse täitmise otsust. Kohtuotsus esitatakse asjaomasele isikule üksnes teavitamiseks; seda esitamist ei käsitleta otsuse ametliku kättetoimetamisena ning esitamise hetkest ei hakata lugema ajalisi piiranguid, mida kohaldatakse uuesti läbivaatamise või edasikaebamise suhtes.

               3.
                     Kui isik antakse üle lõike 1 punkti i alapunktis iv sätestatud tingimuste kohaselt ja see isik on taotlenud asja uuesti läbivaatamist või kaevanud otsuse edasi, vaadatakse sellise läbivaatamise või apellatsioonimenetluse tulemust ootava isiku kinnipidamine kõnealuse menetluse lõpuleviimiseni üle kooskõlas vahistamismääruse teinud riigi õigusega kas regulaarselt või asjaomase isiku taotlusel. Läbivaatamisel hinnatakse eelkõige võimalust kinnipidamine peatada või katkestada. Asja uuesti läbivaatamine või apellatsioonimenetlus peab algama õigeaegselt pärast üleandmist.

               Artikkel LAW.SURR.82. Poliitilise süüteo erand

               1.Vahistamismääruse täitmisest ei või keelduda põhjusel, et vahistamismäärust täitev riik võib pidada süütegu poliitiliseks süüteoks, poliitilise süüteoga seotud süüteoks või poliitilistel motiividel toime pandud süüteoks.

               2.Ühendkuningriik ja liit mis tahes oma liikmesriigi nimel võivad kumbki siiski teatada õiguskaitse- ja õigusalase koostöö erikomiteele, et lõiget 1 kohaldatakse üksnes seoses järgmisega:

               (a)terrorismi tõkestamise Euroopa konventsiooni artiklites 1 ja 2 osutatud süüteod;

               (b)kuritegeliku kokkuleppe sõlmimine või kuritegeliku ühenduse moodustamine, et panna toime üks või mitu terrorismi tõkestamise Euroopa konventsiooni artiklis 1 või artiklis 2 osutatud süütegu, juhul kui see kuritegeliku kokkuleppe sõlmimine või kuritegeliku ühenduse moodustamine vastab artikli LAW.SURR.79 [Kohaldamisala] lõikes 3 osutatud käitumise kirjeldusele, ning

               (c)terrorism, nagu see on määratletud lepingu LISAS LAW-7;

               3.Kui vahistamismääruse on teinud riik, kes on esitanud lõikes 2 osutatud teate, või riik, kelle nimel on esitatud selline teade, võib vahistamismäärust täitev riik kohaldada vastastikkuse põhimõtet.

               Artikkel LAW.SURR.83. Kodakondsuse erand

               1.Vahistamismääruse täitmisest ei või keelduda põhjusel, et tagaotsitav on vahistamismäärust täitva riigi kodanik.

               2.Ühendkuningriik ja liit mis tahes oma liikmesriigi nimel võivad kumbki teatada õiguskaitse- ja õigusalase koostöö erikomiteele, et selle riigi kodanikke ei anta üle või et tema kodanike üleandmine on lubatud ainult teatavatel kindlaksmääratud tingimustel. Teade esitatakse põhjustel, mis on seotud Ühendkuningriigi või selle riigi, kelle nimel teade on esitatud, siseriikliku õiguskorra aluspõhimõtete või tavadega. Sellisel juhul võib olenevalt vajadusest liit mis tahes oma liikmesriigi nimel või Ühendkuningriik teatada õiguskaitse- ja õigusalase koostöö erikomiteele mõistliku aja jooksul pärast teiselt poolelt teate saamist, et olenevalt vajadusest liikmesriigi või Ühendkuningriigi vahistamismäärust täitev õigusasutus võib keelduda oma riigi kodanike üleandmisest kõnealusele riigile või et üleandmine on lubatud üksnes teatavatel kindlaksmääratud tingimustel.

               3.
                     Juhul kui riik on keeldunud vahistamismääruse täitmisest põhjusel, et Ühendkuningriigi puhul ta ise või liikmesriigi puhul liit tema nimel on esitanud lõikes 2 osutatud teate, kaalub see riik, võttes arvesse vahistamismääruse teinud riigi seisukohti, oma kodaniku suhtes sellise menetluse algatamist, mis vastab vahistamismääruse sisule. Juhul kui õigusasutus otsustab sellist menetlust mitte algatada, on vahistamismääruse aluseks oleva süüteo ohvril võimalik saada selle otsuse kohta teavet kooskõlas kohaldatava siseriikliku õigusega.

                  4.Kui riigi pädevad asutused algatavad lõike 3 kohaselt menetluse oma kodaniku vastu, tagab see riik, et tema pädevad asutused saavad võtta asjakohaseid meetmeid ohvrite ja tunnistajate abistamiseks olukorras, kus ohver või tunnistaja elab teises riigis, eelkõige seoses menetluse läbiviimise viisiga.

               Artikkel LAW.SURR.84. Vahistamismääruse teinud riigi poolt teatavatel juhtudel antavad tagatised

               Vahistamismäärust täitva õigusasutuse poolt vahistamismääruse täitmise suhtes võib rakendada järgmisi tagatisi:

               (a)kui vahistamismääruse aluseks olev süütegu on vahistamismääruse teinud riigis karistatav eluaegse vabadusekaotuse või eluaegse vabadust piirava julgeolekumeetmega, võib vahistamismäärust täitev riik seada vahistamismääruse täitmise sõltuvusse tingimusest, et vahistamismääruse teinud riik annab vahistamismäärust täitva riigi jaoks piisava tagatise, et vahistamismääruse teinud riik vaatab määratud karistuse või meetme taotluse korral või hiljemalt 20 aasta pärast läbi või soodustab selliste armuandmismeetmete kohaldamist, mida isikul on õigus taotleda vahistamismääruse teinud riigi õiguse või tava alusel ning mille eesmärk on jätta kõnealune karistus või meede täide viimata;

               (b)kui isik, kelle kohta on tehtud vahistamismäärus talle süüdistuse esitamiseks, on vahistamismäärust täitva riigi kodanik või elanik, võib selle isiku üleandmise suhtes kohaldada tingimust, et ta saadetakse pärast ärakuulamist vahistamismäärust täitvasse riiki tagasi, et seal kanda vabadusekaotust või täita vabadust piiravat julgeolekumeedet, mis on talle määratud vahistamismääruse teinud riigis; kui karistuse või vabadust piirava julgeolekumeetme üleviimiseks vahistamismäärust täitvasse riiki on vaja tagaotsitava nõusolekut, kohaldatakse tagatise suhtes, et isik saadetakse oma karistuse kandmiseks vahistamismäärust täitvasse riiki tagasi, tingimust, et tagaotsitav on pärast ärakuulamist nõus oma saatmisega vahistamismäärust täitvasse riiki tagasi;

               (c)kui on alust arvata, et tagaotsitava põhiõiguste kaitse satub reaalselt ohtu, võib vahistamismäärust täitev õigusasutus vajaduse korral nõuda enne, kui ta teeb vahistamismääruse täitmise kohta otsuse, lisatagatisi tagaotsitava kohtlemise kohta pärast tema üleandmist.

               Artikkel LAW.SURR.85. Keskasutuse kasutamine

               1.Ühendkuningriik ja liit mis tahes oma liikmesriigi nimel võivad kumbki teavitada õiguskaitse- ja õigusalase koostöö erikomiteed Ühendkuningriigi puhul keskasutusest ning liidu puhul iga riigi keskasutusest või, kui nii on asjaomase riigi õigussüsteemiga ette nähtud, siis mitmest sellisest keskasutusest, mis on määratud pädevate õigusasutuste abistamiseks.

               2.Õiguskaitse- ja õigusalase koostöö erikomitee teavitamisel lõike 1 alusel võivad Ühendkuningriik ja liit mis tahes oma liikmesriigi nimel kumbki teatada, et asjaomaste riikide kohtusüsteemi korraldusest tulenevalt kuulub keskasutuse või -asutuste vastutusse vahistamismääruste edastamise ja vastuvõtmise haldamine ning kogu muu ametlik kirjavahetus, mis on seotud vahistamismääruste edastamise ja vastuvõtmise haldamisega. Selline teade on kõigile vahistamismääruse teinud riigi ametiasutustele siduv.

               Artikkel LAW.SURR.86. Vahistamismääruse sisu ja vorm

               1.Vahistamismääruses esitatakse LISAS LAW-5 esitatud vormi kohaselt järgmine teave:

               (a)tagaotsitava isikuandmed ja kodakondsus;

               (b)vahistamismääruse teinud õigusasutuse nimi, aadress, telefoni- ja faksinumber ning e-posti aadress;

               (c)tõendid täitmisele pööratava kohtuotsuse, vahistamismääruse või muu samasuguse mõjuga, täitmisele pööratava otsuse kohta, mis kuulub artikli LAW.SURR.79 [Kohaldamisala] kohaldamisalasse;

               (d)süüteo olemus ja õiguslik kvalifikatsioon, eelkõige seoses artikliga LAW.SURR.79 [Kohaldamisala];

               (e)süüteo toimepanemise tehiolude kirjeldus, sealhulgas aeg, koht ja tagaotsitava isiku süüteos osalemise laad;

               (f)lõpliku kohtuotsuse olemasolu korral määratud karistus või süüteo eest ette nähtud karistusmäär vahistamismääruse teinud riigi õiguse alusel; ning

               (g)võimaluse korral muud süüteo tagajärjed.

               2.Vahistamismäärus tõlgitakse vahistamismäärust täitva riigi ametlikku keelde või ühte selle riigi ametlikest keeltest. Ühendkuningriik ja liit mis tahes oma liikmesriigi nimel võivad kumbki teatada õiguskaitse- ja õigusalase koostöö erikomiteele, et aktsepteeritav on tõlge riigi ühte või mitmesse muusse ametlikku keelde.

               Artikkel LAW.SURR.87. Vahistamismääruse edastamine

               Kui tagaotsitava asukoht on teada, võib vahistamismääruse teinud õigusasutus edastada vahistamismääruse otse vahistamismäärust täitvale õigusasutusele.

               Artikkel LAW.SURR.88. Vahistamismääruse edastamise üksikasjalik kord

               1.Kui vahistamismääruse teinud õigusasutus ei tea, milline ametiasutus on pädev vahistamismäärust täitev õigusasutus, teeb ta vajalikud järelepärimised, et vahistamismäärust täitvalt riigilt see teave saada.

               2.Vahistamismääruse teinud õigusasutus võib paluda vahistamismääruse edastada Rahvusvahelisel Kriminaalpolitsei Organisatsioonil (Interpol).

               3.Vahistamismääruse teinud õigusasutus võib edastada vahistamismääruse mis tahes turvalisel viisil, millest jääb kirjalik tõend, ja tingimustel, mis võimaldavad vahistamismäärust täitval riigil veenduda vahistamismääruse autentsuses.

               4.Kõik raskused, mis on seotud vahistamismääruse täitmiseks vajalike dokumentide edastamise või autentsusega, lahendatakse asjaomaste õigusasutuste vaheliste otsekontaktide teel või vajaduse korral riikide keskasutuste osalusel.

               5.Kui vahistamismääruse saanud asutus ei ole pädev vahistamismäärust täitma, edastab ta selle automaatselt oma riigi pädevale asutusele ja teavitab sellest vahistamismääruse teinud õigusasutust.

               Artikkel LAW.SURR.89. Tagaotsitava õigused

               1.Kui tagaotsitav vahistatakse vahistamismääruse täitmise eesmärgil, teavitab vahistamismäärust täitev õigusasutus kooskõlas oma siseriikliku õigusega seda isikut vahistamismäärusest ja selle sisust ning samuti võimalusest nõustuda enda üleandmisega vahistamismääruse teinud riigile.

               2.Tagaotsitaval, kes on vahistatud vahistamismääruse täitmise eesmärgil ja kes ei räägi või ei mõista vahistamismäärusega seotud menetluse keelt, on õigus kasutada tõlgi abi ning tal on õigus saada kirjalik tõlge tema emakeeles või muus keeles, mida ta räägib või millest ta aru saab, kooskõlas vahistamismäärust täitva riigi õigusega.

               3.Tagaotsitaval on vahistamisel õigus kaitsja abile kooskõlas vahistamismäärust täitva riigi õigusega.

               4.Tagaotsitavat teavitatakse tema õigusest määrata vahistamismääruse teinud riigis kaitsja abistama vahistamismäärust täitva riigi kaitsjat vahistamismäärusega seotud menetluses. Käesolev lõige ei piira artiklis LAW.SURR.101 [Isiku üleandmise tähtajad] sätestatud tähtaegade kohaldamist.

               5.Vahistatud tagaotsitaval on õigus sellele, et tema kodakondsusjärgse riigi konsulaarasutusi või kui ta on kodakondsuseta isik, siis tema peamiseks elukohaks oleva riigi konsulaarasutusi teavitatakse põhjendamatu viivituseta vahistamisest ning et ta saab soovi korral nende asutustega suhelda.

               Artikkel LAW.SURR.90. Isiku vahi all pidamine

               Kui isik võetakse vahistamismääruse alusel vahi alla, teeb vahistamismäärust täitev õigusasutus vahistamismäärust täitva riigi õiguse kohaselt otsuse selle kohta, kas tagaotsitav peaks jääma vahi alla. Isiku võib kooskõlas vahistamismäärust täitva riigi õigusega igal ajal ajutiselt vabastada, eeldusel et selle riigi pädev asutus võtab kõik meetmed, mida ta peab vajalikuks, et vältida isiku põgenemist.

               Artikkel LAW.SURR.91. Üleandmisega nõustumine

               1.Kui vahistatu väidab, et ta on üleandmisega nõus, peab see nõusolek ja, kui vaja, tema sõnaselge otsus loobuda õigusest, et tema suhtes kohaldataks artikli LAW.SURR.105 [Muude süütegude eest süüdistuse esitamise võimalused] lõikes 2 osutatud erikohustuse reeglit, olema antud vahistamismäärust täitvale õigusasutusele vastavalt vahistamismäärust täitva riigi õigusele.

               2.Iga riik peab võtma vajalikke meetmeid selle tagamiseks, et nõusoleku ja vajaduse korral ka lõikes 1 osutatud loobumisotsuse väljaselgitamisel ilmneks selgesti, et asjaomane isik on toiminud vabatahtlikult ja olles täiesti teadlik tagajärgedest. Selleks peab tagaotsitaval olema õigus kaitsjale.

               3.Lõikes 1 osutatud nõusolek ja vajaduse korral loobumisotsus tuleb ametlikult dokumenteerida vastavalt vahistamismäärust täitva liikmesriigi õiguses sätestatud korrale.

               4.Nõusolekut ei saa põhimõtteliselt tagasi võtta. Iga riik võib sätestada, et käesoleva artikli lõikes 1 osutatud nõusoleku ja vajaduse korral loobumisotsuse võib tagasi võtta vastavalt tema siseriikliku õiguse alusel kohaldatavatele eeskirjadele. Artiklis LAW.SURR.101 [Isiku üleandmise tähtajad] sätestatud tähtaegade kehtestamisel ei võeta sellisel juhul arvesse nõusolekust teatamise ja nõusoleku tagasivõtmise vahelist aega. Ühendkuningriik ja liit mis tahes oma liikmesriigi nimel võivad kumbki teatada õiguskaitse- ja õigusalase koostöö erikomiteele oma soovist seda võimalust kasutada, teatades nõusoleku tagasivõtmise korra ja selle korra muudatused.

               Artikkel LAW.SURR.92. Tagaotsitava ärakuulamine

               Kui vahistatu ei ole nõus üleandmisega, nagu on osutatud artiklis LAW.SURR.91 [Üleandmisega nõustumine], on tal õigus, et vahistamismäärust täitev õigusasutus ta ära kuulaks vastavalt vahistamismäärust täitva riigi õigusele.

               Artikkel LAW.SURR.93. Üleandmisotsus

               1.Vahistamismäärust täitev õigusasutus teeb käesolevas jaotises kindlaksmääratud aja jooksul ja tingimuste kohaselt ning eelkõige kooskõlas artiklis LAW.SURR.77 [Proportsionaalsuse põhimõte] sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega otsuse selle kohta, kas isik tuleb üle anda.

               2.Kui vahistamismäärust täitev õigusasutus leiab, et vahistamismääruse teinud riigi edastatud teabest ei piisa üleandmisotsuse tegemiseks, küsib ta vajalikku lisateavet, mis tuleb kiiresti saata, eelkõige seoses artiklitega LAW.SURR.77 [Proportsionaalsuse põhimõte], LAW.SURR.80 [Vahistamismääruse kohustusliku täitmatajätmise alused] kuni LAW.SURR.82 [Poliitilise süüteo erand], LAW.SURR.84 [Vahistamismääruse teinud riigi poolt teatavatel juhtudel antavad tagatised] ja LAW.SURR.86 [Vahistamismääruse sisu ja vorm], ning võib selle saamiseks kehtestada tähtaja, võttes arvesse vajadust järgida artikliga LAW.SURR.95 [Vahistamismääruse täitmise otsuse tähtajad ja kord] ettenähtud tähtaegu.

               3.Vahistamismääruse teinud õigusasutus võib alati edastada vahistamismäärust täitvale õigusasutusele vajalikku lisateavet.

               Artikkel LAW.SURR.94. Otsus mitme taotluse korral

               1.Kui kaks või enam riiki on teinud sama isiku kohta Euroopa vahistamismääruse või vahistamismääruse, teeb vahistamismäärust täitev õigusasutus otsuse selle kohta, milline vahistamismäärus täidetakse, võttes asjakohaselt arvesse kõiki asjaolusid ning eriti süütegude suhtelist raskust ja toimepanemise kohta, vahistamismääruste või Euroopa vahistamismääruste vastavaid kuupäevi ning seda, kas määrus on tehtud süüdistuse esitamiseks või vabadusekaotusliku karistuse või vabadust piirava julgeolekumeetme täideviimiseks, ning pidades silmas ka liidu õigusest tulenevaid liikmesriikide juriidilisi kohustusi, eelkõige seoses liikumisvabaduse ja kodakondsuse alusel diskrimineerimise keelu põhimõtetega.

               2.Lõikes 1 osutatud valiku tegemisel võib vahistamismäärust täitev liikmesriigi õigusasutus küsida nõu Eurojustilt.

               3.Kui vahistamismääruse ja kolmanda riigi esitatud väljaandmistaotluse vahel on vastuolu, teeb vahistamismäärust täitva riigi pädev asutus otsuse selle kohta, kas ülimuslik on vahistamismäärus või väljaandmistaotlus, võttes asjakohaselt arvesse kõiki asjaolusid ning eelkõige neid, millele on osutatud lõikes 1 ja mida on nimetatud kohaldatavas konventsioonis.

               4.Käesolev artikkel ei piira riikide kohustusi, mis tulenevad Rahvusvahelise Kriminaalkohtu statuudist.

               Artikkel LAW.SURR.95. Vahistamismääruse täitmise otsuse tähtajad ja kord

               1.Vahistamismäärust menetletakse ja see täidetakse viivitamata.

               2.Juhul kui tagaotsitav nõustub üleandmisega, tehakse lõplik otsus vahistamismääruse täitmise kohta kümne päeva jooksul pärast nõusoleku andmist.

               3.Muudel juhtudel tehakse lõplik otsus vahistamismääruse täitmise kohta 60 päeva jooksul pärast tagaotsitava vahistamist.

               4.Kui erijuhtudel ei ole vahistamismäärust võimalik täita lõikes 2 või 3 kehtestatud tähtaja jooksul, teavitab vahistamismäärust täitev õigusasutus sellest viivitamata vahistamismääruse teinud õigusasutust ja esitab viivituse põhjused. Sellistel juhtudel võib tähtaega veel 30 päeva võrra pikendada.

               5.Vahistamismäärust täitev õigusasutus tagab kuni vahistamismääruse kohta lõpliku otsuse tegemiseni, et oleksid jätkuvalt täidetud materiaalsed tingimused isiku üleandmiseks.

               6.Vahistamismääruse täitmisest keeldumise korral tuleb esitada põhjused.

               Artikkel LAW.SURR.96. Olukord enne otsuse tegemist

               1.Kui vahistamismäärus on tehtud kriminaalmenetluse läbiviimiseks, peab vahistamismäärust täitev õigusasutus:

               (a)nõustuma, et tagaotsitav tuleb ära kuulata vastavalt artiklile LAW.SURR.97 [Isiku ärakuulamine enne otsuse tegemist], või

               (b)nõustuma tagaotsitava ajutise üleandmisega.

               2.Ajutise üleandmise tingimused ja kestus tuleb kindlaks määrata vahistamismääruse teinud ja vahistamismäärust täitva õigusasutuse vastastikusel kokkuleppel.

               3.Ajutise üleandmise korral peab isik saama pöörduda tagasi vahistamismäärust täitvasse riiki, et osaleda üleandmismenetluse raames toimuval, kõnealust isikut käsitleval ärakuulamisel.

               Artikkel LAW.SURR.97. Isiku ärakuulamine enne otsuse tegemist

               1.Tagaotsitava kuulab ära õigusasutus. Selleks abistab tagaotsitavat kaitsja, kes on määratud kooskõlas vahistamismääruse teinud riigi õigusega.

               2.Tagaotsitav kuulatakse ära vahistamismäärust täitva riigi õiguse kohaselt ning tingimustel, milles on vahistamismääruse teinud ja vahistamismäärust täitev õigusasutus omavahel kokku leppinud.

               3.Pädev vahistamismäärust täitev õigusasutus võib nimetada tagaotsitava ärakuulamisel osalema teise oma riigi õigusasutuse, et tagada käesoleva artikli nõutav kohaldamine.

               Artikkel LAW.SURR.98. Privileegid ja immuniteedid

               1.Kui tagaotsitaval on privileeg või immuniteet seoses kohtualluvuse või täitmisega vahistamismäärust täitvas riigis, hakkavad artiklis LAW.SURR.95 [Vahistamismääruse täitmise otsuse tähtajad ja kord] osutatud tähtajad kulgema siis, kui vahistamismäärust täitvale õigusasutusele on teatatud, et privileeg või immuniteet on ära võetud.

               2.Vahistamismäärust täitev riik tagab, et materiaalsed tingimused tõhusaks üleandmiseks oleksid täidetud, kui isikul enam ei ole privileegi ega immuniteeti.

               3.Kui privileegi või immuniteedi äravõtmise õigus on vahistamismäärust täitva riigi asutusel, nõuab vahistamismäärust täitev õigusasutus viivitamata sellelt asutuselt, et ta seda õigust kasutaks. Kui privileegi ja immuniteedi äravõtmise õigus on teise riigi asutusel, kolmandal riigil või rahvusvahelisel organisatsioonil, nõuab vahistamismääruse teinud õigusasutus sellelt asutuselt, et ta seda õigust kasutaks.

               Artikkel LAW.SURR.99. Samaaegsed rahvusvahelised kohustused

               1.Käesolev leping ei piira vahistamismäärust täitva riigi kohustusi, kui tagaotsitav on kolmandast riigist sellele riigile välja antud ning kui seda isikut kaitsevad selle kokkuleppe sätted, mille alusel isik välja anti seoses erikohustuse reegliga. Vahistamismäärust täitev riik võtab kõik vajalikud meetmed, et taotleda viivitamata selle kolmanda riigi luba, kes tagaotsitava välja andis, et tagaotsitavat oleks võimalik vahistamismääruse teinud riigile üle anda. Artiklis LAW.SURR.95 [Vahistamismääruse täitmise otsuse tähtajad ja kord] osutatud tähtajad ei hakka kulgema enne erikohustuse reegli kohaldamise lõppu.

               2.Vahistamismäärust täitev riik tagab, et oleksid jätkuvalt täidetud tõhusaks üleandmiseks vajalikud materiaalsed tingimused, kuni kolmas riik, kes tagaotsitava välja andis, teeb otsuse.

               Artikkel LAW.SURR.100. Otsusest teatamine

               Vahistamismäärust täitev õigusasutus teatab vahistamismääruse teinud õigusasutusele viivitamata vahistamismäärusega seoses võetavate meetmete kohta tehtud otsusest.

               Artikkel LAW.SURR.101. Isiku üleandmise tähtajad

               1.Tagaotsitav antakse üle võimalikult kiiresti, asjaomaste asutuste kokkulepitud kuupäeval.

               2.Tagaotsitav antakse üle hiljemalt kümme päeva pärast vahistamismääruse täitmise kohta lõppotsuse tegemist.

               3.Kui tagaotsitava üleandmist lõikes 2 sätestatud tähtaja jooksul takistavad asjaolud, mis ei sõltu kummastki riigist, võtavad vahistamismäärust täitev ja vahistamismääruse teinud õigusasutus viivitamata teineteisega ühendust ja lepivad kokku uue üleandmiskuupäeva. Sellisel juhul toimub üleandmine kümne päeva jooksul alates uuest kokkulepitud kuupäevast.

               4.Üleandmise võib erandkorras ajutiselt edasi lükata mõjuvatel humanitaarsetel põhjustel, näiteks kui on alust arvata, et üleandmine ohustaks ilmselt tagaotsitava elu või tervist. Vahistamismäärus täidetakse, kui neid põhjuseid enam ei ole. Vahistamismäärust täitev õigusasutus teatab sellest viivitamata vahistamismääruse teinud õigusasutusele ja nad lepivad kokku uue üleandmiskuupäeva. Sellisel juhul toimub üleandmine kümne päeva jooksul alates uuest kokkulepitud kuupäevast.

               5.Kui lõigetes 2–4 osutatud tähtaegade möödumisel on tagaotsitav ikka veel vahi all, vabastatakse ta. Vahistamismäärust täitev ja vahistamismääruse teinud õigusasutus võtavad teineteisega kohe ühendust, kui selgub, et isik vabastatakse käesoleva lõike alusel, ning lepivad kokku selle isiku üleandmise korra.

               Artikkel LAW.SURR.102. Edasilükatud või tingimuslik üleandmine

               1.Olles otsustanud vahistamismääruse täita, võib vahistamismäärust täitev õigusasutus lükata tagaotsitava üleandmise edasi, et tagaotsitavale saaks vahistamismäärust täitvas riigis esitada süüdistuse muu kui vahistamismääruses osutatud teo eest, või kui talle on juba karistus sellise teo eest määratud, et ta saaks karistust kanda vahistamismäärust täitva riigi territooriumil.

               2.Üleandmise edasilükkamise asemel võib vahistamismäärust täitev õigusasutus anda tagaotsitava vahistamismääruse teinud riigile ajutiselt üle tingimustel, mille määravad vastastikusel kokkuleppel kindlaks vahistamismäärust täitev ja vahistamismääruse teinud õigusasutus. Kokkulepe sõlmitakse kirjalikult ning selle tingimused on vahistamismääruse teinud riigi kõigile asutustele siduvad.

               Artikkel LAW.SURR.103. Läbivedu

               1.Iga riik lubab viia üleantava tagaotsitava isiku läbi oma territooriumi, eeldusel et riigile on esitatud järgmine teave:

               (a)selle isiku isikuandmed ja kodakondsus, kelle kohta vahistamismäärus on tehtud;

               (b)teave vahistamismääruse olemasolu kohta;

               (c)süüteo olemus ja õiguslik kvalifikatsioon; ning

               (d)süüteo tehiolude kirjeldus, sealhulgas kuupäev ja koht.

               2.Riik, kelle nimel on vastavalt artikli LAW.SURR.83 [Kodakondsuse erand] lõikele 2 esitatud teade selle kohta, et tema kodanikke ei anta üle või et üleandmine on lubatud ainult teatavatel kindlaksmääratud tingimustel, võib samadel tingimustel keelata oma kodanike veo läbi oma territooriumi või seada sellisele veole samad tingimused.

               3.Riigid määravad asutused, mis vastutavad läbiveotaotluste ja vajalike dokumentide vastuvõtmise ning muu ametliku kirjavahetuse eest, mis on seotud läbiveotaotlustega.

               4.Läbiveotaotluse ja lõikes 1 osutatud teabe võib saata lõike 3 kohaselt määratud asutusele mis tahes viisil, millest jääb kirjalik tõend. Läbiveoriik teeb oma otsuse teatavaks samal moel.

               5.Käesolevat artiklit ei kohaldata lennugraafiku kohaste vahemaandumisteta õhutranspordi puhul. Kui toimub lennugraafiku väline maandumine, esitab vahistamismääruse teinud riik lõike 3 kohaselt määratud asutusele lõikes 1 osutatud teabe.

               6.Käesolevat artiklit kohaldatakse mutatis mutandis sellise läbiveo korral, mis puudutab kolmandast riigist riigile väljaantavat isikut. Eelkõige käsitatakse viiteid „vahistamismäärusele“ viidetena „väljaandmistaotlusele“.

               Artikkel LAW.SURR.104. Vahistamismäärust täitvas riigis vahi all peetud aja mahaarvestamine

               1.Vahistamismääruse teinud riik arvab vahistamismääruse teinud riigis vabadusekaotusliku karistuse või vabadust piirava julgeolekumeetme tulemusel kantava karistuse kogukestusest maha vahistamismääruse täitmisest tulenenud vahi all pidamise kogukestuse.

               2.Vahistamismäärust täitev õigusasutus või artikli LAW.SURR.85 [Keskasutuse kasutamine] alusel määratud keskasutus edastab vahistamismääruse teinud õigusasutusele üleandmise ajal kogu teabe vahistamismääruse alusel tagaotsitava vahi all pidamise kestuse kohta.

               Artikkel LAW.SURR.105. Muude süütegude eest süüdistuse esitamise võimalused

               1.Ühendkuningriik ja liit mis tahes oma liikmesriigi nimel võivad kumbki teatada õiguskaitse- ja õigusalase koostöö erikomiteele, et suhetes teiste riikidega, kelle kohta kehtib sama teatis, eeldatakse, et on antud nõusolek esitada isikule süüdistus, määrata talle karistus või teda vahistada, et viia täide vabadusekaotuslik karistus või vabadust piirav julgeolekumeede süüteo eest, mis on toime pandud enne isiku üleandmist ja mis on muu süütegu kui see, mille eest ta üle anti, kui vahistamismäärust täitev õigusasutus ei osuta oma üleandmisotsuses konkreetse juhtumi puhul teisiti.

               2.Välja arvatud lõigetes 1 ja 3 osutatud juhtudel, ei tohi üleantavale isikule süüdistust esitada, määrata talle karistust või muul viisil võtta talt vabadust süüteo eest, mis on toime pandud enne üleandmist ja mis on muu süütegu kui see, mille eest kõnealune isik üle anti.

               3.Käesoleva artikli lõiget 2 ei kohaldata järgmistel juhtudel:

               (a)kui isikul on olnud võimalus lahkuda selle riigi territooriumilt, kellele ta üle anti, ja ta ei ole seda teinud 45 päeva jooksul pärast tema lõplikku vabastamist või ta on sellele territooriumile pärast lahkumist tagasi pöördunud;

               (b)kui süütegu ei ole karistatav vabadusekaotuse või vabadust piirava julgeolekumeetmega;

               (c)kui kriminaalmenetlus ei anna alust isikuvabadust piirava meetme kohaldamiseks;

               (d)kui isiku suhtes võidakse kohaldada muud kui vabadusekaotust hõlmavat karistust või meedet, eelkõige rahatrahvi või seda asendavat meedet, isegi kui karistuse või meetmega võib kaasneda isikuvabaduse piiramine;

               (e)kui isik on nõustunud üleandmisega ja samal ajal loobunud erikohustuse reegli kasutamisest vastavalt artiklile LAW.SURR.91 [Üleandmisega nõustumine];

               (f)kui isik on üleandmise järel sõnaselgelt loobunud erikohustuse reegli kasutamisest seoses konkreetsete süütegudega, mis on toime pandud enne isiku üleandmist; loobumisotsus tuleb esitada vahistamismääruse teinud riigi pädevale õigusasutusele ja dokumenteerida vastavalt selle riigi õigusele; loobumisotsus tuleb koostada nii, et on selge, et asjaomane isik on teinud selle vabatahtlikult ja olles täiesti teadlik tagajärgedest; selleks peab isikul olema õigus kaitsjale; ning

               (g)kui isiku üle andnud, vahistamismäärust täitev õigusasutus annab oma nõusoleku vastavalt käesoleva artikli lõikele 4.

               4.Nõustumistaotlus koos artikli LAW.SURR.86 [Vahistamismääruse sisu ja vorm] lõikes 1 osutatud teabe ning artikli LAW.SURR.86 [Vahistamismääruse sisu ja vorm] lõikes 2 osutatud tõlkega esitatakse vahistamismäärust täitvale õigusasutusele. Nõusolek antakse, kui nõusoleku taotlemise aluseks oleva süüteo suhtes on kohaldatav üleandmine vastavalt käesoleva jaotise sätetele. Nõusoleku andmisest keeldutakse artiklis LAW.SURR.80 [Vahistamismääruse kohustusliku täitmatajätmise alused] osutatud alustel ning muudel juhtudel võib keelduda ainult artiklis LAW.SURR.81 [Vahistamismääruse täitmatajätmise muud alused] või artikli LAW.SURR.82 [Poliitilise süüteo erand] lõikes 2 ja artikli LAW.SURR.83 [Kodakondsuse erand] lõikes 2 osutatud alustel. Otsus tehakse hiljemalt 30 päeva jooksul pärast taotluse kättesaamist. Artiklis LAW.SURR.84 [Vahistamismääruse teinud riigi poolt teatavatel juhtudel antavad tagatised] osutatud olukordades peab vahistamismääruse teinud riik andma nimetatud artiklis sätestatud tagatised.

               Artikkel LAW.SURR.106. Üleandmine või sellele järgnev väljaandmine

               1.Ühendkuningriik ja liit mis tahes oma liikmesriigi nimel võivad kumbki teatada õiguskaitse- ja õigusalase koostöö erikomiteele, et suhetes teiste riikidega, kelle kohta kehtib sama teatis, eeldatakse, et on antud nõusolek anda enne üleandmist toime pandud süüteo eest tehtud vahistamismääruse või Euroopa vahistamismääruse alusel isik üle riigile, kes ei ole vahistamismäärust täitev riik, kui vahistamismäärust täitev õigusasutus ei osuta oma üleandmisotsuses konkreetse juhtumi puhul teisiti.

               2.Igal juhul võib isiku, kes on vahistamismääruse või Euroopa vahistamismääruse alusel üle antud vahistamismääruse teinud riigile, anda sellise vahistamismääruse või Euroopa vahistamismääruse alusel, mis on tehtud seoses enne isiku üleandmist toime pandud süüteoga, vahistamismäärust täitva riigi nõusolekuta üle muule riigile kui vahistamismäärust täitev riik, järgmistel juhtudel:

               (a)kui tagaotsitaval on olnud võimalus lahkuda selle riigi territooriumilt, kellele ta üle anti, ja ta ei ole seda teinud 45 päeva jooksul pärast tema lõplikku vabastamist või ta on sellele territooriumile pärast lahkumist tagasi pöördunud;

               (b)kui tagaotsitav nõustub enda üleandmisega vahistamismääruse või Euroopa vahistamismääruse alusel riigile, kes ei ole vahistamismäärust täitev riik; nõusolek tuleb esitada vahistamismääruse teinud riigi pädevatele õigusasutustele ja dokumenteerida vastavalt selle riigi õigusele; see tuleb koostada nii, et on selge, et asjaomane isik on teinud selle vabatahtlikult ja olles täiesti teadlik tagajärgedest; selleks peab tagaotsitaval olema õigus kaitsjale; ning

               (c)kui tagaotsitava suhtes ei kohaldata erikohustuse reeglit kooskõlas artikli LAW.SURR.105 [Muude süütegude eest süüdistuse esitamise võimalused] lõike 3 punktidega a, e, f või g.

               3.Vahistamismäärust täitev õigusasutus nõustub üleandmisega teisele riigile järgmiste eeskirjade kohaselt:

               (a)nõustumistaotlus koos artikli LAW.SURR.86 [Vahistamismääruse sisu ja vorm] lõikes 1 osutatud teabe ning artikli LAW.SURR.86 [Vahistamismääruse sisu ja vorm] lõikes 2 osutatud tõlkega esitatakse vastavalt artiklile LAW.SURR.87 [Vahistamismääruse edastamine];

               (b)nõusolek antakse, kui nõusoleku taotlemise aluseks oleva süüteo suhtes on kohaldatav üleandmine vastavalt käesoleva lepingu sätetele;

               (c)otsus tehakse hiljemalt 30 päeva jooksul pärast taotluse kättesaamist; ning

               (d)nõusoleku andmisest keeldutakse artiklis LAW.SURR.80 [Vahistamismääruse kohustusliku täitmatajätmise alused] osutatud alustel ning muudel juhtudel võib keelduda ainult artiklis LAW.SURR.81 [Vahistamismääruse täitmatajätmise muud alused] või artikli LAW.SURR.82 [Poliitilise süüteo erand] lõikes 2 ja artikli LAW.SURR.83 [Kodakondsuse erand] lõikes 2 osutatud alustel.

               4.Artiklis LAW.SURR.84 [Vahistamismääruse teinud riigi poolt teatavatel juhtudel antavad tagatised] osutatud olukordades annab vahistamismääruse teinud riik nimetatud artiklis sätestatud tagatised.

               5.Olenemata lõike 1 sätetest ei anta isikut, kes on vahistamismääruse alusel üle antud, välja kolmandale riigile ilma isiku üle andnud riigi pädeva asutuse nõusolekuta. Nõusolek tuleb anda kooskõlas konventsioonidega, milles see riik on osalisriik, ja siseriikliku õigusega.

               Artikkel LAW.SURR.107. Vara üleandmine

               1.Vahistamismäärust täitev õigusasutus arestib ja annab vahistamismääruse teinud õigusasutuse taotlusel või omal algatusel ning vastavalt oma siseriiklikule õigusele üle vara:

               (a)mida võidakse vajada asitõendina või

               (b)mille tagaotsitav on süüteo tulemusel omandanud.

               2.Lõikes 1 osutatud vara antakse üle isegi siis, kui vahistamismäärust ei ole võimalik täita tagaotsitava surma või põgenemise tõttu.

               3.Kui lõikes 1 osutatud vara kuulub vahistamismäärust täitva riigi territooriumil arestimisele või konfiskeerimisele, võib see riik, kui vara on vaja seoses käimasoleva kriminaalmenetlusega, võtta selle ajutiselt hoiule või anda üle vahistamismääruse teinud riigile, tingimusel et vara tagastatakse.

               4.Säilivad kõik õigused, mille vahistamismäärust täitev riik või kolmandad isikud võivad olla lõikes 1 osutatud vara suhtes omandanud. Kui sellised õigused on olemas, tagastab vahistamismääruse teinud riik vara tasuta vahistamismäärust täitvale riigile kohe pärast kriminaalmenetluse lõppu.

               Artikkel LAW.SURR.108. Kulud

               1.Vahistamismäärust täitva riigi territooriumil tehtud vahistamismääruse täitmisega seotud kulud kannab see riik.

               2.Kõik muud kulud kannab vahistamismääruse teinud riik.

               Artikkel LAW.SURR.109. Seos muude juriidiliste dokumentidega

               1.Alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast asendab see jaotis ühelt poolt Ühendkuningriigi ja teiselt poolt liikmesriikide vahelistes suhetes väljaandmise valdkonnas kohaldatavate järgmiste konventsioonide sätted, piiramata nende kohaldamist riikide ja kolmandate riikide vahelistes suhetes:

               (a)13. detsembril 1957 Pariisis sõlmitud väljaandmise Euroopa konventsioon ja selle lisaprotokollid ning

               (b)terrorismi tõkestamise Euroopa konventsiooni väljaandmist puudutavad sätted.

               2.Kui lõikes 1 osutatud konventsioone või kokkuleppeid kohaldatakse riikide territooriumide või selliste territooriumide suhtes, mille välissuhete eest vastutab riik, kuid mille kohta ei kehti käesolev jaotis, on need juriidilised dokumendid jätkuvalt nende territooriumide ja teiste riikide suhete aluseks.

               Artikkel LAW.SURR.110. Teadete läbivaatamine

               Käesoleva jaotise ühisel läbivaatamisel, nagu on osutatud artikli LAW.OTHER.135 [Läbivaatamine ja hindamine] lõikes 1, võtavad pooled arvesse vajadust säilitada teated, mis esitatakse artikli LAW.SURR.79 [Kohaldamisala] lõike 4, artikli LAW.SURR.82 [Poliitilise süüteo erand] lõike 2 ja artikli LAW.SURR.83 [Kodakondsuse erand] lõike 2 alusel. Kui artikli LAW.SURR.83 [Kodakondsuse erand] lõikes 2 osutatud teateid ei uuendata, kaotavad need kehtivuse viis aastat pärast käesoleva lepingu jõustumise kuupäeva. Artikli LAW.SURR.83 [Kodakondsuse erand] lõikes 2 osutatud teateid võib uuendada või esitada üksnes kolme kuu jooksul enne, kui täitub viis aastat käesoleva lepingu jõustumisest, ja seejärel iga viie aasta tagant, eeldusel et sel ajal on täidetud artikli LAW.SURR.83 [Kodakondsuse erand] lõikes 2 sätestatud tingimused.

               Artikkel LAW.SURR.111. Tehtud vahistamismäärused kohaldamise lõppemise korral

               Olenemata artiklist LAW.GEN.5 [Koostöö ulatus juhul, kui liikmestriik ei osale enam liidu õiguse alusel kehtivas samalaadses meetmes]; artiklist LAW.OTHER.136 [Lõpetamine] ja artiklist LAW.OTHER.137 [Peatamine], kohaldatakse vahistamismääruste suhtes käesoleva jaotise sätteid, kui tagaotsitav on vahistamismääruse täitmiseks vahistatud enne käesoleva jaotise kohaldamise lõppemist, olenemata sellest, kas vahistamismäärust täitev õigusasutus on otsustanud tagaotsitava vahi alla jätta või ta ajutiselt vabastada.

               Artikkel LAW.SURR.112. Kohaldamine olemasolevate Euroopa vahistamismääruste suhtes

               Käesolevat jaotist kohaldatakse Euroopa vahistamismääruste suhtes, mille riik on teinud kooskõlas nõukogu raamotsusega 2002/584/JSK
                  81
                enne üleminekuperioodi lõppu, kui tagaotsitavat ei ole enne üleminekuperioodi lõppu vahistamismääruse täitmiseks vahistatud.

               VIII jaotis. Vastastikune abi

               Artikkel LAW.MUTAS.113. Eesmärk

               1.Käesoleva jaotise eesmärk on täiendada järgmiste õigusaktide sätteid ja hõlbustada nende kohaldamist ühelt poolt liikmesriikide ja teiselt poolt Ühendkuningriigi vahel:

               (a)20. aprillil 1959 Strasbourgis sõlmitud kriminaalasjades vastastikuse abistamise Euroopa konventsioon (edaspidi „vastastikuse abistamise Euroopa konventsioon“);

               (b)vastastikuse abistamise Euroopa konventsiooni 17. märtsil 1978 koostatud lisaprotokoll; ning

               (c)vastastikuse abistamise Euroopa konventsiooni 8. novembril 2001 koostatud teine lisaprotokoll.

               2.Käesolev jaotis ei piira käesoleva jaotise suhtes ülimusliku IX jaotise [Karistusregistri andmete vahetamine] sätete kohaldamist.

               Artikkel LAW.MUTAS.114. Pädeva asutuse määratlus

               Käesolevas jaotises tähendab „pädev asutus“ mis tahes ametiasutust, kes on pädev saatma ja/või vastu võtma vastastikuse abi taotlusi kooskõlas vastastikuse abistamise Euroopa konventsiooni ja selle protokollide sätetega ning nagu riigid on kindlaks määranud oma vastavates deklaratsioonides, mis on adresseeritud Euroopa Nõukogu peasekretärile. „Pädev asutus“ hõlmab ka liidu asutusi, millest on teatatud artikli LAW.OTHER.134 [Teated] lõike 7 punkti c kohaselt; selliste liidu asutuste suhtes kohaldatakse vastavalt käesoleva jaotise sätteid.

               Artikkel LAW.MUTAS.115. Vastastikuse abi taotluse vorm

               1.Õiguskaitse- ja õigusalase koostöö erikomitee kohustub kehtestama vastastikuse abi taotluste tüüpvormi käesoleva lepingu lisana.

               2.Kui õiguskaitse- ja õigusalase koostöö erikomitee on võtnud vastu lõike 1 kohase otsuse, kasutatakse taotluste esitamiseks tüüpvormi.

               3.Õiguskaitse- ja õigusalase koostöö erikomitee võib vajaduse järgi vastastikuse abi taotluste tüüpvormi muuta.

               Artikkel LAW.MUTAS.116. Vastastikuse abi taotluse esitamise tingimused

               1.Taotluse esitanud riigi pädev asutus võib esitada vastastikuse abi taotluse üksnes juhul, kui ta on veendunud, et täidetud on järgmised tingimused:

               (a)taotlus on menetluse läbiviimiseks vajalik ja proportsionaalne, võttes arvesse kahtlustatava või süüdistatava õigusi, ning

               (b)taotluses märgitud uurimismeetme või -meetmete võtmist oleks saanud taotleda samadel tingimustel sarnases riigisiseses asjas.

               2.Taotluse saanud riik võib konsulteerida taotluse esitanud riigiga juhul, kui taotluse saanud riigi pädev asutus on seisukohal, et lõike 1 tingimused ei ole täidetud. Pärast konsulteerimist võib taotluse esitanud riigi pädev asutus otsustada vastastikuse abi taotluse tagasi võtta.

               Artikkel LAW.MUTAS.117. Teist tüüpi uurimismeetmete kasutamine

               1.Taotluse saanud riigi pädev asutus kaalub võimaluse korral muu kui vastastikuse abi taotluses märgitud uurimismeetme kasutamist, kui:

               (a)taotluses märgitud uurimismeedet ei ole taotluse saanud riigi õiguses ette nähtud või

               (b)taotluses märgitud uurimismeedet ei saaks kasutada sarnases riigisiseses asjas.

               2.Ilma et see piiraks vastastikuse abistamise Euroopa konventsioonis ja selle protokollides ning artiklis LAW.MUTAS.119 [Ne bis in idem] sätestatud keeldumispõhjuste kohaldamist, ei kohaldata käesoleva artikli lõiget 1 järgmiste uurimismeetmete suhtes, mille võtmine peab alati olema taotluse saanud riigi õigusega ette nähtud:

               (a)politsei- või õigusasutuste registrites sisalduva sellise teabe hankimine, millele taotluse saanud riigi pädeval asutusel on kriminaalmenetluses otsejuurdepääs;

               (b)tunnistajate, ekspertide, kannatanute, kahtlustatavate või süüdistatavate või kolmandate isikute ärakuulamine taotluse saanud riigi territooriumil;

               (c)uurimismeetmed, mille puhul ei rakendata sunnimeetmeid ja mis on määratletud taotluse saanud riigi õiguses, ning

               (d)konkreetset telefoninumbrit või IP-aadressi kasutavate isikute kindlakstegemine.

               3.Taotluse saanud riigi pädev asutus võib kasutada ka muud kui vastastikuse abi taotluses märgitud uurimismeedet, kui taotluse saanud riigi pädeva asutuse valitud uurimismeetmega saavutataks sama tulemus vähem sekkuvate vahenditega kui taotluses osutatud uurimismeetmega.

               4.Kui taotluse saanud riigi pädev asutus otsustab kasutada muud kui vastastikuse abi taotluses märgitud uurimismeedet, nagu on osutatud lõigetes 1 ja 3, teavitab ta sellest kõigepealt taotluse esitanud riigi pädevat asutust, kes võib otsustada taotluse tagasi võtta või seda täiendada.

               5.Kui taotluses märgitud uurimismeedet ei ole taotluse saanud riigi õiguses ette nähtud või see ei oleks sarnases riigisiseses asjas kättesaadav ning kui puuduvad muud uurimismeetmed, millel oleks taotletud uurimismeetmega sama tulemus, teavitab taotluse saanud riigi pädev asutus taotluse esitanud riigi pädevat asutust, et taotletud abi ei ole võimalik anda.

               Artikkel LAW.MUTAS.118. Teavitamise kohustus

               Taotluse saanud riigi pädev asutus teavitab taotluse esitanud riigi pädevat asutust mis tahes viisil ja põhjendamatu viivituseta, kui:

               (a)vastastikuse abi taotlust ei ole võimalik täita, sest taotlus on puudulik või ilmselgelt ebaõige, või

               (b)kui taotluse saanud riigi pädev asutus leiab vastastikuse abi taotluse täitmise käigus ilma edasiste järelepärimisteta, et võib olla asjakohane rakendada uurimismeetmeid, mida ei olnud esialgu ette nähtud või mida ei olnud võimalik vastastikuse abi taotluse koostamise ajal kindlaks määrata, et taotluse esitanud riigi pädev asutus saaks konkreetsel juhul võtta edasisi meetmeid.

               Artikkel LAW.MUTAS.119. Ne bis in idem

               Vastastikuse abi andmisest võib lisaks vastastikuse abistamise Euroopa konventsiooni ja selle protokollidega ettenähtud keeldumispõhjustele keelduda ka põhjusel, et isiku suhtes, kelle kohta abi taotletakse ja kelle suhtes viiakse taotluse esitanud riigis ellu kriminaaluurimist, süüdistuse esitamist või muud menetlust, sealhulgas kohtumenetlust, on samade tegude eest tehtud teises riigis lõplik kohtuotsus, tingimusel et kui karistus on määratud, on see täitmisele pööratud või täitmisele pööramisel või ei saa seda süüdimõistjariigi õiguse alusel enam täitmisele pöörata.

               Artikkel LAW.MUTAS.120. Tähtajad

               1.Taotluse saanud riik otsustab vastastikuse abi taotluse täitmise üle võimalikult kiiresti ja igal juhul hiljemalt 45 päeva jooksul pärast taotluse saamist ning teavitab otsusest taotluse esitanud riiki.

               2.Vastastikuse abi taotlus täidetakse võimalikult kiiresti ja igal juhul hiljemalt 90 päeva jooksul pärast käesoleva artikli lõikes 1 osutatud otsuse tegemist või pärast artikli LAW.MUTAS.116 [Vastastikuse abi taotluse esitamise tingimused] lõikes 2 osutatud konsulteerimist.

               3.Kui vastastikuse abi taotluses on märgitud, et menetlustähtaegade, süüteo raskuse või muude eriti kiireloomuliste asjaolude tõttu on vajalik lõikega 1 või 2 ettenähtust lühem tähtaeg või kui taotluses on märgitud, et vastastikuse abi meedet tuleb rakendada konkreetsel kuupäeval, võtab taotluse saanud riik seda nõuet võimalikult suures ulatuses arvesse.

               4.Kui vastastikuse abi taotlus esitatakse vastastikuse abistamise Euroopa konventsiooni teise lisaprotokolli artikli 24 kohaste ajutiste meetmete võtmiseks, teeb taotluse saanud riigi pädev asutus otsuse ajutise meetme kohta ja teatab otsusest taotluse esitanud riigi pädevale asutusele võimalikult kiiresti pärast taotluse saamist. Enne käesoleva artikli kohaselt võetud ajutise meetme tühistamist annab taotluse saanud riigi pädev asutus võimaluse korral taotluse esitanud riigi pädevale asutusele võimaluse esitada meetme võtmise jätkamise põhjendused.

               5.Kui konkreetsel juhul ei ole võimalik kinni pidada lõikega 1 või 2 ettenähtud tähtajast või lõikes 3 osutatud tähtajast või kindlaksmääratud kuupäevast või kui lõike 4 kohane ajutiste meetmete võtmise otsus lükatakse edasi, teavitab taotluse saanud riigi pädev asutus viivitamata taotluse esitanud riigi pädevat asutust mis tahes viisil, esitades viivituse põhjused, ning konsulteerib taotluse esitanud riigi pädeva asutusega vastastikuse abi taotluse täitmiseks asjakohase aja üle.

               6.Käesolevas artiklis osutatud tähtaegu ei kohaldata, kui vastastikuse abi taotlus on tehtud seoses mis tahes järgmiste vastastikuse abistamise Euroopa konventsiooni ja selle protokollide kohaldamisalasse kuuluvate süütegude ja rikkumistega, nagu on määratletud taotluse esitanud riigi õiguses:

               (a)lubatud sõidukiiruse ületamine, kui see ei põhjustanud teise isiku vigastust ega surma ja kui kiiruseületus ei olnud märkimisväärne;

               (b)turvavöö kinnitamata jätmine;

               (c)foori punase tule või muu kohustusliku peatumismärguande eiramine;

               (d)kiivri mittekasutamine; või

               (e)keelatud sõiduraja kasutamine (näiteks hädaolukorra sõiduraja, ühistranspordiks ettenähtud sõiduraja või teetöödeks suletud sõiduraja kasutamine keelust hoolimata).

               7.Õiguskaitse- ja õigusalase koostöö erikomitee jälgib lõike 6 kohaldamist. Ta kohustub kehtestama kolme aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest lõike 6 kohaldamisalasse kuuluvate taotluste jaoks tähtajad, võttes arvesse taotluste hulka. Ta võib samuti otsustada, et lõiget 6 enam ei kohaldata.

               Artikkel LAW.MUTAS.121. Vastastikuse abi taotluste edastamine

               1.Lisaks vastastikuse abistamise Euroopa konventsiooni ja selle protokollidega ettenähtud sidekanalite kasutamisele võivad juhul, kui nimetatud dokumentide sätetega on ette nähtud otse edastamine, Ühendkuningriigi prokurörid edastada vastastikuse abi taotlusi ka otse liikmesriikide pädevatele asutustele.

               2.Lisaks vastastikuse abistamise Euroopa konventsiooni ja selle protokollidega ettenähtud sidekanalite kasutamisele võib kiireloomuliste juhtumite korral edastada kõik vastastikuse õigusabi taotlused ja omaalgatusliku teabe Europoli või Eurojusti kaudu kooskõlas käesoleva lepingu vastavate jaotiste sätetega.

               Artikkel LAW.MUTAS.122. Ühised uurimisrühmad

               Kui riikide pädevad asutused moodustavad ühise uurimisrühma, reguleeritakse liikmesriikidevahelisi suhteid ühises uurimisrühmas liidu õigusega, olenemata ühise uurimisrühma moodustamise lepingus osutatud õiguslikust alusest.

               IX jaotis. Karistusregistri andmete vahetamine

               Artikkel LAW.EXINF.120. Eesmärk

               1.Käesoleva jaotise eesmärk on võimaldada karistusregistri andmete vahetamist ühelt poolt liikmesriikide ja teiselt poolt Ühendkuningriigi vahel.

               2.Ühendkuningriigi ja liikmesriikide vahelistes suhetes on käesoleva jaotise eesmärk:

               (a)täiendada kriminaalasjades vastastikuse abistamise Euroopa konventsiooni artiklit 13 ja artikli 22 lõiget 2 ning konventsiooni 17. märtsi 1978. aasta ja 8. novembri 2001. aasta lisaprotokolle ning

               (b)asendada kriminaalasjades vastastikuse abistamise Euroopa konventsiooni artikli 22 lõige 1, mida on täiendatud 17. märtsi 1978. aasta lisaprotokolli artikliga 4.

               3.Ühelt poolt liikmesriigi ja teiselt poolt Ühendkuningriigi omavahelistes suhetes loobub kumbki õigusest tugineda oma reservatsioonidele kriminaalasjades vastastikuse abistamise Euroopa konventsiooni artikli 13 ja konventsiooni 17. märtsi 1978. aasta lisaprotokolli artikli 4 suhtes.

               Artikkel LAW.EXINF.121. Mõisted

               Käesolevas jaotises kasutatakse järgmisi mõisteid:

               (a)„süüdimõistev kohtuotsus“ – kriminaalkohtu lõplik otsus füüsilise isiku kuriteos süüdimõistmise kohta, kui nimetatud otsus on kantud süüdimõistva kohtuotsuse teinud riigi karistusregistrisse;

               (b)„kriminaalmenetlus“ – kohtueelne menetlus, kohtumenetlus ja süüdimõistva kohtuotsuse täitmine;

               (c)„karistusregister“ – siseriiklik register või siseriiklikud registrid, kuhu tehakse siseriikliku õiguse alusel kanded süüdimõistvate kohtuotsuste kohta.

               Artikkel LAW.EXINF.122. Keskasutused

               Iga riik määrab ühe või mitu keskasutust, kelle pädevusse kuulub karistusregistri andmete vahetamine vastavalt käesolevale jaotisele ja teabevahetus, millele on osutatud kriminaalasjades vastastikuse abistamise Euroopa konventsiooni artikli 22 lõikes 2.

               Artikkel LAW.EXINF.123. Teated

               1.Iga riik võtab vajalikud meetmed tagamaks, et iga tema territooriumil tehtud süüdimõistva kohtuotsuse kandmisel riigi karistusregistrisse lisatakse andmed süüdimõistetud isiku kodakondsuse või kodakondsuste kohta, kui isik on teise riigi kodanik.

               2.Iga riigi keskasutus teavitab teise riigi keskasutust kõigist süüdimõistvatest kohtuotsustest, mis on tehtud tema territooriumil selle teise riigi kodanike kohta, ning karistusregistri andmete edasistest muudatustest või kustutamistest. Riikide keskasutused edastavad selle teabe üksteisele vähemalt korra kuus.

               3.Kui riigi keskasutus saab teada, et süüdimõistetud isik on kahe või enama muu riigi kodanik, edastab ta asjakohase teabe igale sellisele riigile, isegi kui süüdimõistetud isik on selle riigi kodanik, mille territooriumil ta süüdi mõisteti.

               Artikkel LAW.EXINF.124. Süüdimõistvate kohtuotsuste säilitamine

               1.Iga riigi keskasutus säilitab kogu teabe, mis on teatatud artikli LAW.EXINF.123 [Teated] alusel.

               2.Iga riigi keskasutus tagab, et kui artikli LAW.EXINF.123 [Teated] lõike 2 alusel teatatakse edasistest muudatustest või kustutamistest, muudetakse või kustutatakse käesoleva artikli lõike 1 kohaselt säilitatav teave samamoodi.

               3.Iga riigi keskasutus tagab, et artikli LAW.EXINF.125 [Teabetaotlused] alusel esitatud taotlustele vastamisel esitatakse ainult käesoleva artikli lõike 2 kohaselt ajakohastatud teave.

               Artikkel LAW.EXINF.125. Teabetaotlused

               1.Kui riigi karistusregistrist taotletakse riigi tasandil andmeid isiku vastu algatatud kriminaalmenetluse eesmärgil või muudel eesmärkidel, võib kõnealuse riigi keskasutus vastavalt oma siseriiklikule õigusele esitada taotluse karistusregistris sisalduvate andmete ja nendega seotud andmete kohta mõne muu riigi keskasutusele.

               2.Kui isik küsib karistusregistri andmeid enda kohta muu riigi kui kodakondsusjärgse riigi keskasutuselt, esitab see keskasutus taotluse isiku kodakondsusjärgse riigi keskasutusele karistusregistris sisalduva teabe ja sellega seotud andmete saamiseks, et lisada see teave ja seotud andmed asjaomasele isikule väljastatavale väljavõttele.

               Artikkel LAW.EXINF.126. Vastused teabetaotlustele

               1.Taotluse saanud riigi keskasutus edastab teabetaotluste vastused taotluse esitanud riigi keskasutusele võimalikult kiiresti ja igal juhul 20 tööpäeva jooksul alates taotluse kättesaamise kuupäevast.

               2.Iga riigi keskasutus vastab taotlustele, mis on esitatud muul kui kriminaalmenetluse eesmärgil, kooskõlas oma siseriikliku õigusega.

               3.Vastates taotlustele, mis on esitatud lastega otseseid ja korrapäraseid kontakte hõlmavaks kutsealaseks või organiseeritud vabatahtlikuks tegevuseks värbamise eesmärkidel, lisavad riigid olenemata lõikest 2 teabe selliste süüdimõistvate kohtuotsuste olemasolu kohta, mis on seotud laste seksuaalse kuritarvitamise või ärakasutamise, lapsporno või laste seksuaalsuhte eesmärgil ahvatlemisega, sealhulgas neile kuritegudele kihutamise ja kaasaaitamisega või nende toimepanemise katsega, samuti teabe sellisest süüdimõistvast kohtuotsusest tuleneva keelu kohta viia ellu tegevust, mis hõlmab otseseid ja korrapäraseid kontakte lastega.

               Artikkel LAW.EXINF.127. Sidekanal

               Riikide vahel vahetatakse karistusregistri andmeid elektrooniliselt kooskõlas LISAS LAW-6 sätestatud tehniliste spetsifikatsioonide ja menetlusnõuetega.

               Artikkel LAW.EXINF.128. Isikuandmete kasutamise tingimused

               1.Iga riik võib kasutada isikuandmeid, mille ta on saanud vastusena oma taotlusele artikli LAW.EXINF.126 [Vastused teabetaotlustele] alusel, üksnes eesmärkidel, milleks neid andmeid taotleti.

               2.Kui teavet taotleti muul kui kriminaalmenetluse eesmärgil, võib taotluse esitanud riik kasutada artikli LAW.EXINF.126 [Vastused teabetaotlustele] alusel saadud isikuandmeid vastavalt oma siseriiklikule õigusele üksnes piirides, mille taotluse saanud liikmesriik on määranud LISA LAW-6 2. peatükis sätestatud vormil.

               3.Olenemata käesoleva artikli lõigetest 1 ja 2 võib taotluse esitanud riik kasutada isikuandmeid, mille riik on esitanud vastusena taotlusele artikli LAW.EXINF.126 [Vastused teabetaotlustele] alusel, avalikku julgeolekut ähvardava otsese ja tõsise ohu ärahoidmiseks.

               4.Iga riik tagab, et tema keskasutused ei avalda artikli LAW.EXINF.123 [Teated] alusel esitatud isikuandmeid kolmandate riikide ametiasutustele, välja arvatud juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:

               (a)isikuandmed avaldatakse ainult üksikjuhtumite kaupa;

               (b)isikuandmed avaldatakse ametiasutustele, kelle ülesanded on otseselt seotud eesmärkidega, milleks isikuandmed käesoleva lõike punkti c kohaselt avaldatakse;

               (c)isikuandmed avaldatakse üksnes juhul, kui see on vajalik:

               (VII)kriminaalmenetluse eesmärgil;

               (VIII)muul kui kriminaalmenetluse eesmärgil või

               (IX)avalikku julgeolekut ähvardava otsese ja tõsise ohu ärahoidmiseks;

               (d)taotluse esitanud kolmas riik võib isikuandmeid kasutada üksnes eesmärkidel, milleks teavet taotleti, ja artikli LAW.EXINF.123 [Teated] alusel isikuandmed esitanud riigi määratud piirides ning

               (e)isikuandmed avaldatakse vaid siis, kui keskasutus, kes on hinnanud kõiki kolmandale riigile isikuandmete edastamisega seotud asjaolusid, järeldab, et isikuandmete kaitseks on olemas asjakohased kaitsemeetmed.

               5.Käesolevat artiklit ei kohaldata isikuandmete suhtes, mille riik on saanud käesoleva jaotise alusel ja mis pärinevad sellest riigist.

               X jaotis. Võitlus rahapesu ja terrorismi rahastamise vastu

               Artikkel LAW.AML.127. Eesmärk

               Käesoleva jaotise eesmärk on toetada ja tugevdada liidu ja Ühendkuningriigi meetmeid, et tõkestada rahapesu ja terrorismi rahastamist ning võidelda selle vastu.

               Artikkel LAW.AML.128. Meetmeid, millega tõkestatakse rahapesu ja terrorismi rahastamist ning võideldakse selle vastu

               1.Pooled on leppinud kokku, et toetavad rahvusvahelisi jõupingutusi, millega soovitakse tõkestada rahapesu ja terrorismi rahastamist ning võidelda selle vastu. Pooled tunnistavad vajadust teha koostööd, et vältida oma finantssüsteemide kasutamist kuritegelikul viisil, sealhulgas uimastikaubanduse ja korruptsiooni teel saadud tulu pesemiseks, ning võidelda terrorismi rahastamise vastu.

               2.Pooled vahetavad oma õigusraamistiku piires vastavalt vajadusele asjakohast teavet.

               3.Kumbki pool rakendab põhjalikku korda rahapesu ja terrorismi rahastamise vastu võitlemiseks ning vaatab korrapäraselt läbi vajaduse seda korda tõhustada, võttes arvesse rahapesuvastase töökonna soovitustes esitatud põhimõtteid ja eesmärke.

               Artikkel LAW.AML.129. Äriühingute ja muude juriidiliste isikutetegelikult kasu saavate omanikega seotud läbipaistvus

               1.Käesolevas artiklis kasutatakse järgmisi mõisteid:

               (a)„tegelikult kasu saav omanik“ – äriühingu puhul isik, kes vastavalt poole õigusnormidele:

               (X)lõplikult kontrollib või omab õigust lõplikult kontrollida äriühingu juhtimist;

               (XI)lõplikult omab või kontrollib otseselt või kaudselt rohkem kui 25 % hääleõigustest või aktsiatest või muust osalusest äriühingus, ilma et see mõjutaks kummagi poole õigust määrata kindlaks madalam protsent, või

               (XII)muul viisil kontrollib äriühingut või omab õigust seda kontrollida;

               Selliste juriidiliste isikute puhul nagu sihtasutus, Anstalt ja piiratud vastutusega partnerlus, on kummalgi poolel õigus määrata samasugused tegelikult kasu saava omaniku kindlaksmääramise kriteeriumid või kui nad nii otsustavad, kohaldada artikli LAW.AML.130 [Õiguslike üksuste tegelikult kasu saavate omanikega seotud läbipaistvus] lõike 1 punktis a sätestatud määratust, võttes arvesse selliste juriidiliste isikute vormi ja struktuuri.

               Muude eespool nimetamata juriidiliste isikute puhul võtab kumbki pool tegelikult kasu saava omanikuga seotud asjakohase läbipaistvuse üle otsustamisel arvesse selliste juriidiliste isikute eri vorme ja struktuure ning seda, kui suur rahapesu ja terrorismi rahastamise risk on selliste juriidiliste isikutega seotud;

               (b)„tegelikult kasu saava omaniku üldandmed“ – tegelikult kasu saava omaniku nimi, sünnikuu ja -aasta, elukohariik ja kodakondsus ning tegelikult kasu saava omaniku juriidilises isikus osaluse või juriidilise isiku kontrollimise laad ja ulatus;

               (c)„pädevad asutused“:

               (XIII)ametiasutused, sealhulgas rahapesu andmebürood, millel on määratud ülesanded rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamiseks;

               (XIV)rahapesu, seotud eelkuritegude ja terrorismi rahastamise uurimisega tegelevad ametiasutused, prokuratuur ning kuritegeliku vara jälitamise, arestimise ja konfiskeerimise eest vastutavad ametiasutused;

               (XV)ametiasutused, kes täidavad rahapesu või terrorismi rahastamise vastaste nõuete täitmise tagamisega seotud järelevalve või kontrollimise ülesandeid.

               See määratlus ei piira kummagi poole õigust määrata kindlaks muudki pädevad asutused, kes võivad pääseda juurde teabele tegelikult kasu saavate omanike kohta.

                  2.Kumbki pool tagab, et tema territooriumil asuvad juriidilised isikud säilitavad tegelikult kasu saavate omanike kohta piisavat, täpset ja ajakohast teavet. Kumbki pool kehtestab mehhanismid tagamaks, et nende pädevatel asutustel on sellisele teabele õigeaegne juurdepääs.

                  3.Kumbki pool loob või hoiab töös keskregistri, milles on piisav, ajakohane ja täpne teave tegelikult kasu saavate omanike kohta. Liidu puhul luuakse keskregistrid liikmesriikide tasandil. Seda kohustust ei kohaldata seoses börsil noteeritud juriidiliste isikutega, kelle suhtes kehtivad piisava läbipaistvusega seotud avaldamisnõuded. Kui juriidilise isiku puhul ei ole tegelikult kasu saavat omanikku kindlaks määratud, kantakse registrisse muu teave, nagu kinnitus, et tegelikult kasu saavat omanikku ei ole kindlaks määratud, või andmed füüsilise isiku või füüsiliste isikute kohta, kes on juriidilise isiku puhul kõrgema astme juhi ametikohal.

               4.Kumbki pool tagab, et tema keskregistris või -registrites olev teave tehakse tema pädevatele asutustele piiranguteta ja õigel ajal kättesaadavaks.

               5.Kumbki pool tagab, et tegelikult kasu saavate omanike üldandmed tehakse üldsuse liikmetele kättesaadavaks. Teabe üldsusele kättesaadavaks tegemisest käesoleva lõike alusel võib teha piiratud erandeid juhtudel, kui üldsuse juurdepääs tekitaks tegelikult kasu saavale omanikule ebaproportsionaalseid riske, nagu kelmuse, inimröövi, šantažeerimise, väljapressimise, ahistamise, vägivalla või ähvardamise risk, või kui tegelikult kasu saav omanik on alaealine või muul viisil juriidiliselt teovõimetu.

               6.Kumbki pool tagab, et juriidilistele või füüsilistele isikutele, kes ei täida nõudeid, mis on neile kehtestatud seoses käesolevas artiklis osutatud küsimustega, on ette nähtud tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad karistused.

               7.Kumbki pool tagab, et tema pädevad asutused on võimelised andma lõigetes 2 ja 3 osutatud teavet teise poole pädevatele asutustele õigel ajal, tõhusalt ja tasuta. Selleks kaaluvad pooled turvalise teabevahetuse tagamise võimalusi.

               Artikkel LAW.AML.130 Õiguslike üksuste tegelikult kasu saavate omanikega seotud läbipaistvus

               1.Käesolevas artiklis kasutatakse järgmisi mõisteid:

               (a)„tegelikult kasu saav omanik“ – algne omanik, kaitsja (kui on olemas), usaldusisikud, kasusaaja või kasusaajate kategooria, otsese usaldusfondiga (express trust) sarnase struktuuri või ülesannetega õigusliku üksuse suhtes samaväärset positsiooni omav isik ning muu füüsiline isik, kellel on usaldusfondi (trust) üle lõplik tegelik kontroll;

               (b)„pädevad asutused“:

               (XVI)ametiasutused, sealhulgas rahapesu andmebürood, millel on määratud ülesanded rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamiseks;

               (XVII)rahapesu, seotud eelkuritegude ja terrorismi rahastamise uurimisega tegelevad ametiasutused, prokuratuur ning kuritegeliku vara jälitamise, arestimise ja konfiskeerimise eest vastutavad ametiasutused;

               (XVIII)ametiasutused, kes täidavad rahapesu või terrorismi rahastamise vastaste nõuete täitmise tagamisega seotud järelevalve või kontrollimise ülesandeid.

               See määratlus ei piira kummagi poole õigust määrata kindlaks muudki pädevad asutused, kes võivad pääseda juurde teabele tegelikult kasu saavate omanike kohta.

               2.Kumbki pool tagab, et otseste usaldusfondide usaldusisikud säilitavad tegelikult kasu saavate omanike kohta piisavat, täpset ja ajakohast teavet. Neid meetmeid kohaldatakse ka muude õiguslike üksuste suhtes, mille kumbki pool on kindlaks teinud kui usaldusfondiga sarnase struktuuri või ülesannetega õiguslikud üksused.

               3.Kumbki pool kehtestab mehhanismid tagamaks, et tema pädevatel asutustel on õigeaegne juurdepääs piisavale, täpsele ja ajakohasele teabele otseste usaldusfondide ja usaldusfondiga sarnase struktuuri või ülesannetega muude õiguslike üksuste tegelikult kasu saavate omanike kohta oma territooriumil.

               4.Kui usaldusfondide või sarnaste õiguslike üksuste kasu saavaid omanikke käsitlevat teavet hoitakse keskregistris, tagab asjaomane riik, et see teave on piisav, täpne ja ajakohane ning et pädevatel asutustel on sellisele teabele õigeaegne ja piiranguteta juurdepääs. Pooled püüavad kaaluda viise, kuidas anda juurdepääs usaldusfondide või sarnaste õiguslike üksuste kasu saavaid omanikke käsitlevale teabele üksikisikutele või organisatsioonidele, kes suudavad tõendada õigustatud huvi sellise teabega tutvumise vastu.

               5.Kumbki pool tagab, et juriidilistele või füüsilistele isikutele, kes ei täida nõudeid, mis on neile kehtestatud seoses käesolevas artiklis osutatud küsimustega, on ette nähtud tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad karistused.

               6.Kumbki pool tagab, et tema pädevad asutused on võimelised andma lõikes 3 osutatud teavet teise poole pädevatele asutustele õigel ajal, tõhusalt ja tasuta. Selleks kaaluvad pooled turvalise teabevahetuse tagamise võimalusi.

               XI jaotis. Vara arestimine ja konfiskeerimine

               Artikkel LAW.CONFISC.1. Koostöö eesmärk ja põhimõtted

               1. Käesoleva jaotise eesmärk on näha ette ühelt poolt Ühendkuningriigi ja teiselt poolt liikmesriikide vahel võimalikult ulatuslik koostöö uurimistes ja menetlustes, mille eesmärk on arestida vara selle hilisemaks konfiskeerimiseks ning konfiskeerida vara kriminaalasjade menetlemise raames. See ei välista muud koostööd artikli LAW.CONFISC.10 [Konfiskeerimiskohustus] lõigete 5 ja 6 kohaselt. Käesoleva jaotisega nähakse ette ka koostöö liidu asutustega, kelle liit on määranud käesoleva jaotise kohaldamiseks.

               2.Iga riik täidab käesoleva jaotisega ettenähtud tingimuste kohaselt teise riigi taotlusi:

               a)
                     konkreetse vara konfiskeerimiseks ning tulu konfiskeerimiseks, mis seisneb nõudes tasuda tulu väärtusele vastav rahasumma;

               b)
                     uurimisabi saamiseks ja ajutiste meetmete võtmiseks punktis a osutatud vormis konfiskeerimise eesmärgil.

               3.Lõike 2 punkti b alusel taotletud uurimisabi ja ajutisi meetmeid rakendatakse taotluse saanud riigi õiguses lubatud korras ja selle õigusega kooskõlas. Kui taotluses, milles käsitletakse üht neist meetmetest, on määratud kindlaks formaalsused või menetlused, mis on vajalikud taotluse esitanud riigi õiguse alusel, siis isegi kui need ei ole taotluse saanud riigile omased, täidab taotluse saanud riik sellised taotlused ulatuses, milles taotletav tegevus ei ole vastuolus tema siseriikliku õiguse aluspõhimõtetega.

               4.Taotluse saanud riik tagab, et teisest riigist saadud taotlused tulu ja kuriteovahendite kindlakstegemiseks, jälitamiseks või arestimiseks on sama tähtsad kui siseriiklike menetluste raames esitatud taotlused.

               5.Konfiskeerimist või konfiskeerimise eesmärgil uurimisabi ja ajutisi meetmeid taotledes tagab taotluse esitanud riik, et järgitakse vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõtet.

               6.Käesoleva jaotise sätteid kohaldatakse 16. mail 2005 Varssavis sõlmitud rahapesu, kriminaaltulu avastamist, arestimist ja konfiskeerimist ning terrorismi rahastamist käsitleva Euroopa Nõukogu konventsiooni (edaspidi „2005. aasta konventsioon“) ning 8. novembril 1990 Strasbourgis sõlmitud rahapesu, kriminaaltulu avastamist, arestimist ja konfiskeerimist käsitleva konventsiooni (edaspidi „1990. aasta konventsioon“) rahvusvahelise koostöö peatükkide asemel. Käesoleva lepingu artikliga LAW.CONFISC.2 [Mõisted] asendatakse 2005. aasta konventsiooni artikli 1 ja 1990. aasta konventsiooni artikli 1 vastavad mõisted. Käesoleva jaotise sätted ei mõjuta riikide kohustusi, mis tulenevad 2005. aasta konventsiooni ja 1990. aasta konventsiooni muudest sätetest.

               Artikkel LAW.CONFISC.2. Mõisted

               Käesolevas jaotises kasutatakse järgmisi mõisteid:

               (a)„konfiskeerimine“ – karistus või meede, mille kohus määrab pärast kuriteo või -tegudega seotud menetlust ning mille tagajärg on vara lõplik äravõtmine;

               (b)„arestimine“ – vara üleandmise, hävitamise, muundamise, käsutamise või ümberpaigutamise ajutine keelamine või vara ajutiselt hoiule või kontrolli alla võtmine kohtu või muu pädeva asutuse otsuse alusel;

               (c)„kuriteovahend“ – vara, mida kasutatakse või kavatsetakse kasutada mis tahes viisil täielikult või osaliselt kuriteo või -tegude toimepanemiseks;

               (d)„õigusasutus“ – siseriikliku õiguse kohaselt kohtunik, kohus või prokurör. Prokurör loetakse õigusasutuseks üksnes juhul, kui nii on sätestatud siseriiklikus õiguses;

               (e)„tulu“ – kuritegudest otseselt või kaudselt tulenenud või saadud majanduslik kasu või sellele majanduslikule kasule vastav rahasumma. See võib olla käesolevas artiklis määratletud mis tahes vara;

               (f)„vara“ – igasugune vara, kas materiaalne või mittemateriaalne, kinnis- või vallasvara, ning sellise vara omandiõigust või muid selle varaga seotud õigusi tõendavad juriidilised dokumendid või aktid, mis taotluse esitanud riigi arvates:

               (XIX)on kuriteoga saadud tulu või sellise tulu väärtusele kas täielikult või osaliselt vastav tulu;

               (XX)on kuriteovahend või sellise kuriteovahendi väärtus;

               (XXI)kuulub taotluse esitanud riigi õiguse mis tahes muude konfiskeerimisvolitusi käsitlevate sätete alusel pärast kuriteoga seotud menetlust konfiskeerimisele, sealhulgas konfiskeerimine kolmandalt isikult, laiendatud konfiskeerimine ja konfiskeerimine süüdimõistva kohtuotsuseta.

               Artikkel LAW.CONFISC.3. Abistamiskohustus

               Riigid osutavad üksteisele taotluse alusel võimalikult ulatuslikku abi kuriteovahendite, tulu ja muu konfiskeerimisele kuuluva vara kindlakstegemisel ja jälitamisel. Selline abi hõlmab kõiki meetmeid, millega esitatakse ja tagatakse tõendid selliste kuriteovahendite, tulu või muu vara olemasolu, asukoha või liikumise, laadi, õigusliku seisundi või väärtuse kohta.

               Artikkel LAW.CONFISC.4. Pangakontode ja -seifidega seotud teabetaotlused

               1.Taotluse saanud riik võtab käesolevas artiklis sätestatud tingimustel vajalikud meetmed, et teha teise riigi esitatud taotlusele vastates kindlaks, kas füüsilisel või juriidilisel isikul, kelle suhtes on algatatud kriminaaluurimine, on tema territooriumil asuvas pangas üks või mitu mis tahes liiki kontot või kas tal on selliste kontode üle kontroll, ning kui on, esitab riik kindlakstehtud kontode andmed. Need andmed sisaldavad eelkõige kliendikonto omaniku nime ja IBAN-numbrit ning pangaseifide korral rentniku nime või kordumatut identifitseerimisnumbrit.

               2.Lõikes 1 sätestatud kohustust kohaldatakse ainult juhul, kui selline teave on asjaomast kontot haldava panga valduses.

               3.Lisaks artikli LAW.CONFISC.25 [Taotluse sisu] nõuete täitmisele peab taotluse esitanud riik taotluses:

               (a)märkima, miks tema arvates on taotletav teave süüteo kriminaaluurimise jaoks tõenäoliselt oluline;

               (b)täpsustama, mille alusel ta oletab, et kontod on taotluse saanud riigis asuvates pankades, ning märkima võimalikult täpselt, milliste pankadega ja kontodega võib olla tegemist, ning

               (c)edastama kogu kättesaadava lisateabe, mis võib taotluse täitmist hõlbustada.

               4.
                     Ühendkuningriik ja liit mis tahes oma liikmesriigi nimel võivad kumbki teatada õiguskaitse- ja õigusalase koostöö erikomiteele, et käesolevat artiklit laiendatakse mittepangast finantsasutustes avatud kontode suhtes. Sellise teatamise suhtes võib kohaldada vastastikkuse põhimõtet.

               Artikkel LAW.CONFISC.5. Pangatoimingutega seotud teabetaotlused

               1.Teise riigi taotluse alusel esitab taotluse saanud riik kõik nimetatud pangakontode andmed ja taotluses nimetatud ühe või enama konto vahendusel kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul tehtud toimingute andmed, kaasa arvatud saaja- ja vastuvõtjakontode andmed.

               2.Lõikes 1 sätestatud kohustust kohaldatakse ainult juhul, kui selline teave on asjaomast kontot haldava panga valduses.

               3.Lisaks artikli LAW.CONFISC.25 [Taotluse sisu] nõuete täitmisele peab taotluse esitanud riik taotluses märkima, miks ta leiab, et taotletud teave on süüteo kriminaaluurimise jaoks asjakohane.

               4.Taotluse saanud riik võib seada sellise taotluse rahuldamisele samad tingimused, mida ta kohaldab läbiotsimis- ja arestimistaotluste puhul.

               5.Ühendkuningriik ja liit mis tahes oma liikmesriigi nimel võivad kumbki teatada õiguskaitse- ja õigusalase koostöö erikomiteele, et käesolevat artiklit laiendatakse mittepangast finantsasutustes avatud kontode suhtes. Sellise teatamise suhtes võib kohaldada vastastikkuse põhimõtet.

               Artikkel LAW.CONFISC.6. Pangatoimingute jälgimise taotlused

               1.Taotluse saanud riik tagab, et ta on teise riigi taotluse korral suuteline kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul jälgima taotluses nimetatud ühe või enama konto vahendusel tehtavaid pangatoiminguid ja teatama jälgimise tulemused taotluse esitanud riigile.

               2.Lisaks artikli LAW.CONFISC.25 [Taotluse sisu] nõuete täitmisele peab taotluse esitanud riik taotluses märkima, miks ta leiab, et taotletud teave on süüteo kriminaaluurimise jaoks asjakohane.

               3.Pangatoimingute jälgimise otsuse teevad taotluse saanud riigi pädevad asutused kooskõlas oma siseriikliku õigusega iga üksikjuhtumi korral eraldi.

               4.Taotluse esitanud ja taotluse saanud riikide pädevad asutused lepivad kokku jälgimise praktilistes üksikasjades.

               5.Ühendkuningriik ja liit mis tahes oma liikmesriigi nimel võivad kumbki teatada õiguskaitse- ja õigusalase koostöö erikomiteele, et käesolevat artiklit laiendatakse mittepangast finantsasutustes avatud kontode suhtes. Sellise teatamise suhtes võib kohaldada vastastikkuse põhimõtet.

               Artikkel LAW.CONFISC.7. Omaalgatuslik teavitamine

               Ilma et see piiraks tema enda uurimisi või menetlusi, võib riik ilma eelneva taotluseta edastada teisele riigile teavet kuriteovahendite, tulu ja muu konfiskeerimisele kuuluva vara kohta, kui ta leiab, et sellise teabe avaldamine võib aidata teavet saaval riigil algatada või viia läbi uurimisi või menetlusi või tuua kaasa selle riigi taotluse käesoleva jaotise alusel.

               Artikkel LAW.CONFISC.8. Ajutiste meetmete võtmise kohustus

               1.Kui kriminaaluurimise või -menetluse või konfiskeerimise eesmärgil uurimise või menetluse algatanud teine riik seda taotleb, võtab taotluse saanud riik vajalikud ajutised meetmed, nagu vara arestimine, et vältida sellise varaga kauplemist või selle üleandmist või käsutamist, mille suhtes võidakse hiljem esitada konfiskeerimistaotlus või mis võib sobida taotluse rahuldamiseks.

               2.Riik, kes on saanud konfiskeerimistaotluse vastavalt artiklile LAW.CONFISC.10 [Konfiskeerimiskohustus], võtab taotluse korral käesoleva artikli lõikes 1 osutatud meetmed vara suhtes, mille kohta taotlus on esitatud või mis võib sobida taotluse rahuldamiseks.

               3.Selle artikli alusel taotluse saamise korral võtab taotluse saanud riik kõik taotluse täitmiseks vajalikud meetmed viivitamata ning sama kiiresti ja omistades sellele samasugust tähtsust kui sarnase riigisisese juhtumi puhul ning saadab taotluse esitanud riigile selle kohta viivitamata kinnituse mis tahes viisil, millest jääb kirjalik tõend.

               4.Kui taotluse esitanud riik märgib, et vara on vaja arestida viivitamata, sest on õigustatult alus arvata, et asjaomane vara lähiajal eemaldatakse või hävitatakse, võtab taotluse saanud riik kõik taotluse täitmiseks vajalikud meetmed 96 tunni jooksul alates taotluse saamisest ning saadab taotluse esitanud riigile selle kohta viivitamata kinnituse mis tahes viisil, millest jääb kirjalik tõend.

               5.Kui taotluse saanud riik ei suuda lõikes 4 sätestatud tähtaegadest kinni pidada, teavitab taotluse saanud riik sellest viivitamata taotluse esitanud riiki ja konsulteerib taotluse esitanud riigiga järgmiste asjakohaste sammude üle.

               6.Lõikes 4 sätestatud tähtaegade möödudes ei lõpe taotluse saanud riigile käesoleva artikliga kehtestatud nõuded.

               Artikkel LAW.CONFISC.9. Ajutiste meetmete võtmine

               1.Pärast artikli LAW.CONFISC.8 [Ajutiste meetmete võtmise kohustus] lõike 1 kohaselt taotletud ajutiste meetmete võtmist esitab taotluse esitanud riik taotluse saanud riigile omaalgatuslikult ja võimalikult kiiresti kogu teabe, mis võib seada kahtluse alla kõnealuste meetmete ulatuse või seda muuta. Taotluse esitanud riik esitab samuti viivitamata kogu lisateabe, mida taotluse saanud riik nõuab ning mis on vajalik ajutiste meetmete ja nende järelmeetmete võtmiseks.

               2.Enne artikli LAW.CONFISC.8 [Ajutiste meetmete võtmise kohustus] kohaselt võetud ajutise meetme tühistamist annab taotluse saanud riik võimaluse korral taotluse esitanud riigile võimaluse esitada meetme võtmise jätkamise põhjendused.

               Artikkel LAW.CONFISC.10. Konfiskeerimiskohustus

               1.Riik, kes on saanud taotluse konfiskeerida tema territooriumil asuv vara:

               (a)täidab konfiskeerimisotsuse, mille taotluse esitanud riigi kohus on sellise vara kohta teinud, või

               (b)esitab taotluse oma pädevatele asutustele konfiskeerimisotsuse saamiseks ja sellise otsuse tegemise korral täidab selle.

               2.Lõike 1 punkti b kohaldamisel on riikidel vajaduse korral pädevus algatada konfiskeerimismenetlus oma siseriikliku õiguse alusel.

               3.Lõiget 1 kohaldatakse ka sellise konfiskeerimise suhtes, mis seisneb nõudes maksta tulu väärtusele vastav rahasumma, kui vara, mille suhtes saab konfiskeerimist täide viia, asub taotluse saanud riigis. Kui lõike 1 kohase konfiskeerimise korral ei ole makset saadud, pöörab taotluse saanud riik nõude täitmisele mis tahes sel eesmärgil kättesaadava vara arvelt.

               4.Kui konfiskeerimistaotlus käsitleb konkreetset varaühikut, võivad taotluse esitanud ja taotluse saanud riik kokku leppida, et taotluse saanud riik võib konfiskeerimise ellu viia nõudega maksta vara väärtusele vastav rahasumma.

               5.Riik teeb oma siseriikliku õiguse alusel võimalikult ulatuslikku koostööd konfiskeerimisega samaväärsete meetmete võtmist taotlenud riigiga, kui taotlust ei ole esitatud kriminaalasjade menetlemise raames, niivõrd kui taotluse esitanud riigi õigusasutus on seoses kuriteoga sellised meetmed määranud, tingimusel et on kindlaks tehtud, et vara kujutab endast tulu või

               (a)muud vara, milleks tulu on muundatud või teisendatud;

               (b)seaduslikest allikatest saadud vara, kui tulu on täielikult või osaliselt sellise varaga segunenud, kuni segunenud tulu hinnatud väärtuses; või

               (c)sissetulekut või muud kasu, mis on saadud tulust, varast, milleks kriminaaltulu on muundatud või teisendatud, või varast, millega kriminaaltulu on segunenud, kuni segunenud tulu hinnatud väärtuses, samal viisil ja samas ulatuses nagu tulu puhul.

               6.Lõikes 5 osutatud meetmed hõlmavad meetmeid, mis võimaldavad vara arestida, kinni pidada ja konfiskeerida tsiviilkohtusse pöördumise teel.

               7.Taotluse saanud riik teeb konfiskeerimisotsuse täitmise otsuse viivitamata ja – ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 8 kohaldamist – hiljemalt 45 päeva pärast taotluse saamist. Taotluse saanud riik saadab taotluse esitanud riigile selle kohta viivitamata kinnituse mis tahes viisil, millest jääb kirjalik tõend. Taotluse saanud riik võtab konkreetsed meetmed, mis on vajalikud, et täita konfiskeerimisotsus viivitamata ning vähemalt sama kiiresti ja omistades sellele samasugust tähtsust kui sarnase riigisisese juhtumi puhul, välja arvatud juhul, kui on olemas artikli LAW.CONFISC.17 [Edasilükkamine] kohased edasilükkamise alused.

               8.Kui taotluse saanud riik ei suuda lõikes 7 sätestatud tähtajast kinni pidada, teavitab taotluse saanud riik sellest viivitamata taotluse esitanud riiki ja konsulteerib taotluse esitanud riigiga järgmiste asjakohaste sammude üle.

               9.Lõikes 7 sätestatud tähtaja möödudes ei lõpe taotluse saanud riigile käesoleva artikliga kehtestatud nõuded.

               Artikkel LAW.CONFISC.11. Konfiskeerimisotsuse täitmine

               1.Artikli LAW.CONFISC.10 [Konfiskeerimiskohustus] kohase konfiskeerimisotsuse saamise ja täitmise korda reguleeritakse taotluse saanud riigi õigusega.

               2.Tuvastatud asjaolud on taotluse saanud riigile siduvad niivõrd, kui need on esitatud taotluse esitanud riigi kohtu tehtud süüdimõistvas kohtuotsuses või kohtulahendis või need on kaudselt sellise süüdimõistva kohtuotsuse või kohtulahendi aluseks.

               3.Kui konfiskeerimine seisneb kohustuses maksta rahasumma, konverteerib taotluse saanud riigi pädev asutus selle summa selle riigi vääringusse konfiskeerimisotsuse täitmise otsuse tegemise ajal kehtiva vahetuskursi alusel.

               Artikkel LAW.CONFISC.12. Konfiskeeritud vara

               1.Kui käesoleva artikli lõigetest 2 ja 3 ei tulene teisiti, käsutab taotluse saanud riik artiklite LAW.CONFISC.10 [Konfiskeerimiskohustus] ja LAW.CONFISC.11 [Konfiskeerimisotsuse täitmine] kohaselt konfiskeeritud vara kooskõlas oma siseriikliku õiguse ja haldusmenetlustega.

               2.Täites taotlust, mille teine riik on esitanud artikli LAW.CONFISC.10 [Konfiskeerimiskohustus] kohaselt, kaalub taotluse saanud riik siseriikliku õigusega lubatud ulatuses ja vastava taotluse korral eelisjärjekorras konfiskeeritud vara tagastamist taotluse esitanud riigile, et see saaks maksta hüvitist kuriteo ohvritele või tagastada vara selle seaduslikele omanikele.

               3.Täites taotlust, mille teine riik on esitanud artikli LAW.CONFISC.10 [Konfiskeerimiskohustus] kohaselt, ja olles võtnud arvesse kannatanu õigust vara tagastamisele või hüvitamisele vastavalt käesoleva artikli lõikele 2, käsutab taotluse saanud riik konfiskeerimisotsuse täitmisel saadud raha järgmiselt:

               (a)kui summa on 10 000 eurot või väiksem, laekub see taotluse saanud riigile, või

               (b)kui summa on suurem kui 10 000 eurot, kannab taotluse saanud riik sellest 50 % üle taotluse esitanud riigile.

               4.Olenemata lõikest 3 võivad taotluse esitanud ja taotluse saanud riik juhtumipõhiselt pöörata oma äranägemise järgi erilist tähelepanu muude selliste lepingute või kokkulepete sõlmimisele vara käsutamise kohta.

               Artikkel LAW.CONFISC.13. Täitmise õigus ja maksimaalne konfiskeeritav summa

               1.Artikli LAW.CONFISC.10 [Konfiskeerimiskohustus] alusel esitatud konfiskeerimistaotlus ei mõjuta taotluse esitanud riigi õigust konfiskeerimisotsust ise täita.

               2.Ühtki käesolevat jaotise sätet ei tõlgendata nii, et selle kohaselt võib konfiskeeritava vara koguväärtus ületada konfiskeerimisotsuses täpsustatud rahasummat. Kui mõni riik leiab, et see võib juhtuda, alustavad asjaomased riigid konsultatsioone sellise mõju vältimiseks.

               Artikkel LAW.CONFISC.14. Vangistus kohustuse täitmata jätmise korral

               Taotluse saanud riik ei määra artikli LAW.CONFISC.10 [Konfiskeerimiskohustus] põhjal esitatud taotluse alusel vangistust kohustuse täitmata jätmise korral ega muud isiku vabadust piiravat meedet ilma taotluse esitanud riigi nõusolekuta.

               Artikkel LAW.CONFISC.15. Keeldumise alused

               1.Käesoleva jaotise kohasest koostööst võidakse keelduda, kui:

               (a)taotluse saanud riik leiab, et taotluse täitmine on vastuolus ne bis in idem-põhimõttega; või

               (b)süütegu, millega taotlus on seotud, ei ole taotluse saanud riigi õiguse kohaselt süütegu, kui see on toime pandud tema jurisdiktsiooni all; seda keeldumise alust kohaldatakse siiski artikli LAW.CONFISC.3 [Abistamiskohustus] ja artikli LAW.CONFISC.7 [Omaalgatuslik teavitamine] kohase koostöö suhtes üksnes juhul, kui taotletav abi hõlmab sunnimeetmeid.

               2.Ühendkuningriik ja liit mis tahes oma liikmesriigi nimel võivad kumbki teatada õiguskaitse- ja õigusalase koostöö erikomiteele, et vastastikkuse põhimõtte järgi ei kohaldata käesoleva artikli lõike 1 punktis b osutatud kahepoolse karistatavuse tingimust, kui vahistamismääruse aluseks olev süütegu on:

               (a)üks artikli LAW.SURR.79 [Kohaldamisala] lõikes 4 loetletud süütegudest, nagu see on määratletud taotluse esitanud riigi õiguses, ning

               (b)taotluse esitanud riigis karistatav vabadusekaotuse või vabadust piirava julgeolekumeetmega, mille maksimaalne kestus on vähemalt kolm aastat.

               3.Koostööst artiklite LAW.CONFISC.3 [Abistamiskohustus] kuni LAW.CONFISC.7 [Omaalgatuslik teavitamine] alusel niivõrd, kui taotletav abi hõlmab sunnimeetmeid, ning artiklite LAW.CONFISC.8 [Ajutiste meetmete võtmise kohustus] ja LAW.CONFISC.9 [Ajutiste meetmete võtmine] alusel võib samuti keelduda, kui taotletavaid meetmeid ei oleks võimalik taotluse saanud riigi õiguse alusel sarnase riigisisese juhtumi uurimise või menetlemise eesmärgil võtta.

               4.Kui see on taotluse saanud riigi õigusega nõutud, võib koostööst artiklite LAW.CONFISC.3 [Abistamiskohustus] kuni LAW.CONFISC.7 [Omaalgatuslik teavitamine] alusel niivõrd, kui taotletav abi hõlmab sunnimeetmeid, ning artiklite LAW.CONFISC.8 [Ajutiste meetmete võtmise kohustus] ja LAW.CONFISC.9 [Ajutiste meetmete võtmine] alusel samuti keelduda, kui taotletavaid meetmeid või muid sarnase mõjuga meetmeid ei oleks lubatud võtta taotluse esitanud riigi õiguse alusel või, seoses taotluse esitava riigi pädevate asutustega, kui kuritegudega seoses tegutsev õigusasutus ei ole taotluse kohta luba andnud.

               5.Koostööst artiklite LAW.CONFISC.10 [Konfiskeerimiskohustus] kuni LAW.CONFISC.14 [Vangistus kohustuse täitmata jätmise korral] alusel võib keelduda ka juhul, kui:

               (a)taotluse saanud riigi õiguse alusel ei ole taotlusega seotud süüteo liigi korral konfiskeerimist ette nähtud;

               (b)see oleks ilma artikli LAW.CONFISC.10 [Konfiskeerimiskohustus] lõikest 3 tulenevat kohustust piiramata vastuolus taotluse saanud riigi õiguse põhimõtetega, mis puudutavad konfiskeerimislimiite seoses suhtega

               (XXII)süüteo ja majandusliku eelise vahel, mida võib käsitada selle tuluna, või

               (XXIII)süüteo ja vara vahel, mida võib käsitada selle kuriteovahenditena;

               (c)taotluse saanud riigi õiguse kohaselt ei või konfiskeerimisotsust aja möödumise tõttu enam teha ega täita;

               (d)ilma et see piiraks artikli LAW.CONFISC.10 [Konfiskeerimiskohustus] lõigete 5 ja 6 kohaldamist, ei ole taotlus seotud varasema süüdimõistva kohtuotsusega või kohtulahendiga või kinnitusega sellises lahendis, et on toime pandud üks või mitu süütegu, mille alusel tehti konfiskeerimisotsus või mille alusel konfiskeerimist taotletakse;

               (e)konfiskeerimisotsus ei ole taotluse esitanud riigis täidetav või selle suhtes kohaldatakse endiselt tavapäraseid edasikaebamise võimalusi või

               (f)taotlus on seotud konfiskeerimisotsusega, mis tuleneb tagaseljaotsusest isiku kohta, kelle kohta konfiskeerimisotsus tehti, ning taotluse saanud riigi arvates ei vastanud taotluse esitanud riigi korraldatud menetlus, mille tulemusel selline otsus tehti, minimaalsele kaitseõigusele, mida tunnustatakse igaühe puhul, kelle vastu on esitatud kriminaalsüüdistus.

               6.Lõike 5 punkti f kohaldamisel ei loeta otsust tagaseljaotsuseks, kui:

               (a)see on kinnitatud või välja kuulutatud pärast asjaomase isiku vastuseisu või

               (b)otsus on tehtud kaebuse alusel, tingimusel et kaebuse esitas asjaomane isik.

               7.Kui taotluse saanud riik kaalub lõike 5 punkti f kohaldamisel, kas minimaalne kaitseõigus on tagatud, võtab ta arvesse asjaolu, et asjaomane isik on tahtlikult püüdnud kõrvale hoida õigusemõistmisest, või asjaolu, et see isik, kuigi tal oli võimalus kasutada tagaseljaotsuse suhtes õiguskaitsevahendit, otsustas sellest loobuda. Sama kehtib juhul, kui asjaomane isik otsustas pärast kohtukutse nõuetekohast kättesaamist mitte kohale ilmuda või edasilükkamise taotlemisest loobuda.

               8.Riigid ei kasuta pangasaladust käesoleva jaotise kohasest koostööst keeldumise alusena. Kui see on taotluse saanud riigi õigusega nõutud, võib see riik nõuda, et koostöötaotluse, millega kaasneb pangasaladuse tühistamine, peab heaks kiitma kuritegudega seoses tegutsev õigusasutus.

               9.Taotluse saanud riik ei kasuta asjaolu, et:

               (a)uurimise all olev isik või isik, kelle kohta on taotluse esitanud riigi asutused teinud konfiskeerimisotsuse, on juriidiline isik, takistusena käesoleva jaotise kohase koostöö võimaldamisel;

               (b)füüsiline isik, kelle kohta on tehtud tulu konfiskeerimise otsus, on surnud või juriidiline isik, kelle kohta on tehtud tulu konfiskeerimise otsus, on vahepeal likvideeritud, takistusena abi osutamisel kooskõlas artikli LAW.CONFISC.10 [Konfiskeerimiskohustus] lõike 1 punktiga a; või

               (c)uurimise all olevat isikut või isikut, kelle kohta on taotluse esitanud riigi asutused teinud konfiskeerimisotsuse, mainitakse taotluses nii aluseks oleva kuriteo kui ka rahapesu süüteo toimepanijana, takistusena käesoleva jaotise kohase koostöö võimaldamisel.

               Artikkel LAW.CONFISC.16. Konsulteerimine ja teave

               Kui on alust arvata, et arestimis- või konfiskeerimisotsuse täitmine seaks reaalselt ohtu põhiõiguste kaitse, konsulteerib taotluse saanud riik enne arestimis- või konfiskeerimisotsuse täitmise üle otsustamist taotluse esitanud riigiga ja võib nõuda vajaliku teabe esitamist.

               Artikkel LAW.CONFISC.17. Edasilükkamine

               Taotluse saanud riik võib taotluse alusel meetmete võtmise edasi lükata, kui sellised meetmed võivad kahjustada tema asutuste uurimisi või menetlusi.

               Artikkel LAW.CONFISC.18. Taotluse osaline või tingimuslik rahuldamine

               Enne käesoleva jaotise kohasest koostööst keeldumist või selle edasilükkamist kaalub taotluse saanud riik, olles vajaduse korral konsulteerinud taotluse esitanud riigiga, kas taotluse võib rahuldada osaliselt või kas selle suhtes võib kohaldada tingimusi, mida ta peab vajalikuks.

               Artikkel LAW.CONFISC.19. Dokumentidest teatamine

               1.Riigid võimaldavad üksteisele võimalikult ulatuslikku vastastikust abi kohtudokumentide kättetoimetamisel isikutele, keda mõjutavad ajutised meetmed ja konfiskeerimine.

               2.Käesoleva artikli eesmärk ei ole häirida:

               (a)võimalust saata kohtudokumente posti teel otse välismaal asuvatele isikutele ning

               (b)päritoluriigi kohtutäiturite, ametnike või muude pädevate asutuste võimalust toimetada kohtudokumendid kätte otse selle riigi konsulaarasutuste või õigusasutuste (sealhulgas kohtutäiturite ja -ametnike) või muude sihtriigi pädevate asutuste kaudu.

               3.Kui saatev riik toimetab kohtudokumendid kätte välismaal asuvatele isikutele, keda mõjutavad saatvas riigis vastu võetud ajutised meetmed või konfiskeerimisotsused, märgib see riik, millised õiguskaitsevahendid on sellistele isikutele tema siseriikliku õiguse alusel kättesaadavad.

               Artikkel LAW.CONFISC.20. Välisriigi otsuste tunnustamine

               1.Kui taotluse saanud riik menetleb artiklite LAW.CONFISC.8 [Ajutiste meetmete võtmise kohustus] kuni LAW.CONFISC.14 [Vangistus kohustuse täitmata jätmise korral] kohast koostöötaotlust, tunnustab ta kõiki õigusasutuse otsuseid, mis on tehtud taotluse esitanud riigis kolmandate isikute õiguste kohta.

               2.Tunnustamisest võidakse keelduda, kui:

               (a)kolmandatel isikutel ei olnud piisavalt võimalusi oma õigusi kaitsta;

               (b)otsus ei ole kooskõlas taotluse saanud riigis samas küsimuses juba tehtud otsusega;

               (c)see ei ole kooskõlas taotluse saanud riigi avaliku korraga või

               (d)otsus tehti vastuolus ainupädevust käsitlevate sätetega, mis on ette nähtud taotluse saanud riigi õigusega.

               Artikkel LAW.CONFISC.21. Asutused

               1.Iga riik määrab keskasutuse, kelle vastutusse kuulub käesoleva jaotise alusel esitatud taotluste saatmine ja neile vastamine, selliste taotluste täitmine või nende saatmine asutustele, kes on pädevad neid taotlusi täitma.

               2.Liit võib määrata liidu asutuse, kes võib lisaks liikmesriikide pädevatele asutustele samuti esitada ja vajaduse korral täita taotlusi käesoleva jaotise alusel. Kõiki selliseid taotlusi käsitatakse käesoleva jaotise kohaldamisel liikmesriigi taotlusena. Liit võib määrata kõnealuse liidu asutuse ka keskasutuseks, kes vastutab tema poolt käesoleva jaotise alusel tehtud taotluste saatmise ja talle käesoleva jaotise alusel tehtud taotluste vastamise eest.

               Artikkel LAW.CONFISC.22. Otsene teabevahetus

               1.Keskasutused suhtlevad üksteisega otse.

               2.Kiireloomuliste juhtumite korral võivad taotluse esitanud riigi õigusasutused saata käesoleva jaotise kohased taotlused või teatised otse taotluse saanud riigi õigusasutustele. Sellisel juhul saadetakse taotluse esitanud riigi keskasutuse kaudu samal ajal koopia taotluse saanud riigi keskasutusele.

               3.Kui taotlus esitatakse lõike 2 kohaselt ja asutus ei ole pädev taotlust menetlema, edastab ta taotluse riigi pädevale asutusele ja teavitab sellest otse taotluse esitanud riiki.

               4.Taotluse esitanud riigi pädevad asutused võivad artiklite LAW.CONFISC.3 [Abistamiskohustus] kuni LAW.CONFISC.7 [Omaalgatuslik teavitamine] kohased taotlused või teatised, mis ei hõlma sunnimeetmeid, edastada otse taotluse saanud riigi pädevatele asutustele.

               5.Taotluse esitanud riigi õigusasutused võivad saata käesoleva jaotise kohaste taotluste või teatiste eelnõud enne ametliku taotluse esitamist otse taotluse saava riigi õigusasutustele, tagamaks, et ametlikku taotlust oleks võimalik pärast selle saamist tõhusalt menetleda ning et see sisaldab piisavalt teavet ja lisatud dokumente, et vastata taotluse saanud riigi õiguse nõuetele.

               Artikkel LAW.CONFISC.23. Taotluse vorm ja keeled

               1.Kõik käesoleva jaotise kohased taotlused esitatakse kirjalikult. Need võib edastada elektrooniliselt või mis tahes muu sidevahendi kaudu, tingimusel et taotluse esitanud riik on taotluse korral valmis igal ajal esitama sellise teabe ja selle originaali kirjaliku tõendi.

               2.Lõike 1 kohased taotlused esitatakse ühes taotluse saava riigi ametlikest keeltest või muus keeles, millest taotluse saav riik on teavitanud või millest on tema nimel teavitatud vastavalt lõikele 3.

               3.Ühendkuningriik ja liit mis tahes oma liikmesriigi nimel võivad kumbki teavitada õiguskaitse- ja õigusalase koostöö erikomiteed keelest või keeltest, mida võib lisaks selle riigi ametlikule keelele või ametlikele keeltele kasutada taotluste esitamiseks käesoleva jaotise alusel.

               4.Artikli LAW.CONFISC.8 [Ajutiste meetmete võtmise kohustus] kohaste ajutiste meetmete taotluste esitamiseks kasutatakse LISAGA LAW-8 ettenähtud vormi.

               5.Artikli LAW.CONFISC.10 [Konfiskeerimiskohustus] kohaste konfiskeerimistaotluste esitamiseks kasutatakse LISAGA LAW-8 ettenähtud vormi.

               6.Õiguskaitse- ja õigusalase koostöö erikomitee võib lõigetes 4 ja 5 osutatud vorme vajaduse korral muuta.

               7.Ühendkuningriik ja liit mis tahes oma liikmesriigi nimel võivad kumbki teatada õiguskaitse- ja õigusalase koostöö erikomiteele, et tal on vaja lisatud dokumentide tõlget ühte taotluse saanud riigi ametlikest keeltest või muusse keelde, millest on teavitatud vastavalt käesoleva artikli lõikele 3. Artikli LAW.CONFISC.8 [Ajutiste meetmete võtmise kohustus] lõike 4 kohaste taotluste korral võib sellise lisatud dokumentide tõlke esitada taotluse saanud riigile 48 tunni jooksul pärast taotluse edastamist, ilma et see piiraks artikli LAW.CONFISC.8 [Ajutiste meetmete võtmise kohustus] lõikega 4 ettenähtud tähtaegade kohaldamist.

               Artikkel LAW.CONFISC.24. Legaliseerimine

               Käesoleva jaotise kohaldamisel edastatavate dokumentide suhtes ei kohaldata legaliseerimisformaalsusi.

               Artikkel LAW.CONFISC.25. Taotluse sisu

               1.Käesoleva jaotise alusel esitatavas koostöötaotluses täpsustatakse:

               (a)taotluse esitanud asutus ja uuriv või menetlev asutus;

               (b)taotluse eesmärk ja põhjus;

               (c)asjaolud, sealhulgas asjaomased faktid (näiteks süüteo kuupäev, koht ja tehiolud), millega uurimised või menetlused on seotud, välja arvatud teatamistaotluse puhul;

               (d)kui koostöö hõlmab sunnimeetmeid:

               (XXIV)õigusnormide tekst või kui see ei ole võimalik, märge asjakohase kohaldatava õiguse kohta ning

               (XXV)märge selle kohta, et taotletavat meedet või muud sarnase mõjuga meedet võib võtta taotluse esitanud riigi territooriumil selle riigi õiguse alusel;

               (e)vajaduse korral ja kui võimalik:

               (XXVI)asjaomase isiku või asjaomaste isikute andmed, sealhulgas nimi, sünniaeg ja -koht, kodakondsus ja asukoht ning juriidilise isiku puhul tema asukoht, ning

               (XXVII)vara, millega seoses koostööd taotletakse, selle asukoht, seos asjaomase isiku või asjaomaste isikutega, seos süüteoga, samuti olemasolev teave teiste isikute ja varaga seotud huvide kohta ning

               (f)konkreetsed menetlused, mille järgimist taotluse esitanud riik soovib.

               2.Artikli LAW.CONFISC.8 [Ajutiste meetmete võtmise kohustus] kohases ajutiste meetmete taotluses seoses sellise vara arestimisega, mille kohta võib teha konfiskeerimisotsuse, millega nõutakse rahasumma maksmist, märgitakse ka maksimumsumma, mille sissenõudmist selles varas taotletakse.

               3.Artikli LAW.CONFISC.10 [Konfiskeerimiskohustus] kohane taotlus peab lisaks käesoleva artikli lõikes 1 osutatud teabele sisaldama järgmist:

               (a)artikli LAW.CONFISC.10 [Konfiskeerimiskohustus] lõike 1 punkti a puhul:

               (XXVIII)taotluse esitanud riigi kohtu tehtud konfiskeerimisotsuse tõestatud koopia ja otsuse tegemise põhjused, kui need ei ole otsuses märgitud;

               (XXIX)taotluse esitanud riigi pädeva asutuse tõend selle kohta, et konfiskeerimisotsus on täidetav ja selle suhtes ei kohaldata tavapäraseid edasikaebamise võimalusi;

               (XXX)teave selle kohta, millises ulatuses otsuse täitmist taotletakse, ning

               (XXXI)teave ajutiste meetmete võtmise vajaduse kohta;

               (b)artikli LAW.CONFISC.10 [Konfiskeerimiskohustus] lõike 1 punkti b puhul teave asjaolude kohta, millele taotluse esitanud riik tugineb ja mis on piisavad, et taotluse saanud riik saaks taotleda otsust oma siseriikliku õiguse alusel;

               (c)kui kolmandatel isikutel on olnud võimalus nõudeid esitada, siis dokumendid, mis seda tõendavad.

               Artikkel LAW.CONFISC.26. Puudulikud taotlused

               1.Kui taotlus ei vasta käesoleva jaotise sätetele või kui esitatud teave ei ole piisav, et võimaldada taotluse saanud riigil taotlust menetleda, võib see riik paluda taotluse esitanud riigil taotlust muuta või täiendada seda lisateabega.

               2.Taotluse saanud riik võib selliste muudatuste või teabe saamiseks kehtestada tähtaja.

               3.Artikli LAW.CONFISC.10 [Konfiskeerimiskohustus] kohase taotlusega seoses taotletud muudatuste või teabe kättesaamiseni võib taotluse saanud riik võtta meetmeid, millele on osutatud artiklites LAW.CONFISC.3 [Abistamiskohustus] kuni LAW.CONFISC.9 [Ajutiste meetmete võtmine].

               Artikkel LAW.CONFISC.27. Mitme taotluse olemasolu

               1.Kui taotluse saanud riik saab sama isiku või vara kohta artikli LAW.CONFISC.8 [Ajutiste meetmete võtmise kohustus] või artikli LAW.CONFISC.10 [Konfiskeerimiskohustus] alusel rohkem kui ühe taotluse, ei takista mitme taotluste olemasolu seda riiki menetlemast taotlusi, mis hõlmavad ajutiste meetmete võtmist.

               2.Kui artikli LAW.CONFISC.10 [Konfiskeerimiskohustus] kohaseid taotlusi on mitu, kaalub taotluse saanud riik konsulteerimist taotluse esitanud riikidega.

               Artikkel LAW.CONFISC.28. Põhjendamiskohustus

               Taotluse saanud riik põhjendab käesoleva jaotise kohasest koostööst keeldumise, selle edasilükkamise või selle suhtes tingimuste seadmise otsuseid.

               Artikkel LAW.CONFISC.29. Teave

               1.Taotluse saanud riik teavitab taotluse esitanud riiki viivitamata:

               (a)käesoleva jaotise kohase taotluse alusel algatatud meetmest;

               (b)käesoleva jaotise kohase taotluse alusel võetud meetme lõpptulemusest;

               (c)otsusest käesoleva jaotise kohasest koostööst täielikult või osaliselt keelduda, see täielikult või osaliselt edasi lükata või selle suhtes täielikult või osaliselt tingimused seada;

               (d)asjaoludest, mille tõttu on taotletavat meedet võimatu võtta või mille tõttu see tõenäoliselt märkimisväärselt edasi lükkub, ning

               (e)kui artiklite LAW.CONFISC.3 [Abistamiskohustus] kuni artikli LAW.CONFISC.8 [Ajutiste meetmete võtmise kohustus] alusel esitatud taotluse kohaselt on võetud ajutisi meetmeid, oma siseriikliku õiguse sätetest, mis tooksid automaatselt kaasa ajutise meetme tühistamise.

               2.Taotluse esitanud riik teavitab taotluse saanud riiki viivitamata:

               (a)läbivaatamisest, otsusest või muust asjaolust, mille tõttu konfiskeerimisotsus ei ole enam täielikult või osaliselt täidetav, ning

               (b)mis tahes faktilisest või õiguslikust arengust, mille tõttu ei ole käesoleva jaotise kohane tegevus enam põhjendatud.

               3.Kui riik taotleb sama konfiskeerimisotsuse alusel konfiskeerimist rohkem kui ühes riigis, teavitab ta taotlusest kõiki riike, keda otsuse täitmine mõjutab.

               Artikkel LAW.CONFISC.30. Kasutuspiirangud

               1.Taotluse saanud riik võib seada taotluse täitmise sõltuvusse tingimusest, et taotluse esitanud riigi asutused ei kasuta ega edasta saadud teavet või tõendeid muude kui taotluses nimetatud uurimiste või menetluste jaoks ilma tema eelneva nõusolekuta.

               2.Taotluse esitanud riigi asutused ei kasuta ega edasta teavet või tõendeid, mille taotluse saanud riik on käesoleva jaotise alusel esitanud, ilma taotluse saanud riigi eelneva nõusolekuta muude kui taotluses nimetatud uurimiste või menetluste käigus.

               3.Käesoleva jaotise alusel edastatud isikuandmeid võib riik, kellele need on edastatud, kasutada:

               (a)menetlusteks, mille suhtes kohaldatakse käesolevat jaotist;

               (b)muudes kohtu- ja haldusmenetlustes, mis on vahetult seotud punktis a osutatud menetlustega;

               (c)avalikku julgeolekut ähvardava otsese ja tõsise ohu ärahoidmiseks; või

               (d)muul eesmärgil üksnes siis, kui andmed edastanud riik on andnud eelneva nõusoleku, välja arvatud kui asjaomane riik on saanud andmesubjekti nõusoleku.

               4.Käesolevat artiklit kohaldatakse ka isikuandmete suhtes, mis ei ole edastatud, kuid mis on saadud muul viisil käesoleva jaotise alusel.

               5.Käesolevat artiklit ei kohaldata isikuandmete suhtes, mille Ühendkuningriik või liikmesriik on saanud käesoleva jaotise alusel ja mis pärinevad sellest riigist.

               Artikkel LAW.CONFISC.31. Konfidentsiaalsus

               1.Taotluse esitanud riik võib nõuda, et taotluse saanud riik hoiab taotluse asjaolud ja sisu konfidentsiaalsena, välja arvatud sellises ulatuses, mis on vajalik taotluse täitmiseks. Kui taotluse saanud riigil ei ole võimalik konfidentsiaalsusnõuet täita, teavitab ta sellest viivitamata taotluse esitanud riiki.

               2.Taotluse esitanud riik hoiab konfidentsiaalsena kõik taotluse saanud riigi esitatud tõendid ja teabe, kui see ei ole vastuolus tema siseriikliku õiguse aluspõhimõtetega ja kui seda nõutakse, välja arvatud juhul, kui tõendite ja teabe avaldamine on vajalik taotluses kirjeldatud uurimiste või menetluste jaoks.

               3.Riik, keda on artikli LAW.CONFISC.7 [Omaalgatuslik teavitamine] alusel omaalgatuslikult teavitatud, täidab kõiki teavet edastanud riigi nõutavaid konfidentsiaalsusnõudeid, kui tema siseriiklikust õigusest ei tulene teisiti. Kui teavet saanud riik ei suuda seda nõuet täita, teavitab ta sellest viivitamata edastavat riiki.

               Artikkel LAW.CONFISC.32. Kulud

               Taotluse täitmise tavapärased kulud kannab taotluse saanud riik. Kui taotluse täitmiseks on vaja teha olulisi või erakorralisi kulutusi, konsulteerivad taotluse esitanud ja taotluse saanud riik, et leppida kokku taotluse täitmise tingimustes ja kulude kandmise korras.

               Artikkel LAW.CONFISC.33. Kahju hüvitamine

               1.Kui mõni isik on algatanud kohtumenetluse seoses vastutusega kahju eest, mis tuleneb käesoleva jaotise kohase koostööga seotud tegevusest või tegevusetusest, kaaluvad asjaomased riigid vajaduse korral üksteisega konsulteerimist, et määrata kindlaks, kuidas tasumisele kuuluvat kahjuhüvitist jaotada.

               2.Riik, kelle suhtes on algatatud kahju hüvitamise menetlus, püüab teist riiki sellisest kohtuvaidlusest teavitada, kui sellel riigil võib olla juhtumi suhtes huvi.

               Artikkel LAW.CONFISC.34. Õiguskaitsevahendid

               1.Iga riik tagab, et isikutel, keda mõjutavad artiklite LAW.CONFISC.8 [Ajutiste meetmete võtmise kohustus] kuni LAW.CONFISC.11 [Konfiskeerimisotsuse täitmine] kohased meetmed, on oma õiguste kaitsmiseks tõhusad õiguskaitsevahendid.

                  2.Artiklite LAW.CONFISC.8 [Ajutiste meetmete võtmise kohustus] kuni LAW.CONFISC.11 [Konfiskeerimisotsuse täitmine] alusel taotletud meetmete sisulisi põhjuseid ei vaidlustata taotluse saanud riigi kohtus.

               XII jaotis. Muud sätted

               Artikkel LAW.OTHER.134. Teated

               1.Käesoleva lepingu jõustumise kuupäevaks esitavad liit ja Ühendkuningriik kõik teated, mis on ette nähtud artikli LAW.SURR.82 [Poliitilise süüteo erand] lõikes 2, artikli LAW.SURR.83 [Kodakondsuse erand] lõikes 2 ja artikli LAW.SURR.91 [Üleandmisega nõustumine] lõikes 4, ning märgivad võimaluse korral, kui sellist teadet ei ole vaja esitada.

               Kui riigi kohta ei ole esimeses lõigus osutatud ajaks sellist teadet või märget esitatud, võib selle riigi kohta teateid esitada niipea kui võimalik ja hiljemalt kaks kuud pärast käesoleva lepingu jõustumist.

               Selle üleminekuperioodi jooksul võib iga riik, kelle kohta ei ole esitatud ühtegi artikli LAW.SURR.82 [Poliitilise süüteo erand] lõikega 2, artikli LAW.SURR.83 [Kodakondsuse erand] lõikega 2 ega artikli LAW.SURR.91 [Üleandmisega nõustumine] lõikega 4 ettenähtud teadet ja kelle suhtes ei ole märgitud, et sellist teadet ei ole vaja esitada, kasutada selles artiklis sätestatud võimalusi nii, nagu oleks selline teade kõnealuse riigi kohta esitatud. Artikli LAW.SURR.83 [Kodakondsuse erand] lõike 2 puhul võib riik kasutada üksnes kõnealuse artikliga ettenähtud võimalusi ainult sel määral, mil see on kooskõlas teate esitamise kriteeriumidega.

               2.Teateid, millele osutatakse artikli LAW.SURR.79 [Kohaldamisala] lõikes 4, artikli LAW.SURR.85 [Keskasutuse kasutamine] lõikes 1, artikli LAW.SURR.86 [Vahistamismääruse sisu ja vorm] lõikes 2, artikli LAW.SURR.105 [Kohtu alla andmise võimalused muude süütegude eest] lõikes 1, artikli LAW.SURR.106 [Üleandmine või sellele järgnev väljaandmine] lõikes 1, artikli LAW.CONFISC.4 [Pangakontode ja -seifidega seotud teabetaotlused] lõikes 4, artikli LAW.CONFISC.5 [Pangatoimingutega seotud teabetaotlused] lõikes 5, artikli LAW.CONFISC.6 [Pangatoimingute jälgimise taotlused] lõikes 5, artikli LAW.CONFISC.15 [Keeldumise põhjused] lõikes 2 ning artikli LAW.CONFISC.23 [Taotluse vorm ja keeled] lõigetes 3 ja 7, võib esitada igal ajal.

               3.Teateid, millele osutatakse artikli LAW.SURR.85 [Keskasutuse kasutamine] lõikes 1, artikli LAW.SURR.86 [Vahistamismääruse sisu ja vorm] lõikes 2 ja artikli LAW.CONFISC.23 [Taotluse vorm ja keeled] lõigetes 3 ja 7, võib muuta igal ajal.

               4.Teateid, millele osutatakse artikli LAW.SURR.82 [Poliitilise süüteo erand] lõikes 2, artikli LAW.SURR.83 [Kodakondsuse erand] lõikes 2, artikli LAW.SURR.85 [Keskasutuse kasutamine] lõikes 1, artikli LAW.SURR.91 [Üleandmisega nõustumine] lõikes 4, artikli LAW.CONFISC.4 [Pangakontode ja -seifidega seotud teabetaotlused] lõikes 4, artikli LAW.CONFISC.5 [Pangatoimingutega seotud teabetaotlused] lõikes 5 ja artikli LAW.CONFISC.6 [Pangatoimingute jälgimise taotlused] lõikes 5, võib igal ajal tagasi võtta.

               5.Liit avaldab teabe artikli LAW.SURR.85 [Keskasutuse kasutamine] lõikes 1 osutatud Ühendkuningriigi teadete kohta Euroopa Liidu Teatajas.

               6.Käesoleva lepingu jõustumise kuupäevaks teatab Ühendkuningriik liidule järgmiste asutuste nimed:

               (a)asutus, mis vastutab broneeringuinfo vastuvõtmise ja töötlemise eest vastavalt III jaotisele [Broneeringuinfo edastamine ja töötlemine];

               (b)asutus, mida peetakse vastavalt V jaotisele [Koostöö Europoliga] pädevaks õiguskaitseasutuseks, ja lühike kirjeldus selle pädevusest;

               (c)artikli LAW.EUROPOL.50 [Riiklik kontaktpunkt ja kontaktametnikud] lõike 1 kohaselt määratud riiklik kontaktpunkt;

               (d)asutus, mida peetakse vastavalt VI jaotisele [Koostöö Eurojustiga] pädevaksasutuseks, ja lühike kirjeldus selle pädevusest;

               (e)artikli LAW.EUROJUST.65 [Eurojusti kontaktpunktid] lõike 1 kohaselt määratud kontaktpunkt;

               (f)artikli LAW.EUROJUST.65 [Eurojusti kontaktpunktid] lõike 2 kohaselt määratud Ühendkuningriigi siseriiklik suhtluspunkt terrorismiküsimustes;

               (g)asutus, mis on pädev vahistamismäärust täitma Ühendkuningriigi siseriikliku õiguse alusel, nagu on osutatud artikli LAW.SURR.78 [Mõisted] punktis c, ja asutus, mis on pädev vahistamismäärust väljastama Ühendkuningriigi siseriikliku õiguse alusel, nagu on osutatud artikli LAW.SURR.78 [Mõisted] punktis d;

               (h)Ühendkuningriigi poolt artikli LAW.SURR.103 [Transiit] lõike 3 kohaselt määratud asutus;

               (i)Ühendkuningriigi poolt artikli LAW.EXINF.122 [Keskasutused] kohaselt määratud asutus;

               (j)Ühendkuningriigi poolt artikli LAW.CONFISC.21 [Keskasutused] lõike 1 kohaselt määratud asutus.

               Liit avaldab teabe esimeses lõigus osutatud asutuste kohta Euroopa Liidu Teatajas.

               7.Käesoleva lepingu jõustumise kuupäevaks teatab liit enda või vajadust mööda oma liikmesriikide nimel Ühendkuningriigile järgmiste asutuste nimed:

               (a)broneeringuinfo üksused, mille liikmesriigid on loonud või määranud broneeringuinfo vastuvõtmise ja töötlemise jaoks III jaotise [Broneeringuinfo edastamine ja töötlemine] kohaselt;

               (b)asutus, mis on pädev vahistamismäärust täitma iga liikmesriigi siseriikliku õiguse alusel, nagu osutatud artikli LAW.SURR.78 [Mõisted] punktis c, ja asutus, mis on pädev vahistamismäärust väljastama iga liikmesriigi siseriikliku õiguse alusel, nagu osutatud artikli LAW.SURR.78 [Mõisted] punktis d;

               (c)asutus, mis on iga liikmesriigi jaoks määratud artikli LAW.SURR.103 [Transiit] lõike 3 kohaselt;

               (d)liidu asutus, millele osutatakse artiklis LAW.MUTAS.114 [Pädeva asutuse määratlus];

               (e)iga liikmesriigi poolt artikli LAW.EXINF.122 [Keskasutused] kohaselt määratud asutus;

               (f)iga liikmesriigi poolt artikli LAW.CONFISC.21 [Keskasutused] lõike 1 kohaselt määratud asutus;

               (g)iga liidu asutus, mis on määratud artikli LAW.CONFISC.21 [Ametiasutused] lõike 2 esimese lause kohaselt, ning kas see asutus on määratud keskasutuseks ka kõnealuse lõike viimase lause kohaselt.

               8.Lõigete 6 või 7 alusel esitatud teateid võib igal ajal muuta. Sellistest muudatustest teavitatakse õiguskaitse ja õigusalase koostöö erikomiteed.

               9.Ühendkuningriik ja liit võivad teavitada rohkem kui ühest asutusest vastavalt lõike 6 punktidele a, b, d, e, g, h, i ja j ning vastavalt lõikele 7 ning nad võivad sellist teavitamist piirata üksnes konkreetsetel eesmärkidel.

               10.Kui liit esitab käesolevas artiklis osutatud teated, märgib ta ära, millise liikmesriigi suhtes teadet kohaldatakse või kas ta esitab teate enda nimel.

               Artikkel LAW.OTHER.135. Läbivaatamine ja hindamine

               1.Käesolev osa vaadatakse ühiselt läbi kooskõlas artikliga FINPROV.3 [Läbivaatamine] või emma-kumma poole taotlusel, kui selles on ühiselt kokku lepitud.

               2.Pooled otsustavad eelnevalt, kuidas läbivaatamine läbi viiakse, ja teavitavad üksteist oma asjakohaste läbivaatamisrühmade koosseisust. Läbivaatamisrühmadesse kuuluvad isikud, kellel on asjakohased teadmised läbivaatamisel olevate küsimuste kohta. Kui kohaldatavatest õigusaktidest ei tulene teisiti, peavad kõik läbivaatamises osalejad austama arutelude konfidentsiaalsust ja neil peab olema asjakohane juurdepääsuluba. Selliste läbivaatamiste eesmärgil korraldavad Ühendkuningriik ja liit asjakohase juurdepääsu asjakohastele dokumentidele, süsteemidele ja personalile.

               3.Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, käsitletakse läbivaatamisel eelkõige käesoleva osa praktilist rakendamist, tõlgendamist ja arendamist.

               Artikkel LAW.OTHER.136. Lõpetamine

               1.Ilma et see piiraks artikli FINPROV.8 [Lõpetamine] kohaldamist, võib kumbki pool käesoleva osa igal ajal lõpetada, teatades sellest kirjalikult diplomaatiliste kanalite kaudu. Sellisel juhul kaotab käesolev osa kehtivuse teatamisele järgneva üheksanda kuu esimesel päeval.

               2.Kui käesolev osa lõpetatakse siiski seetõttu, et Ühendkuningriik või liikmesriik denonsseerib Euroopa inimõiguste konventsiooni või selle protokollid nr 1, 6 või 13, kaotab käesolev osa kehtivuse alates kuupäevast, mil selline denonsseerimine jõustub, või kui lõpetamisest teatatakse pärast seda kuupäeva, siis viieteistkümnendal päeval pärast sellist teatamist.

               3.Kui emb-kumb pool esitab käesoleva artikli alusel lõpetamise teate, toimub õiguskaitse- ja õigusalase koostöö erikomitee koosolek, et otsustada meetmete üle, mis on vajalikud tagamaks, et käesoleva osa alusel algatatud koostöö lõpetatakse asjakohasel viisil. Igal juhul tagavad pooled, et kõigi nende isikuandmete suhtes, mis on saadud käesoleva osa alusel toimunud koostöö kaudu enne, kui ajutiselt lõpeb nende jaotiste kohaldamine, mille toime peatatakse, säilitatakse pärast lõpetamise jõustumist kaitsetase, mis kehtis asjaomaste isikuandmete edastamisel.

               Artikkel LAW.OTHER.137. Peatamine

               1.Kui ühe poole puhul esineb tõsiseid ja süsteemseid puudusi seoses põhiõiguste kaitse või õigusriigi põhimõttega, võib teine pool peatada käesoleva osa või selle jaotiste kohaldamise, teatades sellest diplomaatiliste kanalite kaudu kirjalikult. Sellises teates täpsustatakse tõsised ja süsteemsed puudused, millel peatamine põhineb.

               2.Kui ühe poole puhul esineb tõsiseid ja süsteemseid puudusi seoses isikuandmete kaitsega, sh olukorras, kus need puudused on toonud kaasa asjakohase kaitse piisavuse otsuse kohaldamise lõpetamise, võib teine pool peatada käesoleva osa või selle jaotiste kohaldamise, teatades sellest diplomaatiliste kanalite kaudu kirjalikult. Sellises teates täpsustatakse tõsised ja süsteemsed puudused, millel peatamine põhineb.

               3.Lõike 2 kohaldamisel tähendab „asjakohane kaitse piisavuse otsus“:

               (a)Ühendkuningriigi puhul otsust, mille Euroopa Komisjon on vastu võtnud kooskõlas direktiivi (EL) 2016/680
                  82
                artikliga 36 või sellele järgnevate analoogsete õigusaktidega ja mis tõendavad isikuandmete kaitse piisavat taset;

               (b)liidu puhul Ühendkuningriigi otsust, millega kinnitatakse isikuandmete kaitse piisavat taset andmete edastamisel 2018. aasta andmekaitseseaduse
                  83
                3. osa või sellele järgnevate analoogsete õigusaktide kohaselt.

               4.Seoses III jaotise [Broneeringuinfo edastamine ja töötlemine] või X jaotise [Võitlus rahapesu ja terrorismi rahastamise vastu] peatamisega hõlmavad viited „asjakohasele piisava kaitse otsusele“ ka järgmist:

               (a)Ühendkuningriigi puhul otsus, mille Euroopa Komisjon on vastu võtnud kooskõlas isikuandmete kaitse üldmääruse (EL) 2016/679
                  84
                artikliga 45 või sellele järgnevate analoogsete õigusaktidega ja mis tõendavad isikuandmete kaitse piisavat taset;

               (b)liidu puhul Ühendkuningriigi otsus, millega kinnitatakse isikuandmete kaitse piisavat taset andmete edastamisel 2018. aasta andmekaitseseaduse 2. osa või sellele järgnevate analoogsete õigusaktide kohaselt.

               5.Peatamisega seotud jaotiste kohaldamine lõpetatakse ajutiselt lõikes 1 või 2 osutatud teatamise kuupäevale järgneva kolmanda kuu esimesel päeval, välja arvatud juhul, kui kooskõlas lõike 7 punktiga d teatab peatamisest teatanud pool teisele poolele hiljemalt kaks nädalat enne nimetatud ajavahemiku möödumist või vajaduse korral selle pikendatud tähtaja lõppu diplomaatiliste kanalite kaudu kirjalikult esimese teate tagasivõtmisest või peatamise ulatuse vähendamisest. Viimasel juhul lõpetatakse ajutiselt ainult teises teates osutatud jaotiste kohaldamine.

               6.Kui üks pool teatab käesoleva osa ühe või mitme jaotise peatamisest vastavalt lõikele 1 või 2, võib teine pool peatada kõik ülejäänud jaotised, teatades sellest diplomaatiliste kanalite kaudu kirjalikult kolm kuud ette.

               7.Pärast lõike 1 või 2 kohasest peatamisest teatamist pöördutakse selles küsimuses viivitamata partnerlusnõukogu poole. Partnerlusnõukogu uurib võimalusi, kuidas võimaldada peatamisotsusest teatanud poolel lükata edasi selle jõustumine, vähendada selle ulatust või see tühistada. Õiguskaitse ja õigusalase koostöö erikomitee soovitusel võib partnerlusnõukogu:

               (a)leppida kokku käesoleva osa sätete ühises tõlgendamises;

               (b)soovitada pooltele asjakohaseid meetmeid;

               (c)võtta vastu käesoleva osa asjakohased kohandused, mis on vajalikud peatamise põhjustega tegelemiseks ja mille maksimaalne kehtivusaeg on 12 kuud, ning

               (d)pikendada lõikes 5 osutatud tähtaega kuni kolme kuu võrra.

               8.Kui üks pooltest esitab käesoleva artikli alusel peatamise teate, toimub õiguskaitse ja õigusalase koostöö erikomitee koosolek, et otsustada meetmete üle, mis on vajalikud tagamaks, et käesoleva osa alusel algatatud ja kõnealusest lõpetamisest mõjutatud mis tahes koostöö lõpetatakse asjakohasel viisil. Igal juhul tagavad pooled, et kõigi nende isikuandmete suhtes, mis on saadud käesoleva osa alusel toimunud koostöö kaudu enne, kui ajutiselt lõpeb nende jaotiste kohaldamine, mille toime peatatakse, säilitatakse pärast lõpetamise jõustumist kaitsetase, mis kehtis asjaomaste isikuandmete edastamisel.

               9.Peatatud jaotised ennistatakse selle kuu esimesel päeval, mis järgneb päevale, mil lõike 1 või 2 kohaselt peatamisest teatanud pool teatas teisele poolele diplomaatiliste kanalite kaudu kirjalikult oma kavatsusest peatatud jaotised ennistada. Pool, kes teatas peatamisest vastavalt lõikele 1 või 2, teeb seda viivitamata pärast seda, kui teise poole tõsised ja süsteemsed puudused, millel peatamine põhines, on lakanud olemast.

               10.Pärast teadet kavatsusest ennistada peatatud jaotised vastavalt lõikele 9 taastatakse ülejäänud lõike 6 kohaselt peatatud jaotised samal ajal kui lõike 1 või 2 kohaselt peatatud jaotised.

               Artikkel LAW.OTHER.138. Kulud

               Pooled ja liikmesriigid, sealhulgas poolte või liikmesriikide institutsioonid, organid, ametid või asutused, kannavad ise oma kulud, mis tekivad käesoleva osa rakendamise käigus, kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti.

               XIII jaotis. Vaidluste lahendamine

               Artikkel LAW.DS.1. Eesmärk

               Käesoleva jaotise eesmärk on luua kiire, tulemuslik ja tõhus mehhanism, et vältida ja lahendada pooltevahelisi vaidlusi seoses käesoleva osaga, sealhulgas käesoleva osaga seotud vaidlusi, kui neid kohaldatakse käesoleva lepingu muude sätetega reguleeritud olukordade suhtes, ning võimaluse korral leida mõlemat poolt rahuldav lahendus.

               Artikkel LAW.DS.2. Kohaldamisala

               1.Käesolevat jaotist kohaldatakse pooltevaheliste vaidluste suhtes, mis on seotud käesoleva osaga (edaspidi „hõlmatud sätted“).

               2.Käesoleva lepinguga hõlmatud sätted hõlmavad kõiki käesoleva osa sätteid, välja arvatud:

               (a)artikkel LAW.GEN.5 [Koostöö ulatus juhul, kui liikmestriik ei osale enam liidu õiguse alusel kehtivates samalaadsetes meetmetes];

               (b)artikkel LAW.PRUM.19 [Kohaldamise peatamine ja lõppemine];

               (c)artikli LAW.PNR.28 [Broneeringuinfo säilitamine] lõige 14;

               (d)artikkel LAW.PNR.38 [Koostöö peatamine käesoleva jaotise alusel];

               (e)artikkel LAW.OTHER.136 [Lõpetamine];

               (f)artikkel LAW.OTHER.137 [Peatamine] ning

               (g)artikkel LAW.DS.6 [Peatamine].

               Artikkel LAW.DS.3. Ainuõigus

               Pooled kohustuvad vältima käesoleva osaga seotud vaidluste esitamist vaidluste lahendamise mehhanismile, mida ei ole käesolevas jaotises ette nähtud.

               Artikkel LAW.DS.4. Konsultatsioonid

               1.Kui pool (edaspidi „kaebuse esitanud pool“) leiab, et teine pool (edaspidi „vastustajast pool“) on rikkunud käesolevast osast tulenevat kohustust, püüavad pooled leida lahenduse heas usus peetavate konsultatsioonide teel eesmärgiga jõuda mõlemat poolt rahuldava lahenduseni.

               2.Kaebuse esitanud pool võib taotleda konsultatsioone, esitades vastustajast poolele kirjaliku taotluse. Kaebuse esitanud pool märgib oma kirjalikus taotluses taotluse põhjused, sh tegevus või tegevusetus, mida kaebuse esitanud pool peab vastustajast poole kohustuse rikkumise põhjuseks, täpsustades hõlmatud sätted, mida ta peab kohaldatavaks.

               3.Vastustajast pool vastab taotlusele viivitamata, kuid mitte hiljem kui kaks nädalat pärast selle kättesaamise kuupäeva. Konsultatsioonid peetakse kolme kuu jooksul alates taotluse kättesaamisest silmast silma või mis tahes muu poolte vahel kokkulepitud sidevahendi kaudu.

               4.Konsultatsioonid loetakse lõppenuks kolme kuu jooksul pärast taotluse kättesaamise kuupäeva, välja arvatud juhul, kui pooled otsustavad konsultatsioone jätkata.

               5.Kaebuse esitanud pool võib taotleda, et konsultatsioonid toimuksid õiguskaitse ja õigusalase koostöö erikomitees või partnerlusnõukogus. Esimene koosolek toimub ühe kuu jooksul pärast käesoleva artikli lõikes 2 osutatud konsultatsioonitaotluse esitamist. Õiguskaitse ja õigusalase koostöö erikomitee võib igal ajal otsustada suunata küsimuse partnerlusnõukogule. Partnerlusnõukogu võib asja käsitlemise enda kätte võtta. Õiguskaitse ja õigusalase koostöö erikomitee või vajaduse korral partnerlusnõukogu võib vaidluse lahendada otsusega. Sellist otsust käsitatakse mõlemat poolt rahuldava lahendusena artikli LAW.DS.5 [Mõlemat poolt rahuldav lahendus] tähenduses.

               6.Kaebuse esitanud pool võib igal ajal ühepoolselt oma konsultatsioonitaotluse tagasi võtta. Sellisel juhul lõpetatakse konsultatsioonid viivitamata.

               7.Konsultatsioonid, eelkõige konfidentsiaalsena käsitatav teave ja kõik poolte konsultatsioonide käigus võetud seisukohad, on konfidentsiaalsed.

               Artikkel LAW.DS.5. Mõlemat poolt rahuldav lahendus

               1.Pooled võivad igal ajal leida kõigile artiklis LAW.DS.2 [Kohaldamisala] osutatud vaidlustele mõlemat poolt rahuldava lahenduse.

               2.Mõlemat poolt rahuldava lahenduse võib vastu võtta õiguskaitse ja õigusalase koostöö erikomitee või partnerlusnõukogu otsusega. Juhul, kui mõlemat poolt rahuldav lahendus koosneb lepingust käesoleva osa sätete ühise tõlgendamise kohta poolte poolt, võetakse see mõlemat poolt rahuldav lahendus vastu partnerlusnõukogu otsusega.

               3.Kumbki pool võtab vajalikud meetmed, et rakendada mõlemat poolt rahuldav lahendus kokkulepitud aja jooksul.

               4.Lahendust rakendav pool teatab hiljemalt kokkulepitud ajavahemiku lõpuks teisele poolele kirjalikult kõikidest mõlemat poolt rahuldava lahenduse rakendamiseks võetud meetmetest.

               Artikkel LAW.DS.6. Peatamine

               1.Kui artikli LAW.DS.4 [Konsultatsioonid] kohased konsultatsioonid ei ole toonud kaasa vastastikku kokkulepitud lahendust artikli LAW.DS.5 [Mõlemat poolt rahuldav lahendus] tähenduses, tingimusel et kaebuse esitanud pool ei ole võtnud tagasi oma konsultatsioonitaotlust kooskõlas artikli LAW.DS.4 [Konsultatsioonid] lõikega 6, ja kui kaebuse esitanud pool leiab, et vastustajast pool rikub tõsiselt oma artikli LAW.DS.4 [Konsultatsioonid] lõikes 2 osutatud sätete kohaseid kohustusi, võib kaebuse esitanud pool peatada käesoleva osa jaotised, mida tõsine rikkumine puudutab, kirjaliku teatega diplomaatilisi kanaleid kaudu. Sellises teates täpsustatakse vastustajast poole tõsised kohustuste rikkumised, millel peatamine põhineb.

               2.Peatamisega seotud jaotiste kohaldamine lõpetatakse ajutiselt lõikes 1 osutatud teatamise kuupäevale järgneva kolmanda kuu esimesel päeval või muul poolte poolt ühiselt kokku lepitud kuupäeval, välja arvatud juhul, kui mitte hiljem kui kaks nädalat enne selle ajavahemiku möödumist teatab kaebuse esitanud pool vastustajast poolele diplomaatiliste kanalite kaudu kirjalikult esimese teate tagasivõtmisest või peatamise ulatuse vähendamisest. Viimasel juhul lõpetatakse ajutiselt ainult teises teates osutatud jaotiste kohaldamine.

               3.Kui kaebuse esitanud pool teatab käesoleva osa ühe või mitme jaotise peatamisest vastavalt lõikele 1, võib vastustajast pool peatada kõik ülejäänud jaotised, teatades sellest diplomaatiliste kanalite kaudu kirjalikult kolm kuud ette.

               4.Kui käesoleva artikli alusel esitatakse peatamise teade, toimub õiguskaitse ja õigusalase koostöö erikomitee koosolek, et otsustada meetmete üle, mis on vajalikud tagamaks, et käesoleva osa alusel algatatud ja kõnealusest teatamisest mõjutatud mis tahes koostöö lõpetatakse asjakohasel viisil. Igal juhul tagavad pooled, et kõigi nende isikuandmete suhtes, mis on saadud käesoleva osa alusel toimunud koostöö kaudu enne, kui ajutiselt lõpeb nende jaotiste kohaldamine, mille toime peatatakse, säilitatakse pärast lõpetamise jõustumist kaitsetase, mis kehtis asjaomaste isikuandmete edastamisel.

               5.Peatatud jaotised ennistatakse selle kuu esimesel päeval, mis järgneb päevale, mil kaebuse esitanud pool teatas vastustajast poolele diplomaatiliste kanalite kaudu kirjalikult oma kavatsusest peatatud jaotised ennistada. Kaebuse esitanud pool teeb seda viivitamatult, kui on leidnud, et tõsist kohustuse rikkumist, millele peatamine tugines, enam ei eksisteeri.

               6.Pärast seda, kui kaebuse esitanud pool on teavitanud kavatsusest ennistada peatatud jaotised vastavalt lõikele 5, taastatakse ülejäänud lõike 3 kohaselt vastustajast poole poolt peatatud jaotised samal ajal kui lõike 1 kohaselt kaebuse esitanud poole poolt peatatud jaotised.

               Artikkel LAW.DS.7. Tähtajad

               1.Kõik käesolevas jaotises sätestatud ajavahemikud arvestatakse nädalates või kuudes alates nendega seotud tegevuse toimumisele järgnevast kuupäevast.

               2.
                     Kõiki käesolevas jaotises sätestatud tähtaegu võib pikendada poolte vastastikusel kokkuleppel.

               NELJAS OSA. TEMAATILINE KOOSTÖÖ

               I jaotis. Terviseturve

               Artikkel HS.1. Terviseturbealane koostöö

               1.Käesoleva artikli kohaldamisel tähendab „tõsine piiriülene terviseoht“ eluohtlikku või muul viisil tõsist terviseohtu, mille päritolu on bioloogiline, keemiline, keskkondlik või tundmatu ning mis levib üle vähemalt ühe liikmesriigi ning Ühendkuningriigi piiride või millega kaasneb märkimisväärne oht levida üle nende piiride.

               2.Pooled teavitavad teineteist tõsisest piiriülesest terviseohust, mis teist poolt mõjutab, ja püüavad seda teha õigel ajal.

               3.Tõsise piiriülese terviseohu korral võib liit anda Ühendkuningriigile Ühendkuningriigi kirjaliku taotluse alusel selle konkreetse ohuga seoses erakorralise juurdepääsu oma varajase hoiatamise ja reageerimise süsteemile (EWRS), et võimaldada poolte ja liikmesriikide pädevatel asutustel vahetada asjakohast teavet, hinnata rahvaterviseriske ning koordineerida meetmeid, mida võib olla vaja rahvatervise kaitseks võtta. Liit püüab vastata Ühendkuningriigi kirjalikule taotlusele õigel ajal.

               Lisaks võib liit kutsuda Ühendkuningriigi osalema liidus loodud ja liikmesriikide esindajatest loodud komitees, et toetada selle tõsise piiriülese terviseohuga seotud teabe vahetamist ja tegevuse koordineerimist.

               Mõlemad kokkulepped sõlmitakse ajutiselt ja igal juhul mitte kauemaks kui ajavahemik, mida kumbki pool peab pärast teise poolega konsulteerimist asjaomase tõsise piiriülese terviseohu seisukohast vajalikuks.

               4.Lõikes 2 osutatud teabevahetuse ning lõike 3 kohaselt esitatud taotluste eesmärgil määrab kumbki pool kontaktasutuse ja teavitab sellest teist poolt. Kontaktasutused teevad samuti järgmist:

               (a)püüavad aidata kujundada poolte vahel arusaama sellest, kas oht on tõsine piiriülene terviseoht;

               (b)otsivad mõlemat poolt rahuldavaid lahendusi käesoleva jaotise rakendamisest tulenevatele tehnilistele küsimustele.

               5.Ühendkuningriik järgib konkreetse tõsise piiriülese terviseohu asjus antud juurdepääsu ajal kõiki varajase hoiatamise ja reageerimise süsteemi kasutamise suhtes kohaldatavaid tingimusi ning lõikes 3 osutatud komitee kodukorda. Kui pärast poolte vahelist selgitavat teabevahetust

               (a)leiab liit, et Ühendkuningriik ei ole järginud eespool nimetatud tingimusi või kodukorda, võib liit lõpetada olenevalt vajadusest kas Ühendkuningriigi juurdepääsu varajase hoiatamise ja reageerimise süsteemile või tema osalemise kõnealuses komitees seoses selle ohuga;

               (b)leiab Ühendkuningriik, et ta ei saa tingimuste või kodukorraga nõustuda, võib Ühendkuningriik lõpetada olenevalt vajadusest kas varajase hoiatamise ja reageerimise süsteemis või kõnealuses komitees osalemise seoses selle ohuga.

               6.Kui see on poolte ühistes huvides, teevad nad koostööd rahvusvahelistel foorumitel, kus käsitletakse terviseturvet ähvardavate olemasolevate ja uute ohtude ennetamist, avastamist, nendeks valmistumist ja neile reageerimist.

               7.Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus ning Ühendkuningriigi asjaomane asutus, mis vastutab nakkushaigustega seotud seire, epidemioloogilise luure ja teaduslike nõuannete eest, teevad koostööd pooltele vastastikust huvi pakkuvates tehnilistes ja teaduslikes küsimustes ning võivad selleks sõlmida vastastikuse mõistmise memorandumi.

               II jaotis. Küberturvalisus

               Artikkel CYB.1. Küberküsimusi käsitlev dialoog

               Pooled püüavad seada sisse korrapärase dialoogi, et vahetada teavet asjakohaste poliitiliste arengusuundade kohta, sealhulgas seoses rahvusvahelise julgeoleku, kujunemisjärgus tehnoloogia turvalisuse, interneti haldamise ning küberturvalisuse, -kaitse ja -kuritegevusega.

               Artikkel CYB.2. Koostöö küberküsimustes

               1.Kui see on poolte ühistes huvides, teevad nad koostööd küberküsimuste valdkonnas, jagades parimaid tavasid ja võttes praktilisi koostööpõhiseid meetmeid, mille eesmärk on edendada ja kaitsta avatud, vaba, stabiilset, rahumeelset ja turvalist küberruumi, mis põhineb sellel, et kohaldatakse kehtivat rahvusvahelist õigust ja norme riikide vastutustundliku käitumise tagamiseks ning piirkondlikke küberusaldust suurendavaid meetmeid.

               2.Pooled püüavad samuti teha koostööd asjakohaste rahvusvaheliste organite ja foorumite raames ning püüavad tugevdada üleilmset kübervastupidavusvõimet ja suurendada kolmandate riikide suutlikkust võidelda tulemuslikult küberkuritegevuse vastu.

               Artikkel CYB.3. Koostöö ELi institutsioonide ja ametite infoturbeintsidentidega tegeleva rühmaga

               ELi institutsioonide ja ametite infoturbeintsidentidega tegelev rühm (CERT-EU) ja Ühendkuningriigi riiklik infoturbeintsidentidega tegelev rühm teevad CERT-EU juhtnõukogu eelneval heakskiidul vabatahtlikkuse alusel, õigel ajal ja vastastikku koostööd, et vahetada teavet vahendite ja meetodite, näiteks tehnikate, taktika, menetluste ja parimate tavade ning üldiste ohtude ja nõrkade kohtade kohta.

               Artikkel CYB.4. Osalemine direktiivi (EL) 2016/1148 kohaselt loodud koostöörühma konkreetses tegevuses

               1.Et edendada küberturvalisusealast koostööd, tagades samal ajal liidu otsustusprotsessi autonoomia, võivad Ühendkuningriigi asjaomased ametiasutused komisjoniga konsulteerides ja koostöörühma eesistuja kutsel, mida Ühendkuningriik võib ka taotleda, osaleda koostöörühma järgmises tegevuses:

               (a)võrgu- ja infosüsteemide turvalisuse tagamise suutlikkuse suurendamise parimate tavade vahetamine;

               (b)võrgu- ja infosüsteemide turvalisusega seotud õppuste kohta teabe vahetamine;

               (c)riskide ja intsidentidega seotud teabe, kogemuste ja parimate tavade vahetamine;

               (d)teadlikkuse suurendamise, haridusprogrammide ja koolitusega seotud teabe ja parimate tavade vahetamine; ning

               (e)võrgu- ja infosüsteemide turvalisusega seotud teadus- ja arendustegevuse kohta teabe ja parimate tavade vahetamine.

               2.Igasugune teabe, kogemuste või parimate tavade vahetamine koostöörühma ja Ühendkuningriigi asjaomaste ametiasutuste vahel on vabatahtlik ja vajaduse korral vastastikune.

               Artikkel CYB.5. Koostöö Euroopa Liidu Küberturvalisuse Ametiga (ENISA)

               1.Et edendada küberturvalisusealast koostööd, tagades samal ajal liidu otsustusprotsessi autonoomia, võib Ühendkuningriik Euroopa Liidu Küberturvalisuse Ameti (ENISA) haldusnõukogu kutsel, mida Ühendkuningriik võib ka taotleda, osaleda ENISA järgmises tegevuses:

               (a)suutlikkuse suurendamine;

               (b)teadmised ja teave ning

               (c)teadlikkuse suurendamine ja haridus.

               2.Tingimused Ühendkuningriigi osalemiseks Euroopa Liidu Küberturvalisuse Ameti tegevuses, millele on osutatud lõikes 1, sealhulgas asjakohane rahaline panus, nähakse ette töökorras, mille Euroopa Liidu Küberturvalisuse Ameti haldusnõukogu võtab vastu komisjoni eelneval heakskiidul ja mis on Ühendkuningriigiga kokku lepitud.

               3.Teabe, kogemuste ja parimate tavade vahetamine Euroopa Liidu Küberturvalisuse Ameti ja Ühendkuningriigi vahel on vabatahtlik ja vajaduse korral vastastikune.

               VIIES OSA. LIIDU PROGRAMMIDES OSALEMINE, USALDUSVÄÄRNE FINANTSJUHTIMINE JA FINANTSSÄTTED

               Artikkel UNPRO.0.1. Kohaldamisala

               1.Käesolevat peatükki kohaldatakse Ühendkuningriigi osalemise suhtes sellistes liidu programmides, meetmetes ja nende raames osutatavates teenustes, mille kohta on pooled Ühendkuningriigi osalemiseks nõusoleku andnud.

               2.Käesolevat osa ei kohaldata Ühendkuningriigi osalemise suhtes Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi kohastes ühtekuuluvusprogrammides või sarnastes sama eesmärgiga programmides, milles osalemine põhineb ühe või mitme liidu institutsiooni alusaktidel, mis on nende programmide suhtes kohaldatavad.

               Tingimused, mida kohaldatakse esimeses lõigus osutatud programmides osalemise suhtes, määratakse kindlaks kohaldatavas alusaktis ja selle alusel sõlmitavas rahastamislepingus. Seoses Ühendkuningriigi osalemisega neis programmides lepivad pooled kokku sätetes, millel on sarnane mõju teise peatükiga [Usaldusväärne finantsjuhtimine].

               Artikkel UNPRO.0.2. Mõisted

               Käesolevas osas kasutatakse järgmisi mõisteid:

               (a)„alusakt“ –

               (I)ühe või mitme liidu institutsiooni õigusakt, millega on kehtestatud programm või meede ning mis annab õigusliku aluse mingile meetmele ja liidu eelarvesse kantud vastava kulutuse tegemisele või liidu eelarvest tagatud eelarvelisele tagatisele, sealhulgas mis tahes muudatus ning liidu institutsiooni mis tahes asjakohane õigusakt, millega seda õigusakti täiendatakse või rakendatakse, välja arvatud õigusaktid, millega võetakse vastu tööprogrammid, või

               (II)ühe või mitme liidu institutsiooni õigusakt, millega on kehtestatud muu liidu eelarvest rahastatav meede kui programm;

               (b)„rahastamisleping“ – lepingud, mis on seotud I protokollis loetletud liidu programmide ja meetmetega ning millega rakendatakse liidu rahalisi vahendeid, näiteks toetuslepingud, rahalist toetust käsitlevad lepingud, finantsraampartnerluse lepingud, rahastamislepingud ja tagatislepingud;

               (c)„muud liidu programmide või meetmete rakendamisega seotud reeglid“ – reeglid, mis on sätestatud liidu üldeelarve suhtes kohaldatavas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL, Euratom) 2018/1046
                  85
                (edaspidi „finantsmäärus“) ning tööprogrammis või konkursikutsetes või muudes liidu väljavalimismenetlustes;

               (d)„liit“ – sõltuvalt kontekstist kas liit või Euroopa Aatomienergiaühendus või mõlemad;

               (e)„liidu väljavalimismenetlus“ – liidu rahaliste vahendite eraldamise menetlus, mille on algatanud liit või isikud või üksused, kellele on tehtud ülesandeks rakendada liidu rahalisi vahendeid;

               (f)„Ühendkuningriigi üksus“ – mis tahes liiki üksus, kas siis füüsiline isik, juriidiline isik või muud liiki üksus, kes võib osaleda liidu programmi või meetme tegevuses vastavalt alusaktile ja kes elab või asub Ühendkuningriigis.

               1. peatükk. Ühendkuningriigi osalemine liidu programmides ja meetmetes

               1. jagu. Liidu programmides ja meetmetes osalemise üldtingimused

               Artikkel UNPRO.1.3. Osalemise kindlaksmääramine

               1.Ühendkuningriik osaleb talle osalemiseks avatud ja I protokollis [Programmid ja meetmed, milles Ühendkuningriik osaleb] loetletud liidu programmides, meetmetes või erandjuhtudel liidu programmide või meetmete osades ning annab neisse oma panuse.

               2.I protokoll lepitakse kokku poolte vahel. Selle võtab vastu ja seda võib muuta liidu programmides osalemise erikomitee.

               3.I protokollis:

               (a)määratakse kindlaks liidu programmid, meetmed või erandjuhtudel liidu programmide või meetmete osad, milles Ühendkuningriik osaleb;

               (b)sätestatakse osalemise kestus, mis on ajavahemik, mille jooksul Ühendkuningriik ja Ühendkuningriigi üksused võivad taotleda liidupoolset rahastamist või mille jooksul neile võidakse teha ülesandeks rakendada liidu rahalisi vahendeid;

               (c)sätestatakse Ühendkuningriigi ja Ühendkuningriigi üksuste osalemise eritingimused, sealhulgas erikord, mille alusel rakendatakse artikli UNPRO.2.1 [Finantstingimused]kohaseid finantstingimusi, artikli UNPRO.2.2 [Programmid, mille suhtes kohaldatakse automaatset korrigeerimismehhanismi] kohase korrigeerimismehhanismi erikord ning kõnealuste liidu programmide või meetmete rakendamiseks loodud struktuurides osalemise tingimused. Need tingimused peavad olema kooskõlas käesoleva lepinguga ning ühe või mitme liidu institutsiooni alusaktide ja õigusaktidega, millega on sellised struktuurid loodud;

               (d)sätestatakse vajaduse korral Ühendkuningriigi osaluse suurus liidu programmis, mida rakendatakse rahastamisvahendi või eelarvelise tagatise kaudu, ning asjakohasel juhul erikord, millele on osutatud artiklis UNPRO.2.3 [Rahastamisvahendite või eelarveliste tagatiste kaudu rakendatavate programmide rahastamine].

               Artikkel UNPRO.1.4. Vastavus programmi reeglitele

               1.Ühendkuningriik osaleb I protokollis loetletud liidu programmides, meetmetes või nende osades vastavalt tingimustele, mis on kindlaks määratud käesolevas lepingus, alusaktides ning muudes liidu programmide ja meetmete rakendamisega seotud reeglites.

               2.Lõikes 1 osutatud tingimused hõlmavad järgmist:

               (a)Ühendkuningriigi üksuste osalemiskõlblikkus ja muud Ühendkuningriigiga seotud osalemiskõlblikkuse tingimused, eelkõige päritolu, tegevuskoha või kodakondsuse kohta;

               (b)tingimused, mida kohaldatakse Ühendkuningriigi osalemiskõlblike üksuste taotluste esitamise, hindamise ja valimise suhtes ning nende üksuste poolt meetmete rakendamise suhtes.

               3.Lõike 2 punktis b osutatud tingimused on samaväärsed liikmesriikide osalemiskõlblike üksuste suhtes kohaldatavate tingimustega, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel, nagu on ette nähtud lõikes 1 osutatud tingimustega. Kumbki pool võib teavitada liidu programmides osalemise erikomiteed vajadusest arutada nõuetekohaselt põhjendatud kõrvalejätmisi.

               Artikkel UNPRO.1.5. Osalemistingimused

               1.Ühendkuningriigi osalemine liidu programmides või meetmetes või nende osades, nagu on osutatud artiklis UNPRO.0.1 [Kohaldamisala], sõltub tingimusest, et Ühendkuningriik:

               (a)teeb oma siseriiklike õigusaktide raamistikus kõik võimaliku, et hõlbustada nende programmide ja meetmete või nende osade rakendamises osalevate isikute, sealhulgas üliõpilaste, teadlaste praktikandide või vabatahtlike riiki sisenemist ja riigis viibimist;

               (b)tagab niivõrd, kui see on Ühendkuningriigi ametiasutuste kontrolli all, et tingimused, mille alusel punktis a osutatud isikud pääsevad Ühendkuningriigis juurde kõnealuste programmide või meetmete rakendamisega otse seotud teenustele, on Ühendkuningriigi kodanikele kehtivatega samad, sealhulgas tasude osas;

               (c)on salastatud teabe ja tundliku salastamata teabe vahetamist või sellele teabele juurdepääsu hõlmavaks osalemiseks kehtestanud asjakohased lepingud kooskõlas artikliga FINPROV.6 [Salastatud teave ja tundlik salastamata teave].

               2.Seoses Ühendkuningriigi osalemisega liidu programmides või meetmetes või nende osades, nagu on osutatud artiklis UNPRO.0.1 [Kohaldamisala], teevad liit ja selle liikmesriigid järgmist:

               (a)teevad liidu või liikmesriikide õigusaktide raamistikus kõik võimaliku, et hõlbustada nende programmide ja meetmete või nende osade rakendamises osalevate Ühendkuningriigi kodanike, sealhulgas üliõpilaste, teadlaste, praktikandide või vabatahtlike riiki sisenemist ja riigis viibimist;

               (b)tagavad niivõrd, kui see on liidu ja liikmesriikide ametiasutuste kontrolli all, et tingimused, mille alusel punktis a osutatud Ühendkuningriigi kodanikud pääsevad liidus juurde kõnealuste programmide või meetmete rakendamisega otse seotud teenustele, on liidu kodanikele kehtivatega samad, sealhulgas tasude osas.

               3. I protokollis võib sätestada käesoleva artikliga seotud täiendavad eritingimused, mis on vajalikud Ühendkuningriigi osalemiseks liidu programmis või meetmes või selle osades.

               4.Käesolev artikkel ei piira artikli UNPRO.1.4 [Vastavus programmi reeglitele] kohaldamist.

               5.Käesolev artikkel ja artikkel UNPRO.3.1 [Ühendkuningriigi liidu programmis osalemise peatamine liidu poolt] ei piira ka Ühendkuningriigi ja Iirimaa vahel ühise reisipiirkonna kohta sõlmitud kokkulepete kohaldamist.

               Artikkel UNPRO.1.6. Ühendkuningriigi osalemine programmide või meetmete juhtimises

               1.Ühendkuningriigi esindajatel või ekspertidel või Ühendkuningriigi määratud ekspertidel on lubatud osaleda vaatlejatena – välja arvatud kui tegemist on päevakorrapunktidega, mille käsitlemine on ette nähtud ainult liikmesriikidele või mis puudutavad programmi või meedet, milles Ühendkuningriik ei osale – komiteede ja eksperdirühmade koosolekutel või muudel sarnastel koosolekutel, kus osalevad liikmesriikide esindajad või eksperdid või liikmesriikide määratud eksperdid ning millega aidatakse Euroopa Komisjonil rakendada ja hallata programme, meetmeid või nende osi, milles Ühendkuningriik osaleb kooskõlas artikliga UNPRO.0.1 [Kohaldamisala], või mille Euroopa Komisjon on sisse seadnud, et rakendada liidu õigust seoses nende programmide, meetmete või nende osadega. Ühendkuningriigi esindajad või eksperdid või Ühendkuningriigi määratud eksperdid ei viibi kohal hääletamise ajal. Ühendkuningriigile antakse teada hääletuse tulemus.

               2.Kui eksperte või hindajaid ei määrata ametisse kodakondsuse alusel, ei jäeta Ühendkuningriigi kodanikke kõrvale kodakondsuse tõttu.

               3.Kui lõikes 1 sätestatud tingimustest ei tulene teisiti, kohaldatakse Ühendkuningriigi esindajate lõikes 1 osutatud koosolekutel või muudel programmide või meetmete rakendamisega seotud koosolekutel osalemise suhtes samu reegleid ja menetlusi, mida kohaldatakse liikmesriikide esindajate suhtes, eelkõige seoses sõnavõtuõigusega, teabe ja dokumentide saamisega, välja arvatud kui tegemist on päevakorrapunktidega, mille käsitlemine on ette nähtud ainult liikmesriikidele või mis puudutavad programmi või meedet, milles Ühendkuningriik ei osale, ning reisi- ja elamiskulude hüvitamisega.

               4. I protokollis võib kindlaks määrata lisakorra ekspertide osalemiseks ning Ühendkuningriigi osalemiseks liidu programmide või meetmete rakendamiseks loodud juhatustes ja struktuurides, nagu on kindlaks määratud I protokollis.

               2. jagu. Programmides ja meetmetes osalemise rahastamise eeskirjad

               Artikkel UNPRO.2.1. Finantstingimused

               1.Ühendkuningriigi või Ühendkuningriigi üksuste liidu programmides, meetmetes või nende osades osalemise tingimus on, et Ühendkuningriik panustab rahaliselt vastavasse liidu eelarve kohasesse rahastamisse.

               2.Rahaline panus on järgmiste maksete summa:

               (a)osalustasu ning

               (b)operatiivne panus.

               3.Rahaline panus on iga-aastane makse, mis tehakse ühe või mitme osamaksena.

               4.Ilma et see piiraks artikli UNPRO.8 [Osalustasu aastatel 2021–2026] kohaldamist, on osalustasu 4 % iga-aastasest operatiivsest panusest ning selle suhtes ei tehta tagasiulatuvaid kohandusi, välja arvatud seoses peatamisega artikli UNPRO.3.1 [Ühendkuningriigi liidu programmis osalemise peatamine liidu poolt] lõike 7 punkti b alusel ja lõpetamisega artikli UNPRO.3.3 [Programmis või meetmes osalemise lõpetamine liidu programmide olulise muutmise korral] lõike 6 punkti c alusel. Alates 2028. aastast võib liidu programmides osalemise erikomitee osalustasu kohandada.

               5.Operatiivne panus katab tegevus- ja toetuskulud ning täiendab nii kulukohustuste kui ka maksete assigneeringutena summasid, mis on kantud lõplikult vastu võetud liidu eelarvesse programmide, meetmete või nende erandlike osade jaoks, millele asjakohasel juhul lisandub sihtotstarbeline välistulu, mis ei tulene teiste rahastajate rahalistest panustest liidu programmidesse ja meetmetesse, nagu on kindlaks määratud I protokollis.

               6.Operatiivne panus põhineb panustamispõhimõttel, mis on määratletud Ühendkuningriigi (turuhindades arvutatud) sisemajanduse koguprodukti (SKP) ja liidu (turuhindades arvutatud) SKP suhtena. Kasutatavad SKPd turuhindades on selle aasta 1. jaanuaril, mil iga-aastane makse tehakse, värskeimad kättesaadavad SKPd, mille on teada andnud Euroopa Liidu Statistikaamet (EUROSTAT] niipea, kui on hakatud kohaldama artiklis UNPRO.5.2 [Statistikakoostöö] osutatud korda, ja nimetatud korra kohaseid eeskirju järgides. Enne kõnealuse korra kohaldama hakkamist on Ühendkuningriigi SKP Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) esitatud andmete põhjal kindlaks määratud SKP.

               7.Operatiivne panus põhineb sellel, et kohaldatakse panustamispõhimõtet selliste esialgsete kulukohustuste assigneeringute (millele on lisatud summa vastavalt lõikele 5) suhtes, mis on lõplikult vastu võetud liidu eelarvesse kohaldatavaks aastaks kantud nende liidu programmide või meetmete või nende erandlike osade rahastamiseks, milles Ühendkuningriik osaleb.

               8.N aasta operatiivset panust programmi, meetmesse või selle osasse võib ühel või mitmel järgmisel aastal tagasiulatuvalt suurendada või vähendada, lähtudes kõnealuse aasta kulukohustuste assigneeringute suhtes võetud eelarvelistest kulukohustustest, nende täitmisest juriidiliste kohustustena ja nende vabastamisest.

               Esimene kohandus tehakse aastal N+1, mil algset panust suurendatakse või vähendatakse tagasiulatuvalt algse panuse ja kohandatud panuse vahe võrra, mis arvutatakse, rakendades N aasta panustamispõhimõtet järgmiste summade summa suhtes:

               (a)eelarvelised kulukohustused, mis on võetud kulukohustuste assigneeringute suhtes, mis on heaks kiidetud N aastal Euroopa Liidu heakskiidetud eelarve alusel, ning vabastatud kulukohustustele vastatavate uuesti kättesaadavaks tehtud kulukohustuste assigneeringute suhtes; ning

               (b)sihtotstarbelise välistulu assigneeringud, mis ei tulene teiste rahastajate rahalistest panustest liidu programmidesse ja meetmetesse, nagu on kindlaks määratud I protokollis, ja mis olid kättesaadavad N aasta lõpus.

               Igal järgmisel aastal, kuni kõik N aastast saadaolevate kulukohustuste assigneeringute alusel rahastatavad eelarvelised kulukohustused on makstud või vabastatud, ning hiljemalt kolm aastat pärast programmi lõppu või pärast N aastale vastava mitmeaastase finantsraamistiku lõppu (olenevalt sellest, kumb on varem), arvutab liit N aasta panuse kohanduse, vähendades Ühendkuningriigi panust summa võrra, mis saadakse, rakendades N aasta panustamispõhimõtet kulukohustuste vabastamiste suhtes, mis on toimunud igal aastal N aasta kulukohustuste suhtes, mida rahastatakse liidu eelarvest, või uuesti kättesaadavaks tehtud vabastatud kulukohustuste suhtes.

               Kui tühistatakse sihtotstarbelise välistulu assigneeringud, mis ei tulene teiste rahastajate rahalistest panustest liidu programmidesse ja meetmetesse, nagu on kindlaks määratud I protokollis, vähendatakse Ühendkuningriigi panust summa võrra, mis saadakse, rakendades N aasta panustamispõhimõtet tühistatud summa suhtes.

               Aastal N+2 või järgmistel aastatel, olles teinud teises, kolmanda ja neljandas lõigus osutatud kohandused, vähendatakse Ühendkuningriigi N aasta panust ka summa võrra, mis saadakse, korrutades Ühendkuningriigi N aasta panuse järgmiste summade suhtega:

               (a)N aasta juriidilised kohustused, mida rahastatakse N aastal saadaolevate kulukohustuste assigneeringute alusel ja mis tulenevad konkurentsipõhistest väljavalimismenetlustest,

               (I)millest Ühendkuningriik ja Ühendkuningriigi üksused on kõrvale jäetud või

               (II)mille kohta on liidu programmides osalemise erikomitee artiklis UNPRO.2.1a [Konkurentsipõhisest toetuste andmise menetlusest praktiliselt kõrvalejätmine] sätestatud korra kohaselt otsustanud, et Ühendkuningriik või Ühendkuningriigi üksused on praktiliselt kõrvale jäetud, või

               (III)milles taotluste esitamise tähtaeg on artiklis UNPRO.3.1 [Ühendkuningriigi liidu programmis osalemise peatamine liidu poolt] osutatud peatamise ajal või pärast artiklis UNPRO.3.3. [Programmis või meetmes osalemise lõpetamine liidu programmide olulise muutmise korral] osutatud lõpetamise jõustumist möödunud, või

               (IV)milles Ühendkuningriigi ja Ühendkuningriigi üksuste osalemine on piiratud vastavalt artikli UNPRO.3.5 [Rahalise panuse suurendamise läbivaatamine] lõikele 3; ning

               (b)N aasta kulukohustuste assigneeringute alusel rahastatavate juriidiliste kohustuste kogusumma.

               Selle juriidiliste kohustuste summa arvutamiseks lahutatakse kõigist N aastal võetud eelarvelistest kulukohustustest nende kulukohustuste puhul aastal N+1 vabastatud kulukohustused.

               9.Taotluse korral esitab liit Ühendkuningriigile tema rahalise osalemise kohta teabe, mis sisaldub eelarvepädevatele ja eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele liidu institutsioonidele esitatud eelarve-, raamatupidamis-, tulemus- ja hindamisalases teabes seoses liidu programmide ja meetmetega, milles Ühendkuningriik osaleb. Selle teabe esitamisel võetakse nõuetekohaselt arvesse liidu ja Ühendkuningriigi konfidentsiaalsus- ja andmekaitse-eeskirju ning see esitamine ei piira teavet, mida Ühendkuningriigil on õigus saada käesoleva osa teise peatüki [Usaldusväärne finantsjuhtimine] alusel.

               10.Kõik Ühendkuningriigi panused või liidu maksed ning tasumisele kuuluvate või laekuvate summade arvutused tehakse eurodes.

               11.Kui käesoleva artikli lõikest 5 ja lõike 8 teisest lõigust ei tulene teisiti, on käesoleva artikli üksikasjalikud rakendussätted esitatud lisas UNPRO-1 [Finantstingimuste rakendamine]. Lisa UNPRO-1 võib muuta liidu programmides osalemise erikomitee.

               Artikkel UNPRO.2.1a. Konkurentsipõhisest toetuste andmise menetlusest praktiliselt kõrvalejätmine

               1.Kui Ühendkuningriik on seisukohal, et teatavad konkurentsipõhises toetuste andmise menetluses esitatud tingimused tähendavad seda, et Ühendkuningriigi üksused on praktiliselt kõrvale jäetud, teatab Ühendkuningriik sellest liidu programmides osalemise erikomiteele enne asjaomases menetluses taotluste esitamise tähtaega ning põhjendab oma seisukohta.

               2.Kolme kuu jooksul alates asjaomases väljavalimismenetluses taotluste esitamise tähtajast vaatab liidu programmides osalemise erikomitee lõikes 1 osutatud teate läbi, tingimusel et Ühendkuningriigi üksuste asjaomases väljavalimismenetluses osalemise määr on vähemalt 25 % madalam kui

               (a)Ühendkuningriigi üksuste keskmine osalemise määr sarnastes konkurentsipõhistes väljavalimismenetlustes, mis sellist tingimust ei sisalda ja mis on algatatud teatamisele eelnenud kolme aasta jooksul, või

               (b)kui sarnased konkurentsipõhised väljavalimismenetlused puuduvad, siis Ühendkuningriigi üksuste keskmine osalemise määr kõigis vastavalt vajadusele kas asjaomase või eelmise programmi alusel algatatud konkurentsipõhistes väljavalimismenetlustes teatele eelnenud kolme aasta jooksul.

               3.Liidu programmides osalemise erikomitee otsustab lõikes 2 osutatud ajavahemiku lõpuks, kas Ühendkuningriigi üksused on asjaomasest väljavalimismenetlusest praktiliselt kõrvale jäetud, võttes arvesse põhjendust, mille Ühendkuningriik on esitanud lõike 1 kohaselt, ja tegelikku asjaomases väljavalimismenetluses osalemise määra.

               4.Lõigete 2 ja 3 tähenduses on osalemismäär sama väljavalimismenetluse raames Ühendkuningriigi üksuste esitatud taotluste arvu ja taotluste koguarvu suhe.

               Artikkel UNPRO.2.2. Programmid, mille suhtes kohaldatakse automaatset korrigeerimismehhanismi

               1.Automaatset korrigeerimismehhanismi kohaldatakse seoses liidu programmide, meetmete või nende osadega, mille puhul on automaatse korrigeerimismehhanismi kohaldamine I protokolliga ette nähtud. Automaatse korrigeerimismehhanismi kohaldamine võib piirduda I protokollis kindlaks määratud programmi või meetme osadega, mida rakendatakse toetuste kaudu, mille jaoks korraldatakse konkurentsipõhiseid konkursse. Üksikasjalikud reeglid programmi või meetme nende osade kindlaksmääramiseks, mille suhtes automaatset korrigeerimismehhanismi kohaldatakse või ei kohaldata, võib kehtestada I protokollis.

               2.Automaatse korrigeerimise summa programmi, meetme või selle osade puhul on Ühendkuningriigi või Ühendkuningriigi üksuste poolt tegelikult võetud, asjaomase kalendriaasta kulukohustuste assigneeringutest rahastatavate juriidiliste kohustuste esialgsete summade ja sama perioodi hõlmava, Ühendkuningriigi poolt makstud vastava operatiivse panuse (mida on kohandatud vastavalt artikli UNPRO.2.1 [Finantstingimused] lõikele 8), välja arvatud toetuskulud, (kui see summa on positiivne) vahe.

               3.Käesoleva artikli lõikes 2 osutatud mis tahes summa, mis kahel järjestikusel aastal kummalgi aastal ületab 8 % Ühendkuningriigi poolt programmi makstud vastavat panust, mida on kohandatud vastavalt artikli UNPRO.2.1 [Finantstingimused] lõikele 8, peab Ühendkuningriik maksma automaatse korrigeerimismehhanismi alusel lisapanusena mõlema kõnealuse aasta kohta.

               4.Üksikasjalikud reeglid käesoleva artikli lõikes 2 osutatud juriidiliste kohustuste asjaomaste summade kindlaksmääramiseks, sealhulgas konsortsiumide puhul, ja automaatse korrektsiooni arvutamiseks võib sätestada I protokollis.

               Artikkel UNPRO.2.3. Rahastamisvahendite või eelarveliste tagatiste kaudu rakendatavate programmide rahastamine

               1.Kui Ühendkuningriik osaleb liidu programmis, meetmes või selle osas, mida rakendatakse rahastamisvahendi või eelarvelise tagatise kaudu, siis Ühendkuningriigi panus programmidesse, mida rakendatakse liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse X jaotise kohaselt rakendatavate liidu eelarve kohaste rahastamisvahendite või eelarvetagatiste kaudu, antakse rahas. See rahaline panus suurendab liidu eelarvelist tagatist või rahastamisvahendi rahastamispaketti.

               2.Kui Ühendkuningriik osaleb lõikes 1 osutatud programmis, mida rakendab Euroopa Investeerimispanga grupp, siis juhul, kui Euroopa Investeerimispanga grupp peab katma kahjud, mis ei ole kaetud liidu eelarvest antava tagatisega, maksab Ühendkuningriik Euroopa Investeerimispanga grupile neist kahjudest protsendi, mis võrdub Ühendkuningriigi turuhindades arvutatud sisemajanduse koguprodukti ning liikmesriikide, Ühendkuningriigi ja mis tahes muu programmis osaleva kolmanda riigi turuhindades arvutatud sisemajanduse koguproduktide summa suhtega. Kasutatav sisemajanduse koguprodukt turuhindades on selle aasta 1. jaanuaril, mil makse tuleb teha, värskeim kättesaadav sisemajanduse koguprodukt, mille on teada andnud EUROSTAT niipea, kui on hakatud kohaldama artiklis UNPRO.5.2 [Statistikakoostöö] osutatud korda, ja nimetatud korra kohaseid eeskirju järgides. Enne kõnealuse korra kohaldama hakkamist on Ühendkuningriigi SKP OECD esitatud andmete põhjal kindlaks määratud SKP.

               3.Asjakohasel juhul täpsustatakse I protokollis käesoleva artikli rakendamise korda, tagades eelkõige, et Ühendkuningriik saab oma osa eelarvelistesse tagatistesse ja rahastamisvahenditesse tehtud ja kasutamata jäänud maksetest.

               3. jagu. Liidu programmides osalemise peatamine ja lõpetamine

               Artikkel UNPRO.3.1. Ühendkuningriigi liidu programmis osalemise peatamine liidu poolt

               1.Liit võib ühepoolselt lõpetada I protokolli kohaldamise ühe või mitme liidu programmi, meetme või nende erandlike osade suhtes vastavalt käesolevale artiklile, kui Ühendkuningriik ei maksa oma rahalist panust kooskõlas käesoleva peatüki 2. jaoga [Liidu programmides osalemise rahastamise eeskirjad] või kui Ühendkuningriik muudab märkimisväärselt üht järgmistest tingimustest, mis kehtisid, kui Ühendkuningriigi osalemine programmis, meetmes või selle erandlikus osas kokku lepiti ja I protokolli lisati ning kui sellised muudatused mõjutavad märkimisväärselt nende rakendamist:

               (a)muudetakse nende programmide ja meetmete või nende osade rakendamises osalevate isikute, sealhulgas üliõpilaste, teadlaste, praktikandide või vabatahtlike Ühendkuningriiki sisenemise ja seal viibimise tingimusi. See kehtib eelkõige juhul, kui Ühendkuningriik teeb oma siseriiklikes õigusaktides nende isikute Ühendkuningriiki sisenemise ja seal viibimise tingimuste muudatuse, millega diskrimineeritakse liikmesriikide vahel;

               (b)muudetakse finantskulusid, sealhulgas tasusid, mida kohaldatakse käesoleva lõike punktis a osutatud isikute suhtes, et nad saaksid tegeleda tegevusega, mis on vajalik, et programmi rakendada;

               (c)muudetakse artikli UNPRO.1.5 [Osalemistingimused] lõikes 3 osutatud tingimusi.

               2.Liit teatab liidu programmides osalemise erikomiteele oma kavatsusest peatada Ühendkuningriigi osalemine asjaomases programmis või meetmes. Liit määrab kindlaks peatamise ulatuse ja esitab nõuetekohase põhjenduse. Kui liit oma teadet tagasi ei võta, jõustub peatamine 45 päeva pärast liidu teate kuupäeva. Käesoleva artikli kohaldamisel on peatamise viitekuupäev peatamise jõustumise kuupäev.

               Enne teatamist ja peatamist ning peatamisperioodi jooksul võib liidu programmides osalemise erikomitee arutada asjakohaseid meetmeid peatamise vältimiseks või lõpetamiseks. Kui liidu programmides osalemise erikomitee jõuab kokkuleppele selles, kuidas vältida peatamist esimeses lõigus osutatud ajavahemiku jooksul, siis peatamine ei jõustu.

               Igal juhul tuleb liidu programmides osalemise erikomitee 45-päevase ajavahemiku jooksul kokku, et küsimust arutada.

               3.Alates peatamise viitekuupäevast ei käsitata Ühendkuningriiki riigina, mis osaleb peatamise sihiks olevas liidu programmis, meetmes või selle osas, ning eelkõige ei ole Ühendkuningriik või Ühendkuningriigi üksused enam osalemiskõlblikud artiklis UNPRO.1.4 [Vastavus programmi reeglitele] ja I protokollis sätestatud tingimustel liidu väljavalimismenetluste puhul, mis ei ole selleks kuupäevaks veel lõpule viidud. Väljavalimismenetlus loetakse lõpuleviiduks, kui selle menetluse tulemusena on võetud juriidilised kohustused.

               4.Peatamine ei mõjuta enne peatamise viitekuupäeva võetud juriidilisi kohustusi. Käesolevat lepingut kohaldatakse jätkuvalt selliste juriidiliste kohustuste suhtes.

               5.Ühendkuningriik teatab liidule niipea, kui ta leiab, et osalemise tingimused on uuesti täidetud, ning esitab liidule selle kohta asjakohased tõendid.

               Liit hindab seda küsimust 30 päeva jooksul alates kõnealusest teatamisest ja võib sel eesmärgil paluda Ühendkuningriigil esitada lisatõendeid. Selliste lisatõendite esitamiseks vajalikku aega ei arvestata hindamise koguaja sisse.

               Kui liit leiab, et osalemise tingimused on uuesti täidetud, teatab ta liidu programmides osalemise erikomiteele põhjendamatu viivituseta, et peatamine on lõpetatud. Peatamise lõpetamine jõustub teatamise kuupäevale järgneval päeval.

               Kui liit leiab, et osalemise tingimused ei ole uuesti täidetud, jääb peatamine jõusse.

               6.Ühendkuningriiki käsitatakse jälle asjaomases liidu programmis või meetmes osaleva riigina ning eelkõige on Ühendkuningriik ja Ühendkuningriigi üksused artiklis UNPRO.1.4 [Vastavus programmi reeglitele] ja I protokollis sätestatud tingimustel jälle osalemiskõlblikud seoses kõnealuse liidu programmi või meetme alusel toimuvate liidu väljavalimismenetlustega, mis on algatatud pärast peatamise lõpetamise jõustumise kuupäeva või enne seda kuupäeva ning mille puhul taotluste esitamise tähtaeg ei ole möödunud.

               7.Kui Ühendkuningriigi osalemine programmis, meetmes või selle osas peatatakse, määratakse Ühendkuningriigi poolt peatamisperioodil makstav rahaline panus järgmiselt:

               (a)liit arvutab operatiivse panuse ümber, järgides artikli UNPRO.2.1 [Finantstingimused] lõike 8 viienda lõigu punkti a alapunktis iii kirjeldatud korda;

               (b)osalustasu kohandatakse vastavalt operatiivse panuse kohandusele.

               Artikkel UNPRO.3.2. Ühendkuningriigi liidu programmis osalemise lõpetamine liidu poolt

               1.Kui aasta pärast artikli UNPRO.3.1. [Ühendkuningriigi liidu programmis osalemise peatamine liidu poolt] lõikes 2 osutatud viitekuupäeva ei ole liit artikli UNPRO.3.1 [Ühendkuningriigi liidu programmis osalemise peatamine liidu poolt] kohast peatamist lõpetanud, teeb liit järgmist:

               (a)hindab uuesti tingimusi, mille alusel ta võib pakkuda Ühendkuningriigile võimalust jätkata osalemist liidu asjaomastes programmides, meetmetes või nende osades, ning teeb nende tingimuste ettepaneku liidu programmides osalemise erikomiteele 45 päeva jooksul pärast üheaastase peatamisperioodi lõppu, et muuta I protokolli. Kui erikomitee ei jõua nende meetmete suhtes täiendava 45-päevase ajavahemiku jooksul kokkuleppele, jõustub lõpetamine, nagu on osutatud käesoleva lõike punktis b, või

               (b)lõpetab ühepoolselt I protokolli kohaldamise asjaomaste liidu programmide, meetmete või nende osade suhtes vastavalt käesolevale artiklile, võttes arvesse artiklis UNPRO.3.1. [Ühendkuningriigi liidu programmis osalemise peatamine liidu poolt] osutatud muudatuse mõju programmi või meetme või nende erandlike osade rakendamisele või maksmata rahalise panuse suurust.

               2.Liit teatab liidu programmides osalemise erikomiteele oma kavatsusest lõpetada lõike 1 punkti b kohaselt Ühendkuningriigi osalemine ühes või mitmes liidu programmis või meetmes. Liit määrab kindlaks lõpetamise ulatuse ja esitab nõuetekohase põhjenduse. Kui liit oma teadet tagasi ei võta, jõustub lõpetamine 45 päeva pärast liidu teate kuupäeva. Käesoleva artikli kohaldamisel on lõpetamise viitekuupäev lõpetamise jõustumise kuupäev.

               3.Alates lõpetamise viitekuupäevast ei käsitata Ühendkuningriiki riigina, mis osaleb lõpetamise sihiks olevas liidu programmis või meetmes, ning eelkõige ei ole Ühendkuningriik või Ühendkuningriigi üksused enam osalemiskõlblikud artiklis UNPRO.1.4 [Vastavus programmi reeglitele] ja I protokollis sätestatud tingimustel liidu väljavalimismenetluste puhul, mis ei ole selleks kuupäevaks veel lõpule viidud. Väljavalimismenetlus loetakse lõpuleviiduks, kui sellise menetluse tulemusena on võetud juriidilised kohustused.

               4.Lõpetamine ei mõjuta enne artikli UNPRO.3.1 [Ühendkuningriigi liidu programmis osalemise peatamine liidu poolt] lõikes 2 osutatud peatamise viitekuupäeva võetud juriidilisi kohustusi. Käesolevat lepingut kohaldatakse jätkuvalt selliste juriidiliste kohustuste suhtes.

               5.Kui I protokolli või selle osa kohaldamine asjaomaste programmide või meetmete või nende osade suhtes lõpetatakse, siis:

               (a)kuulub operatiivne panus, mis katab juba võetud juriidiliste kohustustega seotud toetuskulud, tasumisele kuni selliste juriidiliste kohustuste täitmiseni või kuni selle mitmeaastase finantsraamistiku lõppemiseni, mille alusel juriidilist kohustust on rahastatud;

               (b)ei maksta järgmistel aastatel muud panust peale käesoleva lõike punktis a osutatu.

               Artikkel UNPRO.3.3. Programmis või meetmes osalemise lõpetamine liidu programmide olulise muutmise korral

               1.Ühendkuningriik võib ühepoolselt lõpetada osalemise I protokollis osutatud liidu programmis või meetmes või selle osas, kui:

               (a)asjaomase liidu programmi või meetme alusakti muudetakse sel määral, et Ühendkuningriigi või Ühendkuningriigi isikute või üksuste selles liidu programmis või meetmes osalemise tingimused on oluliselt muutunud, eelkõige programmi või meetme eesmärkide ja vastavate meetmete muutmise tõttu; või

               (b)artiklis UNPRO.2.1 [Finantstingimused] osutatud kulukohustuste assigneeringute kogusummat on suurendatud rohkem kui 15 % võrreldes algse rahastamispaketiga, mis on määratud asjaomasele programmile või meetmele või selle osale, milles Ühendkuningriik osaleb, ning mitmeaastase finantsraamistiku vastavat ülemmäära on suurendatud või artikli UNPRO.2.1 [Finantstingimused] lõikes 5 osutatud välistulu summat kogu osalemisperioodiks on suurendatud; või

               (c)Ühendkuningriik või Ühendkuningriigi üksused jäetakse programmi või meetme osas osalemisest nõuetekohaselt põhjendatud alustel kõrvale ning see kõrvalejätmine puudutab kulukohustuste assigneeringuid, mis ületavad lõplikult vastu võetud liidu eelarves 10 % selle programmi või meetme jaoks N aastaks ette nähtud kulukohustuste assigneeringutest.

               2.Selleks teatab Ühendkuningriik liidu programmides osalemise erikomiteele hiljemalt 60 päeva pärast muudatuse või vastu võetud aastaeelarve või selle eelarve muudatuse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas oma kavatsusest lõpetada I protokolli kohaldamine asjaomase liidu programmi või meetme suhtes. Ühendkuningriik selgitab põhjuseid, miks muudatus tema arvates osalemistingimusi oluliselt muudab. Liidu programmides osalemise erikomitee tuleb kokku 45 päeva jooksul pärast teate saamist, et küsimust arutada.

               3.Kui Ühendkuningriik oma teadet tagasi ei võta, jõustub lõpetamine 45 päeva pärast Ühendkuningriigi teate kuupäeva. Käesoleva artikli kohaldamisel on viitekuupäev lõpetamise jõustumise kuupäev.

               4.Alates viitekuupäevast ei käsitata Ühendkuningriiki riigina, mis osaleb lõpetamise sihiks olevas liidu programmis või meetmes, ning eelkõige ei ole Ühendkuningriik või Ühendkuningriigi üksused enam osalemiskõlblikud artiklis UNPRO.1.4 [Vastavus programmi reeglitele] ja I protokollis sätestatud tingimustel liidu väljavalimismenetluste puhul, mis ei ole selleks kuupäevaks veel lõpule viidud. Väljavalimismenetlus loetakse lõpuleviiduks, kui sellise menetluse tulemusena on võetud juriidilised kohustused.

               5.Lõpetamine ei mõjuta enne viitekuupäeva võetud juriidilisi kohustusi. Käesolevat lepingut kohaldatakse jätkuvalt selliste juriidiliste kohustuste suhtes.

               6.Kui käesoleva artikli alusel asjaomastes programmides või meetmetes osalemine lõpetatakse:

               (a)kuulub operatiivne panus, mis katab juba võetud juriidiliste kohustustega seotud toetuskulud, tasumisele kuni selliste juriidiliste kohustuste täitmiseni või kuni selle mitmeaastase finantsraamistiku lõppemiseni, mille alusel juriidilist kohustust on rahastatud;

               (b)arvutab liit lõpetamisaasta operatiivse panuse ümber, järgides artikli UNPRO.2.1 [Finantstingimused] lõike 8 viienda lõigu punkti a alapunktis iii kirjeldatud korda. Järgmistel aastatel ei maksta muud panust peale käesoleva artikli punktis a osutatu;

               (c)osalustasu kohandatakse vastavalt operatiivse panuse kohandusele.

               4. jagu. Tulemuslikkuse ja rahalise panuse suurendamise hindamine

               Artikkel UNPRO.3.4. Tulemuslikkuse hindamine

               1.Liidu programmi või meetme nende osade puhul, mille suhtes kohaldatakse artiklis UNPRO.2.2 [Programmid, mille suhtes kohaldatakse automaatset korrigeerimismehhanismi] osutatud korrigeerimismehhanismi, viiakse käesolevas artiklis sätestatud tingimuste kohaselt läbi tulemuslikkuse hindamise menetlus.

               2.Ühendkuningriik võib taotleda, et liidu programmides osalemise erikomitee alustaks tulemuslikkuse hindamise menetlust, kui artikli UNPRO.2.2 [Programmid, mille suhtes kohaldatakse automaatset korrigeerimismehhanismi] lõikes 2 sätestatud meetodiga arvutatud summa on negatiivne ning kui see summa on suurem kui 12 % Ühendkuningriigi poolt programmi või meetmesse makstud vastavatest panustest, mida on kohandatud vastavalt artikli UNPRO.2.1 [Finantstingimused] lõikele 8.

               3.Liidu programmides osalemise erikomitee analüüsib kolme kuu jooksul alates lõikes 2 osutatud taotluse kuupäevast asjakohaseid tulemuslikkusega seotud andmeid ja võtab vastu aruande, milles pakub välja asjakohased meetmed tulemuslikkusega seotud küsimuste lahendamiseks.

               Esimeses lõigus osutatud meetmeid kohaldatakse kaheteistkümne kuu jooksul pärast aruande vastuvõtmist. Pärast meetmete kohaldamist kasutatakse kõnealuse perioodi tulemusandmeid selleks, et arvutada Ühendkuningriigi või Ühendkuningriigi üksustega asjaomasel kalendriaastal tegelikult kokku lepitud juriidiliste kohustuste alusel makstava esialgse summa ja Ühendkuningriigi poolt sama aasta eest makstud operatiivse panuse vahe.

               Kui teises lõigus osutatud vahe on negatiivne ja ületab 16 % vastavast operatiivsest panusest, võib Ühendkuningriik:

               (a)teatada oma kavatsusest lõpetada osalemine asjaomases liidu programmis või programmi osas, teatades ette 45 päeva enne kavandatud lõpetamispäeva, ja lõpetada osalemise kooskõlas artikli UNPRO.3.3. [Programmis või meetmes osalemise lõpetamine liidu programmide olulise muutmise korral] lõigetega 3–6; või

               (b)taotleda, et liidu programmides osalemise erikomitee võtaks vähese tulemuslikkuse käsitlemiseks lisameetmeid, sealhulgas tehes kohandusi Ühendkuningriigi osalemisse asjaomases liidu programmis ja kohandades Ühendkuningriigi tulevasi rahalisi panuseid seoses selle programmiga.

               Artikkel UNPRO.3.5. Rahalise panuse suurendamise läbivaatamine

               1.Ühendkuningriik võib teatada liidu programmides osalemise erikomiteele, et ta on vastu summale, mida ta peab panusena maksma liidu programmi või tegevuse jaoks, kui artiklis UNPRO.2.1 [Finantstingimused] osutatud kulukohustuste assigneeringute kogusummat on suurendatud rohkem kui 5 % võrreldes kõnealuse liidu programmi või meetme algse rahastamispaketiga ning vastavat ülemmäära on suurendatud või artikli UNPRO.2.1 [Finantstingimused] lõikes 5 osutatud välistulu summat kogu osalemisperioodiks on suurendatud.

               2.Lõikes 1 osutatud teade esitatakse 60 päeva jooksul pärast vastu võetud aastaeelarve või selle muudatuse Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeva. Teade ei mõjuta Ühendkuningriigi kohustust maksta oma panust ja artikli UNPRO.2.1 [Finantstingimused] lõikes 8 osutatud korrigeerimismehhanismi kohaldamist.

               3.Liidu programmides osalemise erikomitee koostab aruande, teeb asjakohaste meetmete ettepaneku ja otsustab nende meetmete vastuvõtmise üle kolme kuu jooksul alates käesoleva artikli lõikes 2 osutatud teate kuupäevast. Need meetmed võivad hõlmata seda, et piiratakse Ühendkuningriigi ja Ühendkuningriigi üksuste osalemist teatavat liiki meetmete või väljavalimismenetlustega või et muudetakse vajaduse korral I protokolli. Ühendkuningriigi osalemise piiramist käsitatakse artikli UNPRO.2.1 [Finantstingimused] lõikes 8 osutatud korrigeerimismehhanismi kohaldamisel kõrvalejätmisena.

               4.Kui artikli UNPRO.3.3. [Programmis või meetmes osalemise lõpetamine liidu programmide olulise muutmise korral] lõike 1 punktis b osutatud tingimused on täidetud, võib Ühendkuningriik lõpetada osalemise I protokollis osutatud liidu programmis või meetmes kooskõlas artikli UNPRO.3.3. [Programmis või meetmes osalemise lõpetamine liidu programmide olulise muutmise korral] lõigetega 2–6.

               2. peatükk. Usaldusväärne finantsjuhtimine

               Artikkel UNPRO.4.X-1. Kohaldamisala

               Käesolevat peatükki kohaldatakse seoses I ja II protokollis osutatud liidu programmide kohaste liidu programmide, meetmete ja teenustega.

               1. jagu. Finantshuvide kaitse ja sissenõudmine

               Artikkel UNPRO.4.X. Tegevuse läbiviimine usaldusväärse finantsjuhtimise eesmärgil

               Käesoleva peatüki kohaldamisel teevad käesolevas peatükis osutatud Ühendkuningriigi ja liidu ametiasutused tihedat koostööd kooskõlas oma vastavate õigusnormidega.

               Oma ülesandeid Ühendkuningriigi territooriumil täites tegutsevad liidu esindajad ja uurimisorganid kooskõlas Ühendkuningriigi õigusega.

               Artikkel UNPRO.4.1. Hindamine ja audit

               1.Liidul on õigus teha vastavalt asjakohastele rahastamislepingutele ja kooskõlas ühe või mitme liidu institutsiooni kohaldatavate õigusaktidega tehnilisi, teaduslikke, finants- või muud liiki hindamisi ja auditeid liidu rahalisi vahendeid saava, Ühendkuningriigis elava füüsilise isiku või Ühendkuningriigis asuva juriidilise isiku valdustes ja liidu rahaliste vahendite rakendamises osalevate, Ühendkuningriigis elavate või asuvate kolmandate isikute valdustes. Selliseid hindamisi ja auditeid võivad teha liidu institutsioonide ja asutuste, eelkõige Euroopa Komisjoni ja Euroopa Kontrollikoja esindajad või muud Euroopa Komisjoni volitatud isikud kooskõlas liidu õigusega.

               2.Liidu institutsioonide ja asutuste, eelkõige Euroopa Komisjoni ja Euroopa Kontrollikoja esindajatel ning muudel Euroopa Komisjoni volitatud isikutel on asjakohane juurdepääs kohtadele, töödele ja dokumentidele (elektroonilistele või paberdokumentidele või mõlematele) ning kogu teabele, mis on vajalik lõikes 1 osutatud hindamiste ja auditite tegemiseks. Selline juurdepääs hõlmab õigust saada kõigist auditeeritava füüsilise, juriidilise või kolmanda isiku valduses olevatest dokumentidest või andmekandjate sisust füüsilisi või elektroonilisi koopiaid ja väljavõtted.

               3.Ühendkuningriik ei tõkesta lõikes 2 osutatud esindajate ja muude isikute sisenemist Ühendkuningriiki ning nende juurdepääsu auditeeritavate isikute valdustele käesolevas artiklis osutatud ülesannete täitmiseks ega loo sellele takistusi.

               4.Olenemata Ühendkuningriigi programmis või meetmes osalemise peatamisest või lõpetamisest, käesoleva osa ja/või I protokolli sätete kohaldamise osalisest või täielikust peatamisest või käesoleva lepingu lõpetamisest võib hindamised ja auditid teha ka pärast asjaomase peatamise või lõpetamise jõustumise kuupäeva ühe või mitme liidu institutsiooni kohaldatavates õigusaktides sätestatud tingimustel ning nii, nagu on seoses liidu eelarvet täitva juriidilise kohustusega sätestatud asjaomastes rahastamislepingutes, mille liit on sõlminud enne asjaomase peatamise või lõpetamise jõustumise kuupäeva.

               Artikkel UNPRO.4.2. Võitlus õigusnormide rikkumise, pettuse ja muude liidu finantshuve kahjustavate kuritegude vastu

               1.Euroopa Komisjonil ja Euroopa Pettustevastasel Ametil (OLAF) on õigus korraldada haldusuurimisi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi Ühendkuningriigi territooriumil. Euroopa Komisjon ja OLAF tegutsevad kooskõlas neid kontrolle, inspekteerimisi ja uurimisi reguleerivate liidu õigusaktidega.

               2.Ühendkuningriigi pädevad asutused teavitavad Euroopa Komisjoni või OLAFit mõistliku aja jooksul kõigist neile teatavaks saanud asjaoludest või kahtlustest, mis on seotud õigusnormi rikkumise, pettuse või muu ebaseadusliku tegevusega, mis kahjustab liidu finantshuve.

               3.Kohapealset kontrolli ja inspekteerimist võib teha iga sellise Ühendkuningriigis elava füüsilise isiku või Ühendkuningriigis asutatud juriidilise isiku valdustes, kes saab liidult rahastamislepingu alusel rahalisi vahendeid, ning iga sellise Ühendkuningriigis elava või asuva kolmanda isiku valdustes, kes osaleb selliste liidu rahaliste vahendite rakendamises. Sellise kontrolli ja inspekteerimise valmistab ette ja viib läbi Euroopa Komisjon või OLAF tihedas koostöös Ühendkuningriigi pädeva asutusega, kelle Ühendkuningriik on määranud. Määratud asutusele teatatakse mõistliku aja jooksul enne kontrolli ja inspekteerimist selle kontrolli ja inspekteerimise olemus, eesmärk ja õiguslik alus, et asutusel oleks võimalik abi osutada. Sel eesmärgil võivad Ühendkuningriigi pädevate asutuste töötajad osaleda kohapealses kontrollis ja inspekteerimises.

               4.Euroopa Komisjoni ja OLAFi esindajatel on juurdepääs kogu teabele ja kõigile dokumentidele (elektroonilistele või paberdokumentidele või mõlematele), mis on seotud lõikes 3 osutatud toimingutega ning mida on vaja kohapealse kontrolli ja inspekteerimise nõuetekohaseks läbiviimiseks. Eelkõige võivad Euroopa Komisjoni ja OLAFi esindajad asjakohaseid dokumente kopeerida.

               5.Euroopa Komisjon või OLAF ja Ühendkuningriigi pädevad asutused otsustavad iga juhtumi korral eraldi, kas teha kohapealne kontroll ja inspekteerimine ühiselt, sealhulgas juhul, kui mõlemad pooled on pädevad uurimist läbi viima.

               6.Kui isik, üksus või muu kolmas isik, kelle suhtes kohapealset kontrolli või inspekteerimist tehakse, on kohapealse kontrolli või inspekteerimise vastu, osutavad Ühendkuningriigi ametiasutused oma siseriiklike õigusnormide kohaselt Euroopa Komisjonile või OLAFile abi, et neil oleks võimalik täita oma ülesandeid kohapealse kontrolli või inspekteerimise tegemisel. See abi hõlmab asjakohaste ettevaatusabinõude võtmist siseriikliku õiguse alusel, muu hulgas tõendite kaitseks.

               7.Euroopa Komisjon või OLAF teavitab Ühendkuningriigi pädevaid asutusi sellise kontrolli ja inspekteerimise tulemustest. Eeskätt edastab Euroopa Komisjon või OLAF võimalikult kiiresti Ühendkuningriigi pädevale asutusele kõik asjaolud või kahtlused seoses õigusnormi rikkumisega, millest nad on kohapealse kontrolli või inspekteerimise käigus teadlikuks saanud.

               8.Euroopa Komisjon võib kehtestada kooskõlas liidu õigusaktidega programmi või meetme rakendamises osalevatele juriidilistele või füüsilistele isikutele haldusmeetmeid ja -karistusi, ilma et see mõjutaks Ühendkuningriigi õiguse kohaldamist.

               9.Käesoleva artikli nõuetekohaseks rakendamiseks vahetavad Euroopa Komisjon või OLAF ja Ühendkuningriigi pädevad asutused korrapäraselt teavet ning konsulteerivad lepingu ühe poole taotlusel üksteisega, välja arvatud juhul, kui see on keelatud liidu õigusaktide või Ühendkuningriigi õigusega.

               10.Ühendkuningriik määrab OLAFiga tulemusliku koostöö tegemise ja teabe vahetamise soodustamiseks kontaktpunkti.

               11.Euroopa Komisjoni või OLAFi ja Ühendkuningriigi pädevate asutuste vaheline teabevahetus vastab kohaldatavatele konfidentsiaalsusnõuetele. Teabevahetuses edastatavaid isikuandmeid kaitstakse vastavalt kohaldatavatele normidele.

               12.Ilma et see piiraks artikli LAW.MUTAS.114 [Pädeva asutuse määratlus] kohaldamist ning juhul, kui Ühendkuningriigi kodanik või Ühendkuningriigis elav füüsiline isik või Ühendkuningriigis asuv juriidiline isik saab I protokollis loetletud liidu programmide ja meetmete alusel otseselt või kaudselt rahalisi vahendeid, sealhulgas seoses mis tahes kolmanda isikuga, kes osaleb selliste liidu rahaliste vahendite rakendamises, teevad Ühendkuningriigi ametiasutused koostööd liidu ametiasutuste või liidu liikmesriikide ametiasutustega, kes vastutavad seoses selliste rahaliste vahenditega liidu finantshuve kahjustavate kuritegude uurimise eest, nende toimepanijatele ja neist osa võtjatele süüdistuse esitamise eest ning nende kohtus vastutusele võtmise eest, kooskõlas kohaldatavate õigusaktide ja rahvusvahelise õiguse aktidega, et võimaldada neil täita oma ülesandeid.

               Artikkel UNPRO.4.3. Artiklite UNPRO.0.1, UNPRO.4.X-1, UNPRO.4.1 [Hindamine ja audit] ning UNPRO.4.2 [Võitlus õigusnormide rikkumise, pettuse ja muude liidu finantshuve kahjustavate kuritegude vastu] muutmine

               Liidu programmides osalemise erikomitee võib muuta artikleid UNPRO.4.1 [Hindamine ja audit] ning UNPRO.4.2 [Võitlus õigusnormide rikkumise, pettuse ja muude liidu finantshuve kahjustavate kuritegude vastu], eelkõige et võtta arvesse ühe või mitme liidu institutsiooni õigusaktide muudatusi.

               Liidu programmides osalemise erikomitee võib muuta artiklit UNPRO.0.1 [Kohaldamisala] ja artiklit UNPRO.4.X-1 [Kohaldamisala], et laiendada käesoleva peatüki kohaldamist muudele liidu programmidele, meetmetele ja teenustele.

               Artikkel UNPRO.4.4. Sissenõudmine ja täitmine

               1.Euroopa Komisjoni vastu võetud otsused, millega kehtestatakse muule juriidilisele või füüsilisele isikule kui riik rahaline kohustus seoses liidu programmidest, tegevustest, meetmetest või projektidest tulenevate nõuetega, kuuluvad Ühendkuningriigis täitmisele. Korralduse otsuse täitmise kohta ilma muude formaalsusteta peale otsuse autentsuse tõestamise lisab otsusele riiklik ametiasutus, kelle Ühendkuningriik sel otstarbel määrab. Ühendkuningriik annab oma määratud riikliku ametiasutuse teada komisjonile ja Euroopa Liidu Kohtule. Kooskõlas artikliga UNPRO.5.1 [Suhtlemine ja teabevahetus] on Euroopa Komisjonil õigus teatada sellistest täitmisele pööratavatest otsustest otse Ühendkuningriigis elavatele isikutele ja seal asuvatele juriidilistele isikutele. Neid otsuseid täidetakse kooskõlas Ühendkuningriigi õigusega.

               2.Euroopa Liidu Kohtu otsused ja määrused, mis on tehtud I protokolli kohaseid liidu programme, meetmeid või nende osi käsitlevas lepingus või kokkuleppes sisalduva vahekohtuklausli kohaldamisel, on Ühendkuningriigis täitmisele pööratavad samal viisil kui Euroopa Komisjoni otsused, nagu on osutatud käesoleva artikli lõikes 1.

               3.Lõikes 1 osutatud komisjoni otsuste seaduslikkuse läbivaatamine ja nende täitmise peatamine kuulub Euroopa Liidu Kohtu pädevusse. Kaebused väidetava otsuste ebaõige täitmise kohta kuuluvad aga Ühendkuningriigi kohtute pädevusse.

               2. jagu. Muud liidu programmide rakendamise reeglid

               Artikkel UNPRO.5.1. Suhtlemine ja teabevahetus

               Liidu programmide või meetmete rakendamises või selliste programmide või meetmete üle kontrolli tegemises osalevatel liidu institutsioonidel ja asutustel on õigus suhelda otse, sealhulgas elektrooniliste teabevahetussüsteemide kaudu, iga liidu rahalisi vahendeid saava Ühendkuningriigis elava füüsilise isiku või Ühendkuningriigis asuva juriidilise isikuga ning iga liidu rahaliste vahendite rakendamises osaleva, Ühendkuningriigis elava või seal asuva kolmanda isikuga. Sellised isikud, üksused ja kolmandad isikud võivad esitada otse liidu institutsioonidele ja asutustele kogu asjakohase teabe ja kõik asjakohased dokumendid, mille nad peavad esitama liidu programmi või meetme suhtes kohaldatavate liidu õigusaktide või selle programmi või meetme rakendamiseks sõlmitud lepingute või rahastamislepingute alusel.

               Artikkel UNPRO.5.2. Statistikakoostöö

               EUROSTAT ja Ühendkuningriigi statistikaamet võivad kehtestada korra, mis võimaldab koostööd asjakohastes statistikaküsimustes ning näeb ette, et EUROSTAT esitab käesoleva osa kohaldamiseks Ühendkuningriigi statistikaameti nõusolekul Ühendkuningriigi kohta statistilisi andmeid, sealhulgas eelkõige andmed Ühendkuningriigi SKP kohta.

               3. peatükk. Ühendkuningriigi juurdepääs liidu programmide alusel osutatavatele teenustele

                  Artikkel UNPRO.6. Teenustele juurdepääsu reeglid

               1.Kui Ühendkuningriik ei osale liidu programmis või meetmes kooskõlas käesoleva osa 1. peatükiga [Ühendkuningriigi osalemine liidu programmides ja meetmetes], võib tal siiski olla juurdepääs liidu programmide ja meetmete raames osutatavatele teenustele vastavalt käesolevas lepingus, alusaktides ning muudes liidu programmide ja meetmete rakendamisega seotud reeglites kehtestatud tingimustele.

               2.II protokollis [Ühendkuningriigi juurdepääs teatavate programmide ja meetmete raames kehtestatud teenustele] tehakse vajaduse korral järgmist:

               (a)määratakse kindlaks liidu programmide ja meetmete alusel osutatavad teenused, millele on Ühendkuningriigil ja Ühendkuningriigi üksustel juurdepääs;

               (b)kehtestatakse Ühendkuningriigi ja Ühendkuningriigi üksuste juurdepääsu eritingimused. Need tingimused peavad olema kooskõlas käesolevas lepingus ja alusaktides sätestatud tingimustega;

               (c)vajaduse korral määratakse kindlaks Ühendkuningriigi rahaline või mitterahaline panus seoses selliste liidu programmide ja meetmete alusel osutatava teenusega.

               3.II protokolli võtab vastu ja seda võib muuta liidu programmides osalemise erikomitee.

               4.Ühendkuningriigil ning avalik-õiguslikel ja erasektoris tegutsevatel kosmoseaparaatide omanikel ja operaatoritel, kes tegutsevad Ühendkuningriigis või Ühendkuningriigist, on juurdepääs otsuse nr 541/2014/EL artikli 5 lõike 1 alusel osutatavatele teenustele kooskõlas selle otsuse artikli 5 lõikega 2, kuni samasugust juurdepääsu käsitlevad sätted lisatakse II protokolli või kuni 31. detsembrini 2021.

               4. peatükk. [Läbivaatamine]

               Artikkel UNPRO.7. [Läbivaatamisklausel]

               Neli aastat pärast I ja II protokolli kohaldama hakkamist vaatab liidu programmides osalemise erikomitee nende rakendamise läbi, lähtudes andmetest, mis käsitlevad Ühendkuningriigi üksuste osalemist kaudsetes ja otsestes meetmetes, mis kuuluvad I ja II protokolliga hõlmatud programmi, programmi osade, meetmete ja teenuste alla.

               Liidu programmides osalemise erikomitee arutab kummagi poole taotluse korral muudatusi või muudatusettepanekuid, mis mõjutavad tingimusi, mille alusel Ühendkuningriik osaleb I ja II protokollis loetletud programmides või programmi osades, meetmetes ja teenustes, ning võib vajaduse korral teha ettepanekuid käesoleva lepingu kohaldamisalasse kuuluvate asjakohaste meetmete kohta.

               5. peatükk. Osalustasu aastatel 2021–2026

               Artikkel UNPRO.8. Osalustasu aastatel 2021–2026

               Artikli UNPRO.2.1 [Finantstingimused] lõikes 4 osutatud osalustasu suurus aastatel 2021–2026 on järgmine:

               – 2021: 0,5 %;

               – 2022: 1 %;

               – 2023: 1,5 %;

               – 2024: 2 %;

               – 2025: 2,5 %;

               – 2026: 3 %.

               KUUES OSA. VAIDLUSTE LAHENDAMINE JA HORISONTAALSED SÄTTED

               I jaotis. Vaidluste lahendamine

               1. peatükk. Üldsätted

               Artikkel INST.9. Eesmärk

               Käesoleva jaotise eesmärk on luua tulemuslik ja tõhus mehhanism, et vältida ja lahendada pooltevahelisi vaidlusi seoses käesoleva lepingu ja lisalepingute tõlgendamise ja kohaldamisega ning võimaluse korral leida mõlemat poolt rahuldav lahendus.

               Artikkel INST.10. Kohaldamisala

               1.
                     Kui lõigetest 2, 3, 4 ja 5 ei tulene teisiti, kohaldatakse käesolevat jaotist pooltevaheliste vaidluste suhtes, mis käsitlevad käesoleva lepingu või selle lisalepingute sätete (edaspidi „hõlmatud sätted“) tõlgendamist ja kohaldamist.

               2.
                     Hõlmatud sätted hõlmavad kõiki käesoleva lepingu ja selle lisalepingute sätteid, välja arvatud:

               (a)teise osa esimese rubriigi I jaotise artikli GOODS.17 [Kaubanduse kaitsemeetmed] lõiked 1–6 ja artikkel GOODS.21 [Kultuuriväärtused];

               (b)lisa TBT-X [Ravimid];

               (c)teise osa esimese rubriigi VII jaotis [Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad];

               (d)teise osa esimese rubriigi X jaotis [Hea reguleerimistava ja regulatiivne koostöö];

               (e)teise osa esimese rubriigi XI jaotise [Avatud ja ausa konkurentsi võrdsed tingimused ning kestlik areng] 1. peatüki [Üldsätted] artikli LPFS.1.1 [Põhimõtted ja eesmärgid] lõiked 1, 2 ja 4 ning artikli LPFS.1.2 [Reguleerimisõigus, ettevaatusprintsiip ning teaduslik ja tehniline teave] lõiked 1 ja 3, 2. peatükk [Konkurentsipoliitika], 3. peatüki [Subsiidiumide kontroll] artiklid LPFS.3.9 [Sõltumatu asutus või organ ja koostöö] ja LPFS.3.10 [Kohtud] ning 5. peatükk [Maksustamine], samuti teise osa esimese rubriigi XI jaotise [Avatud ja ausa konkurentsi võrdsed tingimused ning kestlik areng] 9. peatüki [Horisontaalsed ja institutsioonilised sätted] artikli LPFS.9.4 [Tasakaalustamine] lõiked 4–9;

               (f)kolmas osa [Õiguskaitse- ja õigusalane koostöö kriminaalasjades], sealhulgas kui seda kohaldatakse seoses olukordadega, mida reguleeritakse käesoleva lepingu muude sätetega;

               (g)neljas osa [Temaatiline koostöö];

               (h)kuuenda osa [Vaidluste lahendamine ja horisontaalsed sätted] II jaotis [Koostöö alus];

               (i)seitsmenda osa artikkel FINPROV.10A [Ajutine kord isikuandmete edastamiseks Ühendkuningriigile]; ning

               (j)salastatud teabe vahetamise ja kaitse julgeolekukorda käsitlev leping.

               3.
                     Pool võib pöörduda partnerlusnõukogu poole, et lahendada vaidlus, mis on seotud lõikes 2 osutatud sätetest tulenevate kohustustega.

               4.
                     Lõikes 2 osutatud sätete suhtes kohaldatakse artiklit INST.11 [Ainuõigus].

               5.
                     Olenemata lõigetest 1 ja 2 ei kohaldata käesolevat jaotist vaidluste suhtes, mis käsitlevad sotsiaalkindlustuse koordineerimise protokolli või selle lisade sätete tõlgendamist ja kohaldamist üksikjuhtudel.

               Artikkel INST.11. Ainuõigus

               Pooled kohustuvad vältima käesoleva lepingu või selle lisalepingute sätete tõlgendamise või kohaldamisega seotud vaidluste esitamist vaidluste lahendamise mehhanismile, mida ei ole käesolevas lepingus ette nähtud.

               Artikkel INST.12. Vaidluste lahendamise organi valik juhul, kui tegemist on sisuliselt samaväärse kohustusega mõne muu rahvusvahelise lepingu alusel

               1.
                     Kui vaidlus käsitleb meedet, mis väidetavalt rikub käesoleva lepingu või selle lisalepingute kohast kohustust ja sisuliselt samaväärset kohustust, mis tuleneb muust rahvusvahelisest lepingust, millega pooled on ühinenud, sealhulgas Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamislepingust, valib vaidluste lahendamise organi kaebuse esitanud pool.

               2.
                     Kui pool on vastavalt käesolevale jaotisele või muule rahvusvahelisele lepingule valinud vaidluste lahendamise organi ja algatanud vaidluse lahendamise menetluse, ei algata ta lõikes 1 osutatud konkreetse meetmega seoses vaidluse lahendamise menetlust selle muu rahvusvahelise lepingu kohaselt, välja arvatud juhul, kui esimesena valitud vaidluste lahendamise organ ei saa menetluslikel või kohtualluvuslikel põhjustel otsust teha.

               3.
                     Käesolevas artiklis lähtutakse järgmisest:

               (a)käesoleva jaotise kohased vaidluse lahendamise menetlused loetakse algatatuks poole taotlusega moodustada käesoleva lepingu artikli INST.14 [Vahekohtumenetlused] kohane vahekohus;

               (b)Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamislepingu kohane vaidluse lahendamise menetlus loetakse algatatuks poole taotlusega moodustada Maailma Kaubandusorganisatsiooni vaidluste lahendamist reguleerivate eeskirjade ja protseduuride käsitusleppe artikli 6 kohane vahekohus; ning

               (c)muu lepingu kohane vaidluste lahendamise menetlus loetakse algatatuks, kui see on algatatud kooskõlas kõnealuse lepingu asjaomaste sätetega.

               4.
                     Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, ei takista miski käesolevas lepingus ega selle lisalepingutes poolt peatamast kohustuste täitmist, kui seda on lubanud WTO vaidluste lahendamise organ või kui see on lubatud vaidluste lahendamise menetlustega, mis on ette nähtud muu rahvusvahelise lepinguga, mille osalised pooled on. WTO asutamislepingut ega ühtegi muud pooltevahelist rahvusvahelist lepingut ei kasutata selleks, et takistada teist poolt peatamast kohustuste täitmist vastavalt käesolevale jaotisele.

               2. peatükk. Menetlus

               Artikkel INST.13. Konsultatsioonid

               1.
                     Kui pool (edaspidi „kaebuse esitanud pool“) leiab, et teine pool (edaspidi „vastustajast pool“) on rikkunud käesolevast lepingust või selle lisalepingutest tulenevat kohustust, püüavad pooled leida lahenduse heas usus peetavate konsultatsioonide teel, et jõuda mõlemat poolt rahuldava lahenduseni.

               2.
                     Kaebuse esitanud pool võib taotleda konsultatsioone, esitades vastustajast poolele kirjaliku taotluse. Kaebuse esitanud pool märgib oma kirjalikus taotluses taotluse põhjused, muu hulgas vaidlusalused meetmed ja taotluse õigusliku aluse, täpsustades hõlmatud sätted, mida ta peab kohaldatavaks.

               3.
                     Vastustajast pool vastab taotlusele viivitamata, kuid mitte hiljem kui kümme päeva pärast selle kättesaamise kuupäeva. Konsultatsioonid peetakse 30 päeva jooksul alates taotluse kättesaamisest silmast silma või mis tahes muu poolte vahel kokkulepitud sidevahendi kaudu. Kui konsultatsioonid peetakse isiklikult, peetakse need vastutajast poole territooriumil, välja arvatud juhul, kui pooled lepivad kokku teisiti.

               4.
                     Konsultatsioonid loetakse lõppenuks 30. päeval pärast taotluse kättesaamise kuupäeva, välja arvatud juhul, kui pooled otsustavad konsultatsioone jätkata.

               5.
                     Konsultatsioonid kiireloomulistes küsimustes, sealhulgas kiiresti riknevate kaupade või hooajakaupade või -teenustega seotud küsimustes peetakse 20 päeva jooksul alates taotluse esitamise kuupäevast. Konsultatsioonid loetakse lõppenuks nende 20 päeva möödumisel, välja arvatud juhul, kui pooled otsustavad konsultatsioone jätkata.

               6.
                     Kumbki pool esitab piisavalt faktilist teavet, et võimaldada kõnealuse meetme täielikku läbivaatamist, sealhulgas seda, kuidas kõnealune meede võiks mõjutada käesoleva lepingu või selle lisalepingute kohaldamist. Kumbki pool püüab tagada, et nende pädevate asutuste töötajad, kellel on konsultatsioonide teemaga seotud eriteadmisi, osaleksid konsultatsioonidel.

               7.
                     Muude kui teise osa esimese rubriigi I–VII jaotise, VIII jaotise 4. peatüki [Energiakaubad ja toorained] ja IX–XII jaotise või kuuenda rubriigiga seotud vaidluste korral peetakse käesoleva artikli lõikes 3 osutatud konsultatsioone kaebuse esitanud poole taotlusel erikomitees või partnerlusnõukogus. Erikomitee võib igal ajal otsustada suunata küsimuse partnerlusnõukogule. Partnerlusnõukogu võib asja käsitlemise enda kätte võtta. Erikomitee või vajaduse korral partnerlusnõukogu võib vaidluse lahendada otsusega. Kohaldatakse käesoleva artikli lõikes 3 osutatud ajavahemikke. Koosolekute toimumiskoha suhtes kohaldatakse erikomitee või vajaduse korral partnerlusnõukogu töökorda.

               8.
                     Konsultatsioonid, eelkõige konfidentsiaalsena käsitatav teave ja kõik poolte konsultatsioonide käigus võetud seisukohad, on konfidentsiaalsed, ilma et see piiraks poolte õigusi edasistes menetlustes.

               Artikkel INST.14. Vahekohtumenetlus

               1.
                     Kaebuse esitanud pool võib taotleda vahekohtu moodustamist, kui:

               (a)vastustajast pool ei vasta konsultatsioonitaotlusele 10 päeva jooksul alates selle esitamise kuupäevast;

               (b)konsultatsioone ei peeta artikli INST.13 [Konsultatsioonid] lõigetes 3, 4 või 5 osutatud ajavahemike jooksul;

               (c)pooled lepivad kokku, et konsultatsioone ei peeta; või

               (d)konsultatsioonid viidi lõpule mõlemat poolt rahuldava lahenduseni jõudmata.

                2.
                     Vahekohtu moodustamise taotlus tehakse kirjaliku taotluse vormis, mis toimetatakse vastustajast poolele. Oma taotluses märgib kaebuse esitanud pool selgelt vaidlusaluse meetme ja selgitab, kuidas see meede kujutab endast hõlmatud sätete rikkumist, viisil, mis on piisav kaebuse õigusliku aluse selgeks esitamiseks.

               Artikkel INST.15. Vahekohtu moodustamine

               1.
                     Vahekohus koosneb kolmest vahekohtunikust.

               2.
                     Pooled konsulteerivad omavahel ja lepivad kokku vahekohtu koosseisus hiljemalt kümne päeva jooksul pärast kuupäeva, millal vahekohtu moodustamise taotlus kätte toimetati.

               3.
                     Kui pooled ei jõua lõikega 2 ettenähtud tähtaja jooksul vahekohtu koosseisus kokkuleppele, nimetab kumbki pool hiljemalt viie päeva jooksul pärast käesoleva artikli lõikega 2 ettenähtud tähtaja möödumist ühe vahekohtuniku oma alamnimekirjast, mis on koostatud artikli INST.27 [Vahekohtunike nimekirjad] kohaselt. Kui pool ei määra kõnealuse ajavahemiku jooksul osanimekirjast vahekohtunikku, valib kaebuse esitanud poole määratud partnerlusnõukogu kaaseesistuja hiljemalt viie päeva jooksul pärast kõnealuse tähtaja möödumist loosi teel vahekohtuniku selle poole alamnimekirjast, kes ei ole vahekohtunikku määranud. Kaebuse esitanud poole partnerlusnõukogu kaaseesistuja võib delegeerida vahekohtunike valimise loosi teel.

               4.
                     Kui pooled ei suuda käesoleva artikli lõikega 2 ettenähtud tähtaja jooksul vahekohtu eesistujas kokku leppida, valib kaebuse esitanud poole partnerlusnõukogu kaaseesistuja hiljemalt viie päeva jooksul pärast kõnealuse tähtaja möödumist vahekohtu eesistuja loosi teel oma eesistujate alamnimekirjast, mis on koostatud artikli INST.27 [Vahekohtunike nimekirjad] kohaselt. Kaebuse esitanud poole partnerlusnõukogu kaaseesistuja võib delegeerida vahekohtu eesistuja valimise loosi teel.

               5.
                     Kui käesoleva artikli lõike 3 või 4 kohaselt valiku tegemise ajaks ei ole mõnda artikliga INST.27 [Vahekohtunike nimekirjad] ettenähtud nimekirja koostatud või kui mõni selline nimekiri ei sisalda selleks ajaks piisavalt nimesid, valitakse vahekohtunikud loosi teel ühe või mõlema poole poolt ametlikult kandidaadiks esitatud isikute seast kooskõlas lisaga INST-X [Kodukord].

               6.
                     Vahekohtu moodustamise kuupäev on päev, mil kõigist kolmest vahekohtunikust viimane on teatanud pooltele, et ta nõustub enda nimetamisega vahekohtunikuks vastavalt lisale INST-X [Kodukord].

               Artikkel INST.16. Nõuded vahekohtunikele

               1.Kõigil vahekohtunikel peavad:

               (a)olema tõendatud eriteadmised õiguse ja rahvusvahelise kaubanduse valdkonnas, sealhulgas teise osa esimese rubriigi [Kaubandus] I–VII jaotisega, VIII jaotise 4. peatükiga [Energiakaubad ja toorained] ja IX–XII jaotisega või teise osa kuuenda rubriigiga [Muud sätted] hõlmatud konkreetsed küsimused, või õiguse valdkonnas ja kõigis muudes käesoleva lepingu ja selle lisalepingutega hõlmatud valdkondades, ning eesistujal peab olema ka vaidluste lahendamise menetlustega seotud kogemus;

               (b)olema mõlemast poolest sõltumatud ning ei tohi olla nendega seotud ega neilt juhiseid saada;

               (c)täitma oma ülesandeid üksikisikuna ja mitte võtma vaidlusega seotud küsimustes vastu juhiseid üheltki organisatsioonilt ega valitsuselt ning

               (d)pidama kinni lisast INST-X [Käitumisjuhend].]

               2.
                     Kõik vahekohtunikud peavad olema isikud, kelle sõltumatus on väljaspool kahtlust, kellel on oma riigis kõige kõrgemasse kohtunikuametisse nimetamiseks nõutav kvalifikatsioon või kes on tunnustatud ja pädevad juristid.

               3.
                     Pidades silmas konkreetse vaidluse teemat, võivad pooled kokku leppida lõike 1 punkti a nõuetest erandi tegemises.

               Artikkel INST.17. Vahekohtu ülesanded

               Vahekohus

               (a)annab objektiivse hinnangu arutatavale küsimusele, mis muu hulgas hõlmab hinnangu andmist juhtumiga seotud faktidele, hõlmatud sätete kohaldatavusele ning nende kooskõlale vaidlusaluste meetmetega;

               (b)esitab oma otsustes tuvastatud faktilised ja õiguslikud asjaolud ning põhjendab oma järeldusi ning

               (c)peaks konsulteerima regulaarselt pooltega ja pakkuma piisavalt võimalusi mõlemat poolt rahuldava lahenduse väljatöötamiseks.

               Artikkel INST.18. Pädevus

               1.
                     Kui pooled ei lepi kokku teisiti, määratakse hiljemalt viie päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamise kuupäeva vahekohtu pädevuseks:

               „vaadata vahekohtu moodustamise taotluses nimetatud asi läbi, pidades silmas käesoleva lepingu või lisalepinguga hõlmatud asjaomaseid sätteid, otsustada, kas kõnealune meede on kooskõlas artiklis INST.10 [Kohaldamisala] osutatud sätetega, ja teha artikli INST.20 [Vahekohtu otsus] kohane otsus.“

               2.
                     Juhul kui pooled lepivad kokku muus kui lõikes 1 osutatud pädevuses, teavitavad nad kokku lepitud pädevusest vahekohut lõikes 1 osutatud aja jooksul.

               Artikkel INST.19. Kiireloomulised menetlused

               1.
                     Kui pool seda taotleb, teeb vahekohus hiljemalt kümne päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamise kuupäeva otsuse selle kohta, kas juhtum on kiireloomuline.

               2.
                     Kiireloomulistel juhtudel on artikli INST.20 [Vahekohtu otsus] kohaselt kohaldatavad tähtajad poole lühemad kui kõnealuses artiklis ette nähtud.

               Artikkel INST.20. Vahekohtu otsus

               1.
                     Vahekohus esitab vahearuande pooltele 100 päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamise kuupäeva. Kui vahekohus leiab, et sellest tähtajast ei ole võimalik kinni pidada, peab vahekohtu eesistuja sellest pooli kirjalikult teavitama, märkides ära viivituse põhjused ja kuupäeva, mil vahekohus kavatseb vahearuande esitada. Vahekohus esitab oma lõpparuande pooltele igal juhul hiljemalt 130 päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamise kuupäeva.

               2.
                     Pool võib 14 päeva jooksul pärast vahearuande esitamist esitada vahekohtule kirjaliku taotluse vahearuande konkreetsete aspektide läbivaatamiseks. Pool võib teha märkusi teise poole taotluse kohta kuue päeva jooksul pärast taotluse esitamist.

               3.
                     Juhul kui lõikes 2 osutatud ajavahemiku jooksul ei esitata kirjalikku taotlust vahearuande konkreetsete aspektide läbivaatamiseks, saab vahearuandest vahekohtu otsus.

               4.
                     Vahekohus esitab oma otsuse pooltele 130 päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamise kuupäeva. Kui vahekohus leiab, et sellest tähtajast ei ole võimalik kinni pidada, peab vahekohtu eesistuja sellest pooli kirjalikult teavitama, märkides ära viivituse põhjused ja kuupäeva, mil vahekohus kavatseb otsuse teatavaks teha. Vahekohus esitab oma otsuse pooltele igal juhul hiljemalt 160 päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamise kuupäeva.

               5.
                     Otsus sisaldab poolte vahearuannet puudutavate võimalike kirjalike taotluste käsitlust ning vastatakse selgelt poolte märkustele.

               6. Suurema kindluse huvides olgu märgitud, et artiklites INST.17 [Vahekohtu ülesanded], INST.18 [Pädevus], INST.28 [Vahekohtunike asendamine] ning artikli INST.29 [Vahekohtu otsused] lõigetes 1, 3, 4 ja 6 sisalduvad viited „otsusele“ või „otsustele“ viitavad ka vahekohtu vahearuandele.

               3. peatükk. Täitmine

               Artikkel INST.21. Täitmismeetmed

               1.
                     Juhul kui vahekohus leiab artikli INST.20 [Vahekohtu otsus] lõikes 1 osutatud otsuses, et vastustajast pool on rikkunud käesolevast lepingust või selle lisalepingutest tulenevaid kohustusi, võtab kõnealune pool vajalikud meetmed, et vahekohtu otsust viivitamata täita, et viia end vastavusse hõlmatud sätetega.

               2.
                     Vastustajast pool esitab hiljemalt 30 päeva jooksul pärast otsuse esitamist kaebuse esitanud poolele teate meetmetest, mis ta on otsuse täitmiseks võtnud või kavatseb võtta.

               Artikkel INST.22. Täitmise mõistlik tähtaeg

               1.
                     Juhul kui kohene täitmine ei ole võimalik, esitab vastustajast pool hiljemalt 30 päeva pärast artikli INST.20 [Vahekohtu otsus] lõikes 1 osutatud otsuse esitamist kaebuse esitanud poolele teate mõistliku tähtaja kohta, mida tal on vaja artikli INST.20 [Vahekohtu otsus] lõikes 1 osutatud otsuse täitmiseks. Pooled püüavad kokku leppida mõistliku tähtaja pikkuses, mida tuleb järgida.

               2.
                     Juhul kui pooled ei ole leppinud kokku mõistliku tähtaja pikkuses, võib kaebuse esitanud pool kõige varem 20 päeva pärast lõikes 1 osutatud teate esitamist taotleda kirjalikult, et algne vahekohus määraks kindlaks mõistliku tähtaja pikkuse. Vahekohus esitab oma otsuse pooltele 20 päeva jooksul pärast taotluse esitamise kuupäeva.

               3.
                     Vastustajast pool teatab kaebuse esitanud poolele artikli INST.20 [Vahekohtu otsus] lõikes 1 osutatud vahekohtu otsuse täitmisel tehtud edusammudest kirjalikult hiljemalt üks kuu enne mõistliku tähtaja möödumist.

               4.
                     Mõistlikku tähtaega võib poolte kokkuleppel pikendada.

               Artikkel INST.23. Täitmise kontroll

               1.
                     Vastustajast pool teatab hiljemalt üks kuu enne mõistliku tähtaja möödumist kaebuse esitanud poolele kirjalikult kõigist meetmetest, mis ta on võtnud artikli INST.20 [Vahekohtu otsus] lõikes 1 osutatud vahekohtu otsuse täitmiseks.

               2.
                     Kui pooled ei jõua kokkuleppele otsuse täitmiseks võetud meetme olemasolus või nende kokkusobivuses hõlmatud sätetega, võib kaebuse esitanud pool kirjalikult taotleda, et selles küsimuses teeks otsuse algne vahekohus. Taotluses tuleb määratleda vaidlusalune meede ja selgitada, kuidas see meede kujutab endast hõlmatud sätete rikkumist, viisil, mis on piisav kaebuse õigusliku aluse selgeks esitamiseks. Vahekohus esitab oma otsuse pooltele 45 päeva jooksul pärast taotluse esitamise kuupäeva.

               Artikkel INST.24. Ajutised õiguskaitsevahendid

               1.
                     Vastustajast pool teeb kaebuse esitanud poole taotlusel ja pärast temaga konsulteerimist ajutise hüvitise pakkumise juhul, kui:

               a)
                     vastustajast pool teavitab kaebuse esitanud poolt, et artikli INST.20 [Vahekohtu otsus] lõikes 1 osutatud vahekohtu otsust ei ole võimalik täita; või

               b)
                     vastustajast pool ei esita otsuse täitmiseks võetud meetmete kohta teadet artiklis INST.21 [Täitmismeetmed] osutatud tähtaja jooksul või enne mõistliku tähtaja möödumist; või

               c)
                     vahekohus leiab, et otsuse täitmiseks ei ole võetud mingit meedet või et otsuse täitmiseks võetud meede ei ole hõlmatud sätetega kooskõlas.

               2.
                     Lõike 1 punktides a, b ja c osutatud mis tahes tingimustel võib kaebuse esitanud pool esitada vastustajast poolele kirjaliku teate selle kohta, et ta kavatseb hõlmatud sätetest tulenevate kohustuste kohaldamise peatada juhul, kui:

               a)
                     kaebuse esitanud pool otsustab lõike 1 kohast taotlust mitte teha või

               b)
                     kui pooled ei suuda kokku leppida ajutises hüvitises 20 päeva jooksul pärast mõistliku aja möödumist või vahekohtu otsuse esitamist artikli INST.23 [Täitmise kontroll] alusel, kui esitatakse lõike 1 kohane taotlus.

               Teates märgitakse, millises ulatuses kavatsetakse kohustuste täitmine peatada.

               3.  Kohustuste täitmise peatamisele kehtivad järgmised tingimused:

               a) käesoleva artikli alusel ei või peatada teise osa neljandast rubriigist [Sotsiaalkindlustuse koordineerimine ja lühiajaliste külastuste viisad], sotsiaalkindlustuse koordineerimise protokollist või selle lisadest või viiendast osast [Liidu programmid] tulenevate kohustuste täitmist;

               b) erandina punktist a võib viiendast osast [Liidu programmid] tulenevate kohustuste täitmise peatada vaid juhul, kui artikli INST.20 [Vahekohtu otsus] lõikes 1 osutatud otsus käsitleb viienda osa [Liidu programmid] tõlgendamist ja rakendamist;

               c) kui artikli INST.20 [Vahekohtu otsus] lõikes 1 osutatud otsus käsitleb viienda osa [Liidu programmid] tõlgendamist ja rakendamist, ei või peatada muude kui viiendast osast [Liidu programmid] tulenevate kohustuste täitmist; ning

               d) teise osa esimese rubriigi II jaotisest [Teenused ja investeeringud] tulenevate kohustuste täitmist seoses finantsteenustega ei või käesoleva artikli alusel peatada, välja arvatud kui artikli INST.20 [Vahekohtu otsus] lõikes 1 osutatud otsus käsitleb teise osa esimese rubriigi II jaotisest [Teenused ja investeeringud] tulenevate kohustuste tõlgendamist ja kohaldamist seoses finantsteenustega.

               4.
                     Kui üks pool ei ole ikka veel täitnud poolte vahel sõlmitud varasema lepingu alusel moodustatud vahekohtu otsust, võib teine pool peatada artiklis INST.10 [Kohaldamisala] osutatud hõlmatud sätetest tulenevate kohustuste täitmise. Kõnealuse varasema lepinguga reguleeritakse kõiki norme, mis on seotud ajutiste õiguskaitsevahenditega täitmatajätmise korral ja selliste meetmete läbivaatamisega, välja arvatud lõike 3 punktis a sätestatud norm.

               5.
                     Kohustuste täitmise peatamine ei ületa taset, mis on võrdväärne rikkumise põhjustatud tühistamise või vähenemisega.

               6.
                     Kui vahekohus on teinud kindlaks, et rikutud on teise osa esimest rubriiki [Kaubandus] või kolmandat rubriiki [Maanteetransport], võib peatamist kohaldada sama rubriigi muu jaotise suhtes kui see, mille rikkumise on vahekohus kindlaks teinud, eriti kui kaebuse esitanud pool on seisukohal, et selline peatamine on mõjus vahend täitmise tagamiseks.

               7.
                     Kui vahekohus on teinud kindlaks, et rikutud on teist rubriiki [Lennundus]:

               a) peaks kaebuse esitanud pool kõigepealt püüdma peatada nende kohustuste täitmise, mis tulenevad samast jaotisest, mille rikkumise on vahekohus kindlaks teinud;

               b) kui kaebuse esitanud pool leiab, et ei ole teostatav või tulemuslik peatada kohustuste täitmine seoses sama jaotisega, mille rikkumise on vahekohus kindlaks teinud, võib ta püüda peatada sama rubriigi teisest jaotisest tulenevate kohustuste täitmise.

               8.
                     Kui vahekohus on teinud kindlaks, et rikutud on teise osa esimest rubriiki [Kaubandus], teist rubriiki [Lennundus], kolmandat rubriiki [Maanteetransport] või viiendat rubriiki [Kalandus], ning kui kaebuse esitanud pool leiab, et ei ole teostatav või tulemuslik peatada kohustuste täitmine sama rubriigi piires, mille rikkumise on vahekohus kindlaks teinud, ja kui asjaolud on piisavalt tõsised, võib see pool püüda peatada muudest hõlmatud sätetest tulenevate kohustuste täitmise.

               9.
                     Lõike 7 punkti b ja lõike 8 puhul esitab kaebuse esitanud pool oma otsuse põhjused.

               10.
                     Kaebuse esitanud pool võib peatada kohustuste täitmise kümme päeva pärast lõikes 2 osutatud teate esitamise kuupäeva, välja arvatud juhul, kui vastustajast pool on esitanud lõike 11 kohase taotluse.

               11.
                     Kui vastustajast pool leiab, et kohustuste täitmise peatamise teatatud ulatus ületab taseme, mis on võrdväärne rikkumise põhjustatud tühistamise või vähenemisega, või et lõike 7 punktis b, lõikes 8 või lõikes 9 sätestatud põhimõtteid ja menetlusi ei ole järgitud, võib ta enne lõikes 10 sätestatud kümnepäevase tähtaja lõppu kirjalikult taotleda, et selles küsimuses teeks otsuse algne vahekohus. Vahekohus esitab oma otsuse kohustuste täitmise peatamise ulatuse kohta pooltele 30 päeva jooksul pärast taotluse esitamise kuupäeva. Kohustute täitmist ei peatata seni, kuni vahekohus on esitanud oma otsuse. Kohustuste täitmise peatamine peab olema selle otsusega kooskõlas.

               12.
                     Lõike 11 kohaselt tegutsev vahekohus ei uuri nende kohustuste laadi, mida peatatakse, vaid uurib, kas sellise kohustuste täitmise peatamise ulatus ületab taseme, mis on võrdväärne rikkumise põhjustatud tühistamise või vähenemisega. Kui aga vahekohtusse antud asi sisaldab väidet, et lõike 7 punktis b, lõikes 8 või lõikes 9 sätestatud põhimõtteid ja menetlusi ei ole järgitud, uurib vahekohus seda väidet. Kui vahekohus otsustab, et neid põhimõtteid ja menetlusi ei ole järgitud, kohaldab kaebuse esitanud pool neid kooskõlas lõike 7 punktiga b, lõikega 8 ja lõikega 9. Pooled tunnustavad vahekohtu otsust lõplikuna ega taotle teise vahekohtumenetluse korraldamist. Käesolev lõige ei lükka mingil juhul edasi kuupäeva, millest alates on kaebuse esitanud poolel õigus peatada kohustuste täitmine käesoleva artikli alusel.

               13.
                     Käesolevas artiklis osutatud kohustuste täitmise peatamine või hüvitamine on ajutine ja seda ei kohaldata, kui:

               a)
                     pooled on kooskõlas artikliga INST.31 [Mõlemat poolt rahuldav lahendus] jõudnud kokkuleppele mõlemat poolt rahuldavas lahenduses;

               b)
                     pooled on kokku leppinud, et otsuse täitmiseks võetud meede viib vastustajast poole hõlmatud sätetega kooskõlla, või

               c)
                     otsuse täitmiseks võetud meetmed, mis on vahekohtu arvates hõlmatud sätetega vastuolus, on kehtetuks tunnistatud või neid on muudetud selliselt, et viia vastutajast pool kõnealuste hõlmatud sätetega kooskõlla.

               Artikkel INST.25. Ajutiste õiguskaitsevahendite kasutamise järel võetavate vastavuse tagamise meetmete kontroll

               1.
                     Vastustajast pool teatab kaebuse esitanud poolele meetmetest, mis ta on võtnud kas pärast kohustuste täitmise peatamist või ajutise hüvitise kohaldamist. Kaebuse esitanud pool lõpetab kohustuste täitmise peatamise 30 päeva jooksul pärast teate esitamist, välja arvatud lõike 2 kohastel juhtudel. Juhul kui kohaldatakse hüvitist, kuid välja arvatud lõike 2 kohastel juhtudel, võib vastustajast pool lõpetada hüvitise tasumise 30 päeva jooksul pärast seda, kui ta on esitanud teate kohustuste täitmise kohta.

               2.
                     Kui pooled ei jõua 30 päeva jooksul pärast teate saamise kuupäeva kokkuleppele, kas teatatud meede viib vastustajast poole tegevuse vastavusse hõlmatud sätetega, esitab kaebuse esitanud pool algsele vahekohtule kirjaliku taotluse selles küsimuses otsuse tegemiseks. Vahekohus esitab oma otsuse pooltele 46 päeva jooksul pärast taotluse esitamise kuupäeva. Kui vahekohus leiab, et otsuse täitmiseks võetud meede on kooskõlas hõlmatud sätetega, tuleb olenevalt olukorrast lõpetada kohustuste täitmise peatamine või hüvitamine. Kui see on asjakohane, kohandatakse kohustuste täitmise või hüvitise andmise peatamise ulatust vahekohtu otsuse põhjal.

               4. peatükk. Üldised menetlussätted

               Artikkel INST.26. Teabe saamine

               1.
                     Vahekohus võib poole taotluse korral või omal algatusel nõuda pooltelt asjaomast teavet, mida ta peab vajalikuks ja asjakohaseks. Pooled vastavad vahekohtu teabepäringule kiiresti ja ammendavalt.

               2.
                     Vahekohus võib poole taotluse korral või omal algatusel nõuda kõigist teabeallikatest teavet, mida ta peab asjakohaseks. Vahekohtul on õigus küsida ka ekspertide arvamust, kui ta peab seda sobivaks ja vajalikuks, ja võttes arvesse poolte vahel kokku lepitud tingimusi.

               3.
                     Vahekohus kaalub amicus curiae esildisi, mille poole territooriumil asuvad füüsilised või juriidilised isikud on esitanud kooskõlas lisaga INST-X [Kodukord].

               4.
                     Vahekohtu poolt käesoleva artikli alusel saadud kogu teave tehakse pooltele kättesaadavaks ja pooled võivad selle teabe kohta vahekohtule märkusi esitada.

               Artikkel INST.27. Vahekohtunike nimekirjad

               1.
                     Partnerlusnõukogu koostab hiljemalt 180 päeva pärast käesoleva lepingu jõustumist nimekirja isikutest, kellel on oskusteave käesoleva lepingu või selle lisalepingutega hõlmatud konkreetsete sektorite kohta ning kes soovivad ja saavad tegutseda vahekohtunikena. Nimekirja kuulub vähemalt 15 isikut ja see koosneb kolmest alamnimekirjast:

               (a)üks alamnimekiri koostatakse liidu ettepanekute alusel;

               (b)üks alamnimekiri koostatakse Ühendkuningriigi ettepanekute alusel ning

               (c)üks alamnimekiri koostatakse isikutest, kes ei ole kummagi poole kodanikud ja kes täidavad vahekohtu eesistuja ülesandeid.

               Igasse alamnimekirja kantakse vähemalt viis isikut. Partnerlusnõukogu tagab, et nimekirjas on alati kõnealune miinimumarv inimesi.

               2.
                     Partnerlusnõukogu võib koostada lisanimekirju isikutest, kellel on oskusteave käesoleva lepingu või selle lisalepingutega hõlmatud konkreetsete sektorite kohta. Poolte kokkuleppel võib selliseid lisanimekirju kasutada vahekohtu moodustamiseks artikli INST.15 [Vahekohtu moodustamine] lõigetes 3 ja 5 sätestatud korras. Lisanimekirjad koosnevad kahest alamnimekirjast:

               (a)üks alamnimekiri koostatakse liidu ettepanekute alusel; ning

               (b)üks alamnimekiri koostatakse Ühendkuningriigi ettepanekute alusel.

               3.
                     Lõigetes 1 ja 2 osutatud nimekirja ei tohi kuuluda isikud, kes on liidu institutsioonide, liikmesriigi valitsuse või Ühendkuningriigi valitsuse liikmed, ametnikud või muud teenistujad.

               Artikkel INST.28. Vahekohtunike asendamine

               Kui käeoleva jaotise kohaste vaidluste lahendamise menetluste käigus ei saa mõni vahekohtunik vahekohtu töös osaleda, ta ennast taandab või ta ei vasta käitumisjuhendiga ettenähtud nõuetele ja ta tuleb seetõttu asendada, kohaldatakse artiklis INST.15 [Vahekohtu moodustamine] sätestatud korda. Otsuse esitamise tähtaega pikendatakse selle aja võrra, mis on vajalik uue vahekohtuniku nimetamiseks.

               Artikkel INST.29. Vahekohtu otsused

               1.
                     Vahekohtu arutelud on konfidentsiaalsed. Vahekohus püüab koostada ja teha otsused konsensuse alusel. Kui see ei ole võimalik, teeb vahekohus otsuse häälteenamusega. Vahekohtunike eriarvamusi ei avalikustata ühelgi juhul.

               2.
                     Kõik vahekohtu otsused on liidu ja Ühendkuningriigi suhtes siduvad. Vahekohtu aruannete ja otsustega ei looda füüsilistele ja juriidilistele isikutele õigusi ega kohustusi.

               3.
                     Vahekohtu otsustega ei saa suurendada ega vähendada poolte õigusi ega kohustusi, mis tulenevad käesolevast lepingust või selle lisalepingutest.

               4.
                     Suurema kindluse huvides puudub vahekohtul pädevus otsustada poole siseriikliku õiguse alusel käesoleva lepinguga või selle lisalepingutega väidetavalt vastuolus oleva meetme seaduslikkuse üle. Mitte ükski vahekohtu järeldus pooltevahelise vaidluse üle otsustamisel ei ole poolte riigisisestele kohtutele ega vahekohtutele siduv tähenduses, mida sellele selle poole siseriiklikus õiguses tuleb anda.

               4A.
                     Suurema kindluse huvides puudub kummagi poole kohtul pädevus lahendada pooltevahelisi vaidlusi, mis tulenevad käesolevast lepingust.

               5.
                     Pooled teevad vahekohtu otsused üldsusele kättesaadavaks, tingimusel et konfidentsiaalne teave on kaitstud.

               6.
                     Teavet, mis pooled on vahekohtule esitanud, töödeldakse kooskõlas konfidentsiaalsusnõuetega, mis on sätestatud LISAS INST-X [Kodukord].

               Artikkel INST.30. Vahekohtumenetluste peatamine ja lõpetamine

               Kui vahekohus saab mõlemalt poolelt taotluse, peatab ta oma töö poolte vahel kokku lepitud tähtajaks, kuid mitte kauemaks kui 12 järjestikuseks kuuks. Vahekohus alustab uuesti tööd enne peatamisaja möödumist mõlema poole kirjaliku taotluse põhjal või peatamisaja möödumisel kummagi poole kirjaliku taotluse põhjal. Taotluse esitanud pool esitab vastava teate teisele poolele. Vahekohtu volitused lõppevad ja vaidluste lahendamise menetlus lõpetatakse, kui kumbki pool ei esita peatamisaja lõppemisel taotlust vahekohtu töö jätkamiseks. Vahekohtu töö peatamise korral pikendatakse asjaomaseid tähtaegu sama aja võrra, mille jooksul vahekohtu töö on peatatud.

               Artikkel INST.31. Mõlemat poolt rahuldav lahendus

               5.Pooled võivad igal ajal leida kõigile artiklis INST.10 [Kohaldamisala] osutatud vaidlustele mõlemat poolt rahuldava lahenduse.

               6.Kui vahekohtumenetluse käigus leitakse mõlemat poolt rahuldav lahendus, teatavad pooled sellest ühiselt vahekohtu eesistujale. Sellise teatamise korral vahekohtumenetlus lõpetatakse.

               7.Lahenduse võib vastu võtta partnerlusnõukogu otsusega. Mõlemat poolt rahuldav lahendus tehakse üldsusele kättesaadavaks. Üldsusele avalikustatav versioon ei tohi sisaldada teavet, mida kumbki pool käsitab konfidentsiaalsena.

               8.Kumbki pool võtab vajalikud meetmed, et rakendada mõlemat poolt rahuldav lahendus kokkulepitud aja jooksul.

               9.Lahendust rakendav pool teatab hiljemalt kokkulepitud ajavahemiku lõpuks teisele poolele kirjalikult kõikidest mõlemat poolt rahuldava lahenduse rakendamiseks võetud meetmetest.

               Artikkel INST.32. Tähtajad

               1.
                     Kõik käesolevas jaotises sätestatud tähtajad arvestatakse päevades alates nendega seotud tegevuse toimumisele järgnevast kuupäevast.

               2.
                     Kõiki käesolevas jaotises sätestatud tähtaegu võib pikendada poolte vastastikusel kokkuleppel.

               3.
                     Vahekohus võib igal ajal teha pooltele ettepaneku muuta käesolevas jaotises osutatud tähtaegu, esitades ettepaneku põhjenduse.

               Artikkel INST.34. Kulud

               1.
                     Kumbki pool kannab oma vahekohtumenetluses osalemise kulud ise.

               2.
                     Korralduslike küsimustega seotud kulud, sealhulgas vahekohtu liikmete tasu ja kulud, kannavad pooled ühiselt ja võrdselt. Vahekohtunikke tasustatakse kooskõlas LISAGA INST-X [Kodukord].

               Artikkel INST.34A. Lisad

               1.
                     Käesolevas jaotises sätestatud vaidluste lahendamise menetlusi reguleeritakse LISAS INST-X [Kodukord] kehtestatud kodukorraga ja viiakse läbi kooskõlas LISAGA INST-X [Käitumisjuhend].

               2.
                     Partnerlusnõukogu võib LISASID INST-X [Kodukord] ja INST-X [Käitumisjuhend] muuta.

               5. peatükk. Ühepoolsete meetmetega seotud erikord

               Artikkel INST.34B. Parandusmeetmete ja tasakaalustamisega seotud erimenetlused

               1.
                     Teise osa esimese rubriigi XI jaotise [Avatud ja ausa konkurentsi võrdsed tingimused ning kestlik areng] 3. peatüki [Subsiidiumide kontroll] artikli 3.12 [Parandusmeetmed] ning 9. peatüki [Institutsioonilised sätted] artikli 9.4 [Tasakaalustamine] lõigete 2 ja 3 kohaldamisel kohaldatakse käesolevat jaotist koos käesolevas artiklis sätestatud muudatustega.

               2.
                     Erandina artiklist INST.15 [Vahekohtu moodustamine] ja lisast INST-X [Vaidluste lahendamist reguleeriv töökord] valib kaebuse esitanud poole partnerlusnõukogu kaaseesistuja juhul, kui pooled ei jõua kahe päeva jooksul vahekohtu koosseisus kokkuleppele, hiljemalt päev pärast kõnealuse kahepäevase tähtaja möödumist loosi teel vahekohtuniku mõlema poole alamnimekirjast ja loosi teel vahekohtu eesistuja eesistujate alamimekirjast, mis on koostatud artikli INST.27 [Vahekohtunike nimekirjad] kohaselt. Kaebuse esitanud poole partnerlusnõukogu kaaseesistuja võib delegeerida sellise vahekohtunike või eesistuja valimise loosi teel. Iga valitud isik kinnitab oma valmisolekut mõlemale poolele kahe päeva jooksul alates päevast, mil talle tema nimetamisest teatati. Lisa INST-X [Vaidluste lahendamist reguleeriv töökord] eeskirjas 10 osutatud korralduslik kohtumine toimub kahe päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamist.

               3.
                     Erandina lisa INST-X [Vaidluste lahendamist reguleeriv töökord] eeskirjast 11 esitab kaebuse esitanud pool oma kirjaliku esildise hiljemalt seitse päeva pärast vahekohtu moodustamise kuupäeva. Vastustajast pool esitab oma kirjaliku esildise hiljemalt seitse päeva pärast kaebuse esitanud poole kirjaliku esildise esitamise kuupäeva. Vahekohus kohandab vastavalt vajadusele muid asjakohaseid vaidluste lahendamise menetluse tähtaegu, et tagada aruande õigeaegne esitamine.

               4.
                      Artiklit INST.20 [Vahekohtu otsus] ei kohaldata ja viiteid käesoleva jaotise kohasele otsusele käsitatakse viidetena otsusele, millele on osutatud

               (a)XI jaotise [Avatud ja ausa konkurentsi võrdsed tingimused ning kestlik areng] 3. peatüki [Subsiidiumide kontroll] artikli 3.12 [Parandusmeetmed] lõikes 10 või

               (b)artikli 9.4 [Tasakaalustamine] lõike 3 punktis c.

               5.
                     Erandina artikli INST.23 (Täitmise kontroll) lõikest 2 esitab vahekohus oma otsuse pooltele 30 päeva jooksul pärast taotluse esitamise kuupäeva.

               Artikkel INST.34C. Kohustuste peatamine artikli LPFS.3.12 lõike 12, artikli FISH.9 lõike 5 ja artikli FISH.14 lõike 7 kohaldamisel

               1.
                     Kohustuste täitmise peatamise ulatus ei ületa taset, mis on võrdväärne käesolevast lepingust või lisalepingust tulenevate eeliste tühistamise või vähendamisega, mille on otseselt põhjustanud parandusmeetmed alates parandusmeetmete jõustumise kuupäevast kuni vahekohtuotsuse esitamise kuupäevani.

               2.
                     Kaebuse esitanud poole taotletav kohustuste täitmise peatamise ulatus ja vahekohtu kindlaksmääratav kohustuste täitmise peatamise ulatus põhineb faktilistel asjaoludel, mis tõendavad, et eeliste tühistamine või vähendamine on otseselt tingitud parandusmeetmete kohaldamisest ning mõjutab konkreetseid kaupu, teenuseosutajaid, investoreid või muid majandustegevuses osalejaid, mitte lihtsalt vihjetel, oletustel ega kaudsetel võimalustel.

               3.
                     Kaebuse esitanud poole taotletav või vahekohtu kindlaksmääratav eeliste tühistamise või vähendamise ulatus

               (a)ei hõlma karistuslikke kahjuhüvitisi, intressi ega oletuslikku tulu või ärivõimaluste kaotust;

               (b)seda vähendatakse varasemate tollimaksutagastuste, kahjuhüvitiste või muus vormis hüvitiste võrra, mille asjaomased ettevõtjad või asjaomane pool on juba saanud; ning

               (c)see ei hõlma eeliste tühistamist või vähendamist, mille on põhjustanud selle asjaomase poole või muu isiku või üksuse tahtlik või hooletu tegevus või tegevusetus, kellega seoses parandusmeetmeid taotletakse kavandatava kohustuste täitmise peatamise raames.

               Artikkel INST.34D.  Tasakaalustavate, parandus-, kompensatsiooni- ja kaitsemeetmetega seotud tingimused

               Kui pool võtab meetme teise osa esimese rubriigi [Kaubandus] XI jaotise [Avatud ja ausa konkurentsi võrdsed tingimused ning kestlik areng] 3. peatüki [Subsiidiumide kontroll] artikli 3.12 [Parandusmeetmed] või 9. peatüki [Institutsioonilised sätted] artikli 9.4 [Tasakaalustamine], kolmanda rubriigi [Maanteetransport] artikli ROAD.11 [Parandusmeetmed], viienda rubriigi artikli FISH.9 [Kompensatsioonimeetmed juurdepääsu tühistamise või piiramise korral] või artikli FISH.14 [Parandusmeetmed ja vaidluste lahendamine] või kuuenda osa III jaotise artikli INST.36 [Kaitsemeetmed] alusel, kohaldatakse seda meedet üksnes seoses hõlmatud sätetega artikli INST.10 [Kohaldamisala] tähenduses ning see meede peab mutatis mutandis vastama tingimustele, mis on sätestatud artikli INST.24 [Ajutised õiguskaitsevahendid] lõikes 3.

               II jaotis. Koostöö alus

               Artikkel COMPROV.4. Demokraatia, õigusriik ja inimõigused

               1.
                     Pooled toetavad endiselt selliseid ühiseid väärtusi ja põhimõtteid nagu demokraatia, õigusriik ja inimõiguste austamine, mis on nende siseriikliku ja rahvusvahelise poliitika aluseks. Sellega seoses kinnitavad pooled veel kord, et austavad inimõiguste ülddeklaratsiooni ja rahvusvahelisi inimõigustealaseid lepinguid, mille osalised nad on.

               2.
                     Pooled edendavad neid ühiseid väärtusi ja põhimõtteid rahvusvahelistel foorumitel. Pooled teevad koostööd, et edendada neid väärtusi ja põhimõtteid, sealhulgas koos kolmandate riikidega või kolmandates riikides.

               Artikkel COMPROV.5. Võitlus kliimamuutuste vastu

               1.
                     Pooled on seisukohal, et kliimamuutused kujutavad endast inimkonna jaoks eksistentsiaalset ohtu, ja kinnitavad veel kord oma kindlat tahet tugevdada selle ohu vähendamiseks rakendatavaid üleilmseid meetmeid. Liidu ja Ühendkuningriigi sise- ja välispoliitikas võetakse arvesse inimtegevusest tingitud kliimamuutuste vastu võitlemise eesmärke, mis on välja töötatud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni protsessi raames ja eelkõige ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgul vastu võetud Pariisi kliimakokkuleppe (edaspidi „Pariisi kliimakokkulepe“) raames. Sellest tulenevalt järgib kumbki pool Pariisi kokkulepet ja ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni loodud protsessi ning hoidub igasugusest tegevusest või tegevusetusest, mis oleks sisuliselt vastuolus Pariisi kliimakokkuleppe eesmärgiga.

               2.
                     Pooled toetavad kliimamuutuste vastast võitlust rahvusvahelistel foorumitel, sealhulgas tehes koostööd teiste riikide ja piirkondadega, et seada endale kõrgemad eesmärgid kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisel.

               Artikkel COMPROV.6. Massihävitusrelvade leviku tõkestamine

               1.
                     Pooled on seisukohal, et massihävitusrelvade ja nende kandevahendite levik nii riiklikul kui ka mitteriiklikul tasandil on üks kõige tõsisemaid ohte rahvusvahelisele stabiilsusele ja julgeolekule.  Seetõttu on pooled leppinud kokku teha koostööd ning aidata kaasa massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamisele, tagades desarmeerimist ja leviku tõkestamist käsitlevatest rahvusvahelistest lepingutest ja kokkulepetest tulenevate olemasolevate kohustuste ning muude asjakohaste rahvusvaheliste kohustuste täies ulatuses täitmise ja rakendamise siseriiklikul tasandil.

               2.
                     Peale selle on pooled leppinud kokku teha koostööd ning aidata kaasa massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamisele järgmiselt:

               (a)a) võttes meetmeid kõikide muude asjakohaste rahvusvahelise õiguse aktide allakirjutamiseks, ratifitseerimiseks või vajaduse korral nendega ühinemiseks ning nende täies ulatuses rakendamiseks; ning

               (b)b) luues tõhusa siseriikliku ekspordikontrollisüsteemi massihävitusrelvadega seotud kaupade transiidi ja ekspordi kontrollimiseks, sealhulgas massihävitusrelvadega seotud kahese kasutusega tehnoloogiate lõppkasutuse jälgimiseks, ning kehtestades ekspordikontrolli reeglite rikkumise eest tõhusad karistused.

               3.
                     Pooled on leppinud kokku, et seavad neis küsimustes sisse korrapärase dialoogi.

               Artikkel COMPROV.7. Väike- ja kergrelvad ning muud tavarelvad

               1.
                     Pooled tunnistavad, et väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseaduslik tootmine, vahendamine ja levitamine ning nende ülemäärane varumine, puudulik haldamine, varude ebapiisav turvamine ja kontrollimatu levik on endiselt tõsine oht rahule ja rahvusvahelisele julgeolekule.

               2.
                     Pooled on leppinud kokku järgida ja täies ulatuses täita oma vastavaid väike- ja kergrelvade ning nende laskemoonaga ebaseadusliku kauplemise vastu võitlemise kohustusi vastavalt kehtivatele rahvusvahelistele lepingutele ja ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidele, samuti oma vastavaid kohustusi, mis tulenevad muudest kõnealuses valdkonnas kehtivatest rahvusvaheliste õiguse aktidest, näiteks väike- ja kergrelvade ebaseadusliku kaubanduse kõigi aspektide ennetamist, tõkestamist ja likvideerimist käsitlevast ÜRO tegevuskavast.

               3.
                     Pooled peavad tähtsaks siseriiklikke kontrollisüsteeme, mida kohaldatakse tavarelvade vahendamisel kooskõlas kehtivate rahvusvaheliste normidega. Pooled tunnistavad, et sellise kontrolli vastutustundlikul viisil teostamine on tähtis, kuna see aitab tagada rahvusvahelist ja piirkondlikku rahu, julgeolekut ja stabiilsust, vähendada inimkannatusi ning ennetada tavarelvade kõrvalesuunamist.

               4.
                     Sellega seoses kohustuvad pooled täies ulatuses täitma relvakaubanduslepingut ning tegema selle lepingu raames üksteisega koostööd, sealhulgas selle edendamisel, et see leping muutuks üldkehtivaks ja et kõik ÜRO liikmesriigid rakendaksid seda täies ulatuses.

               5.
                     Pooled kohustuvad sellest tulenevalt tegema koostööd oma jõupingutustes reguleerida või parandada rahvusvahelise tavarelvakaubanduse reguleerimist ning ennetada, tõkestada ja likvideerida ebaseaduslikku relvakaubandust.

               6.
                     Pooled on leppinud kokku, et seavad neis küsimustes sisse korrapärase dialoogi.

               Artikkel COMPROV.8. Kõige raskemad rahvusvahelisele üldsusele muret tekitavad kuriteod

               1.
                     Pooled kinnitavad veel kord, et kõige raskemad rahvusvahelisele üldsusele muret tekitavad kuriteod ei tohi jääda karistuseta ning et nende puhul tuleb tagada tulemuslik süüdistuse esitamine, võttes meetmeid riiklikul tasandil ja tõhustades rahvusvahelist koostööd, sealhulgas Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga tehtavat koostööd. Pooled on leppinud kokku, et toetavad täielikult Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi ja sellega seotud aktide üldkehtivust ja kõikehõlmavust.

               2.
                     Pooled on leppinud kokku, et seavad neis küsimustes sisse korrapärase dialoogi.

               Artikkel COMPROV.9. Terrorismivastane võitlus

               1.
                     Pooled teevad kahepoolsel, piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil koostööd mis tahes vormis terroriaktide tõkestamiseks ja nende vastu võitlemiseks kooskõlas kehtiva rahvusvahelise õigusega, sh vajaduse korral kooskõlas terrorismivastast võitlust käsitlevate rahvusvaheliste lepingute, rahvusvahelise humanitaarõiguse ja inimõigusi käsitleva rahvusvahelise õigusega ning ka ÜRO põhikirja põhimõtetega.

               2.
                     Pooled tõhustavad terrorismivastase võitlusega seotud koostööd, sealhulgas vägivaldse äärmusluse ja terrorismi rahastamise ennetamisel ja tõkestamisel, et edendada oma ühiseid julgeolekuhuve, võttes arvesse ÜRO ülemaailmset terrorismivastase võitluse strateegiat ja asjakohaseid ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone, ilma et see piiraks õiguskaitse- ja õigusalast koostööd kriminaalasjades ning luureteabe vahetamist.

               3.
                     Pooled on leppinud kokku, et seavad neis küsimustes sisse korrapärase dialoogi. Dialoogi eesmärk on muu hulgas edendada ja hõlbustada

               (a)a) terrorismiohtu käsitlevate hinnangute jagamist;

               (b)b) terrorismivastase võitlusega seotud parimate tavade ja oskusteabe vahetamist;

               (c)c) operatiivkoostööd ja -teabevahetust ning

               (d)d) mitmepoolsete organisatsioonide tegevuse raames toimuvat koostööd käsitlevat teabevahetust.

               Artikkel COMPROV.10. Isikuandmete kaitse

               1.
                     Pooled kinnitavad oma kindlat tahet tagada isikuandmete kaitse kõrge tase. Nad töötavad koos selle nimel, et edendada kõrgeid rahvusvahelisi standardeid.

               2.
                     Pooled tunnistavad, et isikutel on õigus isikuandmete ja privaatsuse kaitsele ning et sellega seotud kõrged standardid aitavad suurendada usaldust digimajanduse vastu ja arendada kaubandust ning on üks tulemusliku õiguskaitsekoostöö olulisi võimaldajaid. Selleks kohustuvad pooled oma vastavate õigusnormide raames täitma käesolevas lepingus selle õigusega seoses võetud kohustusi.

               3.
                     Pooled teevad koostööd kahe- ja mitmepoolsel tasandil, järgides samal ajal oma asjakohaseid õigusnorme. Selline koostöö võib vajaduse korral hõlmata isikuandmete kaitsega seotud dialoogi, oskusteabe vahetamist ja koostööd õigusnormide täitmise tagamisel.

               4.
                     Kui käesoleva lepingu või selle lisalepingutega on ette nähtud isikuandmete edastamine, toimub selline edastamine kooskõlas andmeid edastava poole normidega isikuandmete rahvusvahelise edastamise kohta. Suurema kindluse huvides olgu märgitud, et käesolev lõige ei piira käesoleva lepingu selliste erisätete kohaldamist, mis on seotud isikuandmete edastamisega, eelkõige artikkel DIGIT.7. [Isikuandmete ja privaatsuse kaitse] ja artikkel LAW.GEN.4 [Isikuandmete kaitse], ja kuuenda osa [Vaidluste lahendamine] I jaotisega Vajaduse korral teeb kumbki pool kõik võimaliku, järgides ühtlasi oma norme isikuandmete rahvusvahelise edastamise valdkonnas, et kehtestada isikuandmete edastamiseks vajalikud kaitsemeetmed, võttes arvesse artikli INST.1 [Partnerlusnõukogu] lõike 4 punkti h kohaseid partnerlusnõukogu soovitusi.

               Artikkel COMPROV.11. Ülemaailmne koostöö ühist majanduslikku, keskkonnaalast ja sotsiaalset huvi pakkuvates küsimustes

               1.
                     Pooled tunnistavad ülemaailmse koostöö tähtsust ühist majanduslikku, keskkonnaalast ja sotsiaalset huvi pakkuvate küsimuste lahendamisel. Kui see on nende ühistes huvides, edendavad nad ühistele probleemidele mitmepoolsete lahenduste leidmist.

               2.
                     Ilma et see piiraks käesoleva lepingu või selle lisalepingute muude sätete kohaldamist, seavad pooled eesmärgi teha koostööd praegustes ja edaspidi esilekerkivates ühist huvi pakkuvates ülemaailmsetes küsimustes, nagu rahu ja julgeolek, kliimamuutused, kestlik areng, piiriülene saaste, keskkonnakaitse, digipööre, rahvatervis ja tarbijakaitse, maksustamine, finantsstabiilsus ning vaba ja aus kaubandus ja investeerimine, säilitades oma otsustusprotsessi sõltumatuse. Selleks püüavad pooled pidada pidevat ja tulemuslikku dialoogi ning kooskõlastada oma seisukohti mitmepoolsetes organisatsioonides ja mitmepoolsetel foorumitel, kus nad osalevad, näiteks ÜROs, G7 riikide rühmas, G20 riikide rühmas, Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioonis, Rahvusvahelises Valuutafondis, Maailmapangas ja Maailma Kaubandusorganisatsioonis.

               Artikkel COMPROV.12. Olulised osad

               Artikli COMPROV.4 [Demokraatia, õigusriik ja inimõigused] lõige 1, artikli COMPROV.5 [Võitlus kliimamuutuste vastu] lõige 1 ja artikli COMPROV.6 [Massihävitusrelvade leviku tõkestamine] lõige 1 on käesoleva lepinguga ja selle lisalepingutega loodava partnerluse olulised osad.

               III jaotis. Kohustuste täitmine ja kaitsemeetmed

               Artikkel INST.35. Oluliste osadena kirjeldatud kohustuste täitmine

               1.
                     Kui üks pool leiab, et teine pool on tõsiselt ja olulisel määral jätnud täitmata mõne artiklis COMPROV.12 [Olulised osad] oluliste osadena kirjeldatud kohustuse, võib ta otsustada käesoleva lepingu või selle lisalepingute kohaldamise täielikult või osaliselt lõpetada või peatada.

               2.
                     Enne seda taotleb käesoleva artikli kohaldamisele tuginev pool partnerlusnõukogu viivitamatut kokkukutsumist, et leida õigeaegne ja mõlemat poolt rahuldav lahendus. Kui 30 päeva jooksul pärast partnerlusnõukogule taotluse esitamist ei leita mõlemat poolt rahuldavat lahendust, võib pool võtta lõikes 1 osutatud meetmeid.

               3.
                     Lõikes 1 osutatud meetmeid peavad täielikult austama rahvusvahelist õigust ja olema proportsionaalsed. Eelistata tuleb meetmeid, mis häirivad käesoleva lepingu ja selle lisalepingute toimimist kõige vähem.

               4.
                     Pooled on seisukohal, et selleks, et olukord kujutaks endast artiklis COMPROV.12 [Olulised osad] oluliste osadena kirjeldatud kohustuste tõsist ja olulisel määral täitmata jätmist, peab selle raskusaste ja laad olema erakordne, nii et see ohustab rahu ja julgeolekut või sellel on rahvusvahelised tagajärjed. Suurema kindluse huvides käsitatakse tegevust või tegevusetust, mis on oluliselt vastuolus Pariisi kliimakokkuleppe eesmärgiga, alati kohustuste tõsise ja olulisel määral täitmata jätmisena käesoleva artikli tähenduses.

               Artikkel INST.36. Kaitsemeetmed

               1.            Kui tekivad tõsised majanduslikud, ühiskondlikud või keskkonnaalased valdkondlikku või piirkondlikku laadi raskused (muu hulgas seoses püügitegevusega ja sellest sõltuvate kogukondadega), mis võivad jätkuda, võib asjaomane pool ühepoolselt võtta asjakohased kaitsemeetmed. Selliste kaitsemeetmete ulatus ja kestus on piiratud olukorra parandamiseks rangelt vajalikuga. Eelistada tuleb meetmeid, mis häirivad käesoleva lepingu toimimist kõige vähem.

               2.            Asjaomane pool teavitab teist poolt partnerlusnõukogu kaudu viivitamata ja edastab kogu asjakohase teabe. Pooled alustavad viivitamata konsultatsioone partnerlusnõukoguga, et leida mõlemat poolt rahuldav lahendus.

               3.            Asjaomane pool ei või võtta kaitsemeetmeid enne, kui lõikes 2 osutatud teavitamise kuupäevast on möödunud üks kuu, välja arvatud juhul, kui lõike 2 kohane konsulteerimismenetlus on ühiselt lõpule viidud enne nimetatud tähtaja möödumist. Kui viivitamatut tegutsemist nõudvad erakorralised asjaolud välistavad eelneva läbivaatamise, võib asjaomane pool viivitamata kohaldada kaitsemeetmeid, mis on vältimatult vajalikud olukorra lahendamiseks.

               Asjaomane pool teatab partnerlusnõukogule viivitamata võetud meetmetest ja edastab kogu asjakohase teabe.

               4.            Kui asjaomase poole võetud kaitsemeede toob kaasa käesolevast lepingust või selle lisalepingutest tulenevate õiguste ja kohustuste tasakaalustamatuse, võib teine pool võtta proportsionaalseid tasakaalustavaid meetmeid, mis on rangelt vajalikud tasakaalustamatuse kõrvaldamiseks. Eelistada tuleb meetmeid, mis häirivad käesoleva lepingu toimimist kõige vähem. Lõikeid 2–4 kohaldatakse selliste tasakaalustavate meetmete suhtes mutatis mutandis.

               5.            Kumbki pool võib ilma vastavalt artiklile INST.13 [Konsultatsioonid] enne konsultatsioone korraldamata algatada artiklis INST.14 [Vahekohtumenetlus] osutatud vahekohtumenetluse, et vaidlustada meede, mille teine pool on võtnud käesoleva artikli lõigete 1–5 kohaldamiseks.

               6.            Lõikes 1 osutatud kaitsemeetmeid ja lõikes 5 osutatud tasakaalustavaid meetmeid võib võtta ka lisalepinguga seoses, välja arvatud juhul. kui selles on sätestatud teisti.

               SEITSMES OSA. LÕPPSÄTTED

                  Artikkel FINPROV.1. Territoriaalne kohaldamisala

               1.
                     Käesolevat lepingut kohaldatakse

               (a)nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Liidu toimimise lepingut ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, neis lepingutes sätestatud tingimustel, ning

               (b)Ühendkuningriigi territooriumi suhtes.

               2.
                     Käesoleva lepingu viiendas rubriigis [Kalandus] ja teise osa kuuenda rubriigi [Muud sätted] artiklis OTH.9 [Geograafiline kohaldamisala] sätestatud ulatuses kohaldatakse käesolevat lepingut ka Guernsey sõltkonna, Jersey sõltkonna ja Mani saare suhtes.

               3.
                     Käesolevat lepingut ei kohaldata Gibraltari suhtes ja sellel ei ole sellel territooriumil ka mingit mõju.

               4.
                     Käesolevat lepingut ei kohaldata järgmiste ülemeremaade ja -territooriumide suhtes, kellel on erisuhted Ühendkuningriigiga: Anguilla, Bermuda, Briti Antarktise ala, Briti India ookeani ala, Briti Neitsisaared, Kaimanisaared, Falklandi saared, Montserrat, Pitcairni, Hendersoni, Ducie ja Oeno saared, Saint Helena, Ascension ja Tristan da Cunha, Lõuna-Georgia ja Lõuna-Sandwichi saared ning Turksi ja Caicose saared.

                  Artikkel FINPROV.2. Seos muude lepingutega

               Käesolevat lepingut ja selle lisalepinguid kohaldatakse, ilma et see piiraks ühegi varasema kahepoolse lepingu kohaldamist ühelt poolt Ühendkuningriigi ning teiselt poolt liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse vahel. Pooled kinnitavad veel kord oma kohustust rakendada mis tahes sellist lepingut.

                  Artikkel FINPROV.3. Läbivaatamine

               Pooled vaatavad üheskoos läbi käeoleva lepingu ja lisalepingute rakendamise ning nendega seotud küsimused viis aastat pärast käesoleva lepingu jõustumist ja seejärel iga viie aasta järel.

                  Artikkel FINPROV.6. Salastatud teave ja tundlik salastamata teave

               Käesoleva lepingu ega ühegi selle lisalepingu ühtegi sätet ei tõlgendata selliselt, et see kohustaks poolt salastatud teavet avaldama.

               Käesoleva lepingu või selle lisalepingute alusel poolte poolt edastatud või nende vahel vahetatud salastatud teavet või materjale käsitletakse ja kaitstakse kooskõlas salastatud teabe vahetamise ja kaitse julgeolekukorda käsitleva lepingu ning selle alusel sõlmitud rakenduskokkulepetega.

               Pooled lepivad kokku käsitlemisjuhised, et tagada nende vahel vahetatava salastamata tundliku teabe kaitse.

                  Artikkel FINPROV.7. Käesoleva lepingu lahutamatud osad

               1.
                     Käesoleva lepingu protokollid, lisad, liited, protokollid ja märkused moodustavad käesoleva lepingu lahutamatu osa.

               2.
                     Käesoleva lepingu kõik lisad, sealhulgas ka selle liited, moodustavad lahutamatu osa jaost, peatükist, jaotisest, rubriigist või protokollist, milles viidatakse kõnealusele lisale või millele on osutatud kõnealuses lisas. Suurema selguse huvides olgu märgitud, et:

               (a)lisa INST-X [PARTNERLUSNÕUKOGU JA KOMITEEDE KODUKORD] moodustab esimese osa III jaotise [Institutsioonilised sätted] lahutamatu osa;

               (b)lisad ORIG-1 [TOOTEPÕHISTE PÄRITOLUREEGLITE SISSEJUHATAVAD MÄRKUSED], ORIG-2 [TOOTEPÕHISED PÄRITOLUREEGLID], ORIG-2A [PÄRITOLUKVOODID JA ALTERNATIIVID LISAS ORIG-2 [TOOTEPÕHISED PÄRITOLUREEGLID] ESITATUD TOOTEPÕHISTE PÄRITOLUREEGLITE JUURDE], ORIG-2B [ÜLEMINEKUPERIOODIL AKUDE JA ELEKTRISÕIDUKITE SUHTES KOHALDATAVAD TOOTEPÕHISED REEGLID], ORIG-3 [TARNIJA DEKLARATSIOON], ORIG-4 [PÄRITOLUKINNITUSE TEKST], ORIG-5 [ÜHISDEKLARATSIOON ANDORRA VÜRSTIRIIGI KOHTA] ja ORIG-6 [ÜHISDEKLARATSIOON SAN MARINO VABARIIGI KOHTA] moodustavad teise osa esimese rubriigi I jaotise teise peatüki [Päritolureeglid] lahutamatu osa;

               (c)lisa SPS-1 [ARTIKLI SPS.19 PUNKTIS D OSUTATUD KRITEERIUMID] moodustab teise osa esimese rubriigi I jaotise kolmanda peatüki [Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmed] lahutamatu osa;

               (d)lisa TBT-XX [ARTIKLI TBT.9 LÕIKES 4 OSUTATUD KORD KORRAPÄRASEKS TEABEVAHETUSEKS TOIDUKS MITTEKASUTATAVATE TOODETE OHUTUSE NING SEONDUVATE ENNETAVATE, PIIRAVATE JA PARANDUSMEETMETE KOHTA], lisa TBT-ZZ [ARTIKLI TBT.9 LÕIKES 5 OSUTATUD KORD KORRAPÄRASEKS TEABEVAHETUSEKS NÕUETELE MITTEVASTAVATE TOIDUKS MITTEKASUTATAVATE TOODETE SUHTES VÕETUD MEETMETE KOHTA, MIS EI OLE HÕLMATUD ARTIKLI TBT.9 LÕIKEGA 4], lisa TBT-1 [MOOTORSÕIDUKID NING NENDE SEADMED JA OSAD], lisa TBT-2 [RAVIMID], lisa TBT-3 [KEMIKAALID], lisa TBT-4 [MAHEPÕLLUMAJANDUSLIKUD TOOTED] ja lisa TBT-5 [VEINIKAUBANDUS] moodustavad teise osa esimese rubriigi I jaotise neljanda peatüki [Tehnilised kaubandustõkked] lahutamatu osa;

               (e)lisa CUSTMS-1 [VOLITATUD ETTEVÕTJAD] moodustab teise osa esimese rubriigi I jaotise viienda peatüki [Tolli ja kaubanduse lihtsustamine] lahutamatu osa;

               (f)lisad SERVIN-1 [KEHTIVAD MEETMED], SERVIN-2 [ EDASISED MEETMED], SERVIN-3 [INVESTEERIMISE EESMÄRGIL ÄRIVISIIDIL OLEVAD ISIKUD, ETTEVÕTJASISESELT ÜLEVIIDAVAD ISIKUD JA LÜHIAJALISEL ÄRIVISIIDIL OLEVAD ISIKUD], SERVIN-4 [LEPINGULISED TEENUSEOSUTAJAD JA SÕLTUMATUD SPETSIALISTID], SERVIN-5 [FÜÜSILISTE ISIKUTE LIIKUMINE] ja SERVIN-6 [SUUNISED KUTSEKVALIFIKATSIOONIDE TUNNUSTAMISE KORRA KOHTA] moodustavad teise osa esimese rubriigi II jaotise [Teenused ja investeeringud] lahutamatu osa;

               (g)lisa PPROC-1 [RIIGIHANKED] on teise osa esimese rubriigi VI jaotise „Riigihanked“ lahutamatu osa;

               (h)lisad ENER-1 [ENERGIAKAUPADE, SÜSIVESINIKE JA TOORAINETE LOETELUD], ENER-2 [ENERGEETIKA- JA KESKKONNASUBSIIDIUMID], ENER-3 [KOLMANDATE ISIKUTE JUURDEPÄÄSU JA OMANDISUHETE ERALDAMISE MITTEKOHALDAMINE TARISTU SUHTES] ja ENER-4 [ELEKTRIVÕRKUDEVAHELISE ÜHENDUSE VÕIMSUSE JAOTAMINE JÄRGMISE PÄEVA TURU AJAL] moodustavad teise osa esimese rubriigi VIII jaotise [Energeetika] lahutamatu osa;

               (i)lisa ENER-2 [ENERGEETIKA- JA KESKKONNASUBSIIDIUMID] moodustab teise osa esimese rubriigi XI jaotise [Avatud ja ausa konkurentsi võrdsed tingimused ning kestlik areng] lahutamatu osa;

               (j)lisa AVSAF-1 [LENNUKÕLBLIKKUSE JA KESKKONNAOHUTUSE SERTIFITSEERIMINE] ja kõik kooskõlas artikliga AVSAF.12 [Käesoleva jaotise lisade vastuvõtmine ja muutmine] vastuvõetud lisad moodustavad teise osa teise rubriigi teise jaotise [Lennuohutus] lahutamatu osa;

               (k)lisa ROAD-1 [KAUPADE MAANTEEVEDU] moodustab teise osa kolmanda rubriigi I jaotise [Kaupade maanteevedu] lahutamatu osa

               (l)lisad ROAD-2 [RAHVUSVAHELISE LIINIVEO JA ERIOTSTARBELISE LIINIVEO LOA NÄIDIS], ROAD-3 [RAHVUSVAHELISE LIINIVEO JA ERIOTSTARBELISE LIINIVEO LOA TAOTLEMISE VORM] ja ROAD-4 [JUHUVEDUDE SÕIDULEHE NÄIDIS] moodustavad teise osa kolmanda rubriigi II jaotise [Reisijate maanteevedu] lahutamatu osa;

               (m)[lisad FISH.1, FISH.2, FISH.3 ja FISH.4 [PROTOKOLL VETELE JUURDEPÄÄSU KOHTA] moodustavad teise osa viienda rubriigi [Kalandus] lahutamatu osa];

               (n)lisa LAW-1 [DNA, SõRMEJÄLGEDE JA SÕIDUKITE REGISTREERIMISANDMETE VAHETAMINE] moodustab kolmanda osa II jaotise [DNA, sõrmejälgede ja sõidukite registreerimisandmete vahetamine] lahutamatu osa;

               (o)lisa LAW-2 [BRONEERINGUINFO] moodustab kolmanda osa III jaotise [Reisijate isikuandmete edastamine ja töötlemine] lahutamatu osa;

               (p)lisa LAW-3 [EUROPOLI PÄDEVUSSE KUULUVAD KURITEOLIIGID] moodustab kolmanda osa V jaotise [Koostöö Europoliga] lahutamatu osa;

               (q)lisa LAW-4 [EUROJUSTI PÄDEVUSSE KUULUVATE RASKETE KURITEGUDE LIIGID] moodustab kolmanda osa VI jaotise [Koostöö Eurojustiga] lahutamatu osa;

               (r)lisa LAW-5 [VAHISTAMISMÄÄRUS] moodustab kolmanda osa VII jaotise [Üleandmine] lahutamatu osa;

               (s)lisa LAW-6 [KARISTUSREGISTRI ANDMETE VAHETAMINE – TEHNILISED SPETSIFIKATSIOONID JA MENETLUSNÕUDED] moodustab kolmanda osa IX jaotise [Karistusregistri andmete vahetamine]  lahutamatu osa;

               (t)lisa LAW-7 [TERRORISMI MÄÄRATLUS] moodustab kolmanda osa III jaotise [Reisijate isikuandmete edastamine ja töötlemine], VII jaotise [Üleandmine] ja XI jaotise [Vara arestimine ja konfiskeerimine] lahutamatu osa;

               (u)lisa LAW-8 [VARA ARESTIMINE JA KONFISKEERIMINE] moodustab kolmanda osa XI jaotise [Vara arestimine ja konfiskeerimine] lahutamatu osa;

               (v)lisa UNPRO-1 [ FINANTSTINGIMUSTE RAKENDAMINE [artikkel UNPRO.2.1.11]] moodustab viienda osa [Osalemine liidu programmides, usaldusväärne finantsjuhtimine ja finantssätted] esimese peatüki 2. jao [Programmides ja meetmetes osalemise rahastamise eeskirjad] lahutamatu osa;

               (w)lisa INST-X [VAIDLUSTE LAHENDAMIST REGULEERIV TÖÖKORDT] ja lisa INST-X [VAHEKOHTUNIKE KÄITUMISJUHEND] moodustavad kuuenda osa I jaotise [Vaidluste lahendamine] lahutamatu osa;

               (x)KÄIBEMAKSU VALDKONNAS HALDUSKOOSTÖÖ TEGEMIST JA MAKSUPETTUSTE TÕKESTAMIST NING MAKSUDE JA TOLLIMAKSUDEGA SEOTUD NÕUETE SISSENÕUDMISEL ANTAVAT VASTASTIKUST ABI KÄSITLEVA PROTOKOLLI LISA S moodustab käibemaksu valdkonnas halduskoostöö tegemis ja maksupettuste tõkestamist ning maksude ja tollimaksudega seotud nõuete sissenõudmisel antavat vastastikust abi käsitleva protokolli lahutamatu osa;

               (y)lisad SSC-1 [TEATAVAD RAHALISED HÜVITISED, MILLE SUHTES PROTOKOLLI EI KOHALDATA], SSC-2 [MITTERAHALISTE HÜVITISTE ÕIGUSTE PIIRANGUD PIIRIALATÖÖTAJA PERELIIKMETE PUHUL], SSC-3 [TÄIENDAVAD ÕIGUSED PÄDEVASSE RIIKI NAASVATE PENSIONÄRIDE PUHUL], SSC-4 [JUHUD, MIL PRO RATA ARVUTUSEST VÕIB LOOBUDA VÕI SEDA EI KOHALDATA], SSC-5 [HÜVITISED JA LEPINGUD, MIS VÕIMALDAVAD KOHALDADA ARTIKLIT SSC.49 [Samaliigiliste hüvitiste kattumine]], SSC-6 [ERISÄTTED LIIKMESRIIKIDE JA ÜHENDKUNINGRIIGI ÕIGUSAKTIDE KOHALDAMISEKS], SSC-7 [RAKENDUSOSA] ja SSC-8 [ARTIKLI SSC.11 [LÄHETATUD TÖÖTAJAD] KOHALDAMIST KÄSITLEVAD ÜLEMINEKUSÄTTED
                  LIIKMESRIIGID] ja nende liited moodustavad sotsiaalkaitse koordineerimist käsitleva protokolli lahutamatu osa.

                  Artikkel FINPROV.8. Lõpetamine

               Mõlemad pooled võivad käesoleva lepingu lõpetada, andes sellest diplomaatiliste kanalite kaudu kirjalikult teada. Käesolev leping ja selle lisalepingud kaotavad kehtivuse teate esitamise kuupäevale järgneva 12. kuu esimesel päeval.

                  Artikkel FINPROV.9. Autentsed tekstid

               Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles. Lepingu kõigi keeleversioonide teksti lõplik õiguskeeleline läbivaatamine tehakse 30. aprilliks 2021. Olenemata eelmisest lausest tuleks lepingu ingliskeelse teksti lõplik õiguskeeleline läbivaatamine lõpule viia artikli FINPROV.11 [Jõustumine ja ajutine kohaldamine] lõikes 1 osutatud kuupäevaks, kui see kuupäev on varasem kui 30. aprill 2021.

               Lõpliku õiguskeelelise läbivaatamise tulemusena koostatud keeleversioonid asendavad ab initio lepingu allkirjastatud versioonid ning pooled kinnitavad need autentse ja lõplikuna diplomaatiliste nootide vahetamise teel.

                  Artikkel FINPROV.10. Uute riikide ühinemine liiduga

               1.
                     Liit teavitab Ühendkuningriiki kõigist kolmandate riikide poolt esitatud uutest taotlustest liiduga ühineda.

               2.
                     Liidu ja kolmanda riigi vahel asjaomase riigi liiduga ühinemiseks peetavate läbirääkimiste
                  86
                ajal püüab liit

               a) esitada Ühendkuningriigi taotluse korral võimaluste piires teabe, mis on seotud käesoleva lepingu ja selle lisalepingutega hõlmatud mis tahes küsimusega, ning

               b) võtta arvesse kõiki Ühendkuningriigi väljendatud muresid.

               3.
                     Partnerlusnõukogu uurib kolmanda riigi liiduga ühinemise võimalikku mõju käesolevale lepingule ja selle lisalepingutele piisavalt aegsasti enne selle riigi ühinemise kuupäeva.

               4.
                     Ühendkuningriik ja liit teevad enne kolmanda riigi liiduga ühinemist käsitleva lepingu jõustumist vajalikus ulatuses järgmist:

               a) muudavad käesolevat lepingut või selle lisalepinguid,

               b) kehtestavad partnerlusnõukogu otsusega kõik muud vajalikud kohandused või üleminekukorra käesoleva lepingu või mis tahes lisalepingu kohta,

               c) otsustavad partnerlusnõukogus, kas

               i) kõnealuse kolmanda riigi kodanike suhtes kohaldatakse artiklit VSTV.1 [Lühiajaliste külastuste viisad] või

               ii) kehtestatakse üleminekukord, kuidas artiklit VSTV.1 [Lühiajaliste külastuste viisad] kohaldatakse kõnealuse kolmanda riigi ja selle kodanike suhtes siis, kui riik ühineb liiduga.

               5.
                     Kui asjaomase kolmanda riigi liiduga ühinemist käsitleva lepingu jõustumise ajaks ei ole lõike 4 punkti c alapunkti i või ii kohast otsust tehtud, siis artiklit VSTV.1 [Lühiajaliste külastuste viisad] kõnealuse kolmanda riigi kodanike suhtes ei kohaldata.

               6.
                     Kui partnerlusnõukogu kehtestab lõike 4 punkti c alapunktis ii osutatud üleminekukorra, siis määrab ta selle kestuse. Partnerlusnõukogu võib sellise üleminekukorra kestust pikendada.

               7.
                     Enne lõike 4 punkti c alapunktis ii osutatud üleminekukorra aegumist otsustab partnerlusnõukogu, kas üleminekukorra lõppedes kohaldatakse kõnealuse kolmanda riigi kodanike suhtes artiklit VSTV.1 [Lühiajaliste külastuste viisad]. Kui asjakohast otsust ei ole tehtud, siis üleminekukorra lõppedes artiklit VSTV.1 [Lühiajaliste külastuste viisad] kõnealuse kolmanda riigi kodanike suhtes ei kohaldata.

               8.
                     Lõike 4 punkti c ja lõigete 5–7 kohaldamine ei piira liidu enda õigusaktidest tulenevaid õigusi.

               9.
                     Suurema selguse huvides ja ilma et see piiraks lõike 4 punkti c ja lõigete 5–7 kohaldamist, olgu märgitud, et käesolevat lepingut kohaldatakse liidu uue liikmesriigi suhtes alates uue liikmesriigi liiduga ühinemise kuupäevast.

                  Artikkel FINPROV.10A. Ajutine kord isikuandmete edastamisel Ühendkuningriigile

               1.
                     Teatava kindlaksmääratud ajavahemiku vältel ei käsitata liidult pärit isikuandmete edastamist Ühendkuningriigile liidu õiguse kohase andmete edastamisena kolmandale riigile tingimusel, et kohaldatakse Ühendkuningriigis 31. detsembri 2020. aasta seisuga kehtinud andmekaitsealaseid õigusakte, nagu Euroopa Liit need väljaastumise 2018. aasta seadusega salvestas ja Ühendkuningriigi õigusesse üle kandis ja nagu neid muudeti andmekaitset, e-privaatsust, muudatusi jne käsitlevate 2019. aasta (EL Exit) määrustega
                  87
                (edaspidi „andmekaitsega seoses kohaldatav kord“) ning et Ühendkuningriik ei kasuta talle antud õigust, kui ta ei ole selles osas partnerlusnõukogus kokku leppinud.

               2.
                     Lõigete 3–11 kohaldamise korral kohaldatakse lõiget 1 liidu õiguses kindlaksmääratud ajavahemikul ka Islandilt, Liechtensteini Vürstiriigilt ja Norra Kuningriigilt pärit isikuandmete edastamise suhtes Ühendkuningriigile (nii nagu neis riikides kohaldatakse Portos 2. mail 1992. aastal sõlmitud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut) ajani, mil lõiget 1 kohaldatakse liidult pärit isikuandmete edastamise suhtes Ühendkuningriigile ja tingimusel, et asjaomased riigid teatavad kirjalikult mõlemale poolele, et on nõus käesoleva sätte kohaldamisega.

               3.
                     Käesoleva artikli kohaldamisel tähendab „antud õigus“ järgmisi õigusi:

               (a)võtta vastu õigusakte Ühendkuningriigi 2018. aasta andmekaitseseaduse punktide 17A, 17C ja 74A alusel,

               (b)anda välja uus dokument, milles vastavalt Ühendkuningriigi 2018. aasta andmekaitseseaduse punktile 119A määratakse kindlaks standardsed andmekaitseklauslid,

               (c)kiita Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 40 lõike 5 kohaselt heaks mõnd uut käitumisjuhendi kavandit, kui tegemist ei ole käitumisjuhendiga, mille puhul on aluseks võetud Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 46 lõikes 2 kohased kaitsemeetmed, mida kasutatakse isikuandmete edastamisel kolmandale riigile,

               (d)kiita Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 42 lõike 5 kohaselt heaks uut sertifitseerimismehhanismi, kui tegemist ei ole sertifitseerimismehhanismiga, mille puhul on aluseks võetud Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 46 lõikes 2 kohased kaitsemeetmed, mida kasutatakse isikuandmete edastamisel kolmandale riigile,

               (e)kiita Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 47 kohaselt heaks uusi siduvaid kontsernisiseseid eeskirju,

               (f)kiita Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 46 lõike 3 kohaselt heaks uusi lepingulisi tingimusi või

               (g)lubada Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 46 lõike 3 punktis b osutatud uusi halduskokkuleppeid.

               4.
                     Kõnealune kindlaksmääratud ajavahemik algab käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval ja lõikes 5 sätestatut arvestades lõpeb

               (a)kuupäeval, mil Euroopa Komisjon on võtnud direktiivi (EL) 2016/680 artikli 36 lõike 3 ja määruse (EL) 2016/679 artikli 45 lõike 3 kohaselt vastu Ühendkuningriiki puudutavad asjakohased otsused, või

               (b)kuupäeval, mil kindlaksmääratud perioodi algusest on möödunud neli kuud ja mida pikendatakse veel kahe kuu võrra, kui kumbki pool ei ole vastu,

               olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem.

               5.
                     Võttes arvesse lõigetes 6 ja 7 sätestatut ning kui Ühendkuningriik muudab kindlaksmääratud ajavahemikul kehtivat andmekaitsekorda või kasutab talle antud õigusi ilma et ta oleks selles liiduga partnerlusnõukogus kokku leppinud, lõpeb kindlaksmääratud ajavahemik kõnealuste õiguste kasutamise kuupäeval või kuupäeval, mil asjaomane muudatus jõustub.

               6.
                     Lõigetes 1 ja 5 esitatud viited õiguste kasutamisele ei hõlma selliste õiguste kasutamist, mille mõju piirdub vastavusse viimisega liidu asjakohaste admekaitsealaste õigusaktidega.

               7.
                     Kõike, mida saab käsitada kohaldatava andmekaitsekorra muudatusena ja mis

               (a)on tehtud liiduga partnerlusnõukogus kokkulepitu kohaselt või

               (b)piirdub vastavusse viimisega liidu asjakohaste admekaitsealaste õigusaktidega,

               ei käsitata kohaldatava andmekaitsekorra muudatusena lõike 5 tähenduses, vaid osana kohaldatavast andmekaitsekorrast lõike 1 tähenduses.

               8.
                     Lõigete 1, 5 ja 7 kohaldamisel tähendab partnerlusnõukogus liiduga kokku leppimine

               (a)partnerlusnõukogu otsust, nagu on kirjeldatud lõikes 11, või

               (b)põhimõttelist nõusolekut, nagu on kirjeldatud punktis 10.

               9.
                     Kui Ühendkuningriik teatab liidule, et ta teeb ettepaneku antud õiguste kasutamiseks või kohaldatava andmekaitsekorra muutmiseks, võib kumbki pool viie tööpäeva jooksul nõuda partnerlusnõukogu koosoleku korraldamist kahe nädala jooksul pärast seda, kui taotlus esitati.

               10.
                     Kui koosoleku korraldamist ei taotleta, siis peetakse seda liidu põhimõtteliseks nõusolekuks õiguste kasutamiseks või muudatuse tegemiseks kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul.

               11.
                     Kui taotletakse koosoleku korraldamist, kaalub partnerlusnõukogu sellel koosolekul kavandatud õiguste kasutamist või muudatuse tegemist ning võib võtta vastu otsuse, et ta on nõus õiguste kasutamise või muudatuse tegemisega kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul.

               12.
                     Ühendkuningriik teatab, niivõrd kui see on võimalik, liidule, kui ta võtab kindlaksmääratud ajavahemikul kasutusele uue vahendi, mille puhul võidakse võtta aluseks isikuandmete edastamine kolmandale riigile vastavalt Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 46 lõike 2 punktile a või Ühendkuningriigi 2018. aasta andmekaitseseaduse punkti 75 alapunkti 1 punktile a. Kui Ühendkuningriik esitab käesoleva lõike kohase teate, võib liit nõuda partnerlusnõukogu kohtumist, kus arutatakse asjaomase vahendi kasutuselevõttu.

               13.
                     Kuuenda osa jaotist [Vaidluste lahendamine] ei kohaldata käesoleva jaotise tõlgendamise ja kohaldamisega seotud vaidluste suhtes.

                  Artikkel FINPROV.11. Jõustumine ja ajutine kohaldamine

               1.
                     Käesolev leping jõustub selle kuu esimesel päeval, mis järgneb kuule, mil pooled on teineteisele teatanud, et nad on täitnud oma õigusruumi sisesed nõuded ja viinud lõpule menetlused, et kinnitada oma nõusoleku siduvust.

               2.
                     Pooled on nõus käesoleva lepingu ajutise kohaldamisega alates 1. jaanuarist 2021, tingimusel et enne seda kuupäeva on nad teineteisele teatanud, et nad on täitnud oma õigusruumi sisesed nõuded ja viinud lõpule menetlused, mida on vaja lepingu ajutiseks kohaldamiseks. Ajutine kohaldamine lõpeb ühel järgmistest kuupäevadest, olenevalt sellest, milline neist saabub kõige varem:

               (a)28. veebruar 2021 või mõni muu partnerlusnõukogu valitud kuupäev või

               (b)lõikes 1 osutatud kuupäev.

               3.
                     Alates käesoleva lepingu ajutise kohaldamise kuupäevast loevad pooled käesolevas lepingus esitatud viiteid käesoleva lepingu jõustumise kuupäevale või käesoleva lepingu jõustumisele viideteks käesoleva lepingu ajutise kohaldamise kuupäevale.

               LISAD

               LISA INST.  PARTNERLUSNÕUKOGU JA KOMITEEDE KODUKORD

               Reegel 1

               Eesistuja

               1.
                     Liit ja Ühendkuningriik teatavad teineteisele oma vastavate määratud kaaseesistujate nimed, ametikohad ja kontaktandmed. Kaaseesistuja volitus esindada vastavalt liitu või Ühendkuningriiki kehtib kuni kuupäevani, mil teist poolt on uuest kaaseesistujast teavitatud.

               2.
                     Käesoleva töökorra kohaselt tehtavate kaaseesistujate otsusteni tuleb jõuda vastastikusel kokkuleppel.

               3.
                     Kaaseesistujat võib konkreetsel koosolekul asendada määratud isik. Kaaseesistuja või tema määratud isik teatab teisele kaaseesistujale ja partnerlusnõukogu sekretariaadile sellest määramisest võimalikult vara. Kui käesolevas töökorras viidatakse kaaseesistujatele, loetakse, et see hõlmab ka määratud isikut.

               Reegel 2

               Sekretariaat

               Partnerlusnõukogu sekretariaati („sekretariaat“) kuuluvad liidu ametnik ja Ühendkuningriigi valitsuse ametnik. Sekretariaat täidab talle käesoleva kodukorraga pandud ülesandeid.

               Liit ja Ühendkuningriik teatavad üksteisele vastavalt liidu ja Ühendkuningriigi nimel partnerlusnõukogu sekretariaadi liikmeks oleva ametniku nime, ametikoha ja kontaktandmed. Kõnealune ametnik jätkab tegutsemist liidu või Ühendkuningriigi nimel sekretariaadi liikmena kuni kuupäevani, mil liit või Ühendkuningriik on teatanud uuest liikmest.

               Reegel 3

               Koosolekud

               1.
                     Partnerlusnõukogu kõik koosolekud kutsub kokku sekretariaat kaaseesistujate kokkulepitud kuupäeval ja kellaajal. Kui liit või Ühendkuningriik on esitanud sekretariaadi kaudu koosoleku taotluse, püüab partnerlusnõukogu kokku tulla 30 päeva jooksul alates sellest taotlusest või käesolevas lepingus sätestatud juhtudel varem.

               2.
                     Kui kaaseesistujad ei otsusta teisiti, toimuvad partnerlusnõukogu koosolekud vaheldumisi Brüsselis ja Londonis.

               3.
                     Erandina lõikest 2 võivad kaaseesistujad kokku leppida, et partnerlusnõukogu koosolek toimub videokonverentsi või telekonverentsi teel.

               Reegel 4

               Koosolekutel osalemine

               1.
                     Liit ja Ühendkuningriik teavitavad üksteist sekretariaadi kaudu mõistliku aja jooksul enne iga koosolekut oma delegatsioonide kavandatavast koosseisust ning täpsustavad delegatsiooni iga liikme nime ja ametikoha.

               2.
                     Kaaseesistujad võivad vastastikusel kokkuleppel kutsuda vajaduse korral partnerlusnõukogu koosolekutele eksperte (kes ei ole valitsusametnikud), et anda teavet konkreetse teema kohta, kuid ainult koosoleku nendele osadele, kus selliseid konkreetseid teemasid arutatakse.

               Reegel 5

               Dokumendid

               Partnerlusnõukogu nõupidamiste aluseks olevad kirjalikud dokumendid nummerdatakse ja sekretariaat edastab need liidule ja Ühendkuningriigile.

               Reegel 6

               Kirjavahetus

               1.
                     Liit ja Ühendkuningriik saadavad partnerlusnõukogule adresseeritud kirjad sekretariaadi kaudu. Selline kirjavahetus võib toimuda igasuguses kirjalikus vormis, sealhulgas e-posti teel.

               2.
                     Sekretariaat tagab, et partnerlusnõukogule adresseeritud kirjad toimetatakse kätte kaaseesistujatele ja saadetakse vajaduse korral reegli 5 kohaselt edasi.

               3.
                     Kõik kaaseesistujate saadetavad või isiklikult neile adresseeritud kirjad tuleb edastada sekretariaadile ja vajaduse korral saadetakse need 5. reegli kohaselt edasi.

               Reegel 7

               Koosolekute päevakord

               1.
                     Iga koosoleku esialgse päevakorra kavandi koostab sekretariaat. See saadetakse koos asjaomaste dokumentidega kaaseesistujatele hiljemalt 10 päeva enne koosoleku toimumist.

               2.
                     Esialgne päevakord sisaldab liidu või Ühendkuningriigi taotletud punkte. Vastav taotlus saadetakse koos asjaomase dokumendiga sekretariaadile hiljemalt 15 päeva enne koosoleku algust.

               3.
                     Hiljemalt kolm päeva enne koosoleku toimumist panevad kaaseesistujad paika koosoleku esialgse päevakorra.

               4.
                     Partnerlusnõukogu võtab päevakorra vastu iga koosoleku alguses. Liidu või Ühendkuningriigi taotlusel võib konsensuse alusel päevakorda lisada muud kui esialgses päevakorras sisalduvad punktid.

               5.
                     Kaaseesistujad võivad vastastikusel kokkuleppel lõigetes 1–3 osutatud tähtaegu lühendada või pikendada, et võtta arvesse konkreetse juhtumi asjaolusid.

               Reegel 8

               Protokollid

               1.
                     Iga koosoleku protokolli kavandi koostab koosolekut korraldava poole sekretariaadi liikmena tegutsev ametnik 15 päeva jooksul pärast koosoleku lõppu, kui kaaseesistujad ei otsusta teisiti. Protokolli kavand edastatakse märkuste tegemiseks teise poole sekretariaadi liikmele. Viimane võib esitada märkusi seitsme päeva jooksul alates protokolli kavandi kättesaamise kuupäevast.

               2.
                     Protokollis võetakse üldjuhul kokku iga päevakorrapunkt, esitades vajaduse korral järgmise teabe:

               (a)partnerlusnõukogule esitatud dokumendid;

               (b)kõik märkused, mille protokolli lisamist emb-kumb kaaseesistuja nõudis, ning

               (c)tehtud otsused, antud soovitused, kokkulepitud seisukohad ja konkreetsetes küsimustes vastu võetud otsused.

               3.
                     Protokollile lisatakse osalejate nimekiri, milles on iga delegatsiooni kohta esitatud kõigi koosolekul osalenud isikute nimed ja ülesanded.

               4.
                     Sekretariaat kohandab protokolli kavandit laekunud märkuste alusel ning kaaseesistujad kiidavad muudetud protokolli kavandi heaks 28 päeva jooksul alates koosoleku toimumise kuupäevast või muul kaaseesistujate kokkulepitud kuupäeval. Pärast heakskiitmist kinnitatakse protokolli kaks eksemplari sekretariaadi liikmete allkirjaga. Liit ja Ühendkuningriik saavad mõlemad ühe neist autentsetest eksemplaridest. Kaaseesistujad võivad leppida kokku, et see nõue täidetakse elektrooniliste koopiate allkirjastamise ja vahetamise teel.

               Reegel 9

               Otsused ja soovitused

               1.
                     Koosolekutevahelisel ajal võib partnerlusnõukogu võtta otsuseid ja soovitusi vastu kirjaliku menetluse teel. Kaaseesistuja esitab otsuse või soovituse kavandi teksti kirjalikult teisele kaaseesistujale partnerlusnõukogu töökeeles. Teisel poolel on aega üks kuu või ettepaneku teinud poole määratud pikem ajavahemik, et väljendada oma nõusolekut otsuse või soovituse eelnõuga. Kui teine pool ei väljenda oma nõusolekut, arutatakse kavandatud otsust või soovitust ning see võidakse vastu võtta partnerlusnõukogu järgmisel koosolekul. Otsuste või soovituste eelnõud loetakse vastuvõetuks, kui teine pool on väljendanud oma nõusolekut, ning need kantakse eeskirja 8 kohaselt partnerlusnõukogu järgmise koosoleku protokolli.

               2.
                     Kui partnerlusnõukogu võtab vastu soovitusi või otsuseid, kasutatakse nende pealkirjas vastavalt sõna „otsus“ või „soovitus“. Sekretariaat registreerib iga otsuse või soovituse ning lisab seerianumbri ja vastuvõtmise kuupäeva.

               3.
                     Partnerlusnõukogu vastu võetud otsustes märgitakse nende jõustumise kuupäev.

               4.
                     Partnerlusnõukogu vastu võetud otsused ja soovitused koostatakse kahes eksemplaris autentsetes keeltes ja neile kirjutavad alla kaaseesistujad ning sekretariaat saadab need viivitamata pärast allkirjastamist liidule ja Ühendkuningriigile. Kaaseesistujad võivad otsustada, et allkirjastamisnõue täidetakse elektrooniliste koopiate allkirjastamise ja vahetamise teel.

               Reegel 10

               Läbipaistvus

               1.
                     Kaaseesistujad võivad kokku leppida, et partnerlusnõukogu koosolekud on avalikud.

               2.
                     Iga pool võib otsustada, kas avaldada partnerlusnõukogu otsuseid ja soovitusi oma ametlikus väljaandes või veebis.

               3.
                     Kui liit või Ühendkuningriik esitab partnerlusnõukogule teavet, mis on tema õigusnormide kohaselt konfidentsiaalne või avalikustamise eest kaitstav, käsitab teine pool saadud teavet konfidentsiaalsena.

               4.
                     Koosolekute esialgsed päevakorrad avalikustatakse enne partnerlusnõukogu koosoleku toimumist. Koosolekute protokollid avalikustatakse pärast nende heakskiitmist vastavalt eeskirjale 8.

               5.
                     Lõigetes 2–4 nimetatud dokumendid avalikustatakse kooskõlas kummagi poole kohaldatavate isikukandmete kaitse normidega.

               Reegel 11

               Keeled

               1.
                     Partnerlusnõukogu ametlikud keeled on liidu ja Ühendkuningriigi ametlikud keeled.

               2.
                     Partnerlusnõukogu töökeeleks on inglise keel. Kui kaaseesistujad ei otsusta teisiti, lähtutakse partnerlusnõukogu aruteludes dokumentidest, mis on koostatud inglise keeles.

               3.
                     Partnerlusnõukogu võtab lepingu muutmist või tõlgendamist käsitlevad otsused vastu lepingu autentsete tekstide keeltes. Kõik muud partnerlusnõukogu otsused, sealhulgas need, millega muudetakse käesolevat kodukorda, võetakse vastu lõikes 2 osutatud töökeeles.

               Reegel 12

               Kulud

               1.
                     Liit ja Ühendkuningriik kannavad kõik neile partnerlusnõukogu koosolekutel osalemisest tulenevad kulud ise.

               2.
                     Koosolekute korraldamise ja dokumentide paljundamisega seotud kulud kannab koosolekut korraldav pool.

               3.
                     Kulud, mis on seotud koosolekutel pakutava suulise tõlkega partnerlusnõukogu töökeelde ja töökeelest, kannab suulist tõlget taotlenud pool.

               3.
                     Kumbki pool vastutab otsuste ja muude dokumentide tõlkimise eest oma ametlikku keelde või ametlikesse keeltesse, kui see on eeskirja 11 kohaselt nõutav, ning kannab selliste tõlgetega seotud kulud.

               Reegel 13

               Komiteed

               1.
                     Ilma et see piiraks käesoleva reegli lõike 2 kohaldamist, kohaldatakse reegleid 1–12 komiteede suhtes mutatis mutandis.

               2.
                     Komiteed teavitavad partnerlusnõukogu oma koosolekute ajakavast ja päevakorrast piisavalt aegsasti enne oma koosolekuid ning annavad partnerlusnõukogule aru iga oma koosoleku tulemustest ja järeldustest.

               LISA ORIG-1. TOOTEPÕHISTE PÄRITOLUREEGLITE SISSEJUHATAVAD MÄRKUSED

               Märkus 1

               Üldpõhimõtted

               1.Käesolevas lisas on sätestatud ORIG-2 lisas [Tootepõhised päritolureeglid] sätestatud kohaldatavate nõuete üldeeskirjad, nagu on sätestatud käesoleva lepingu artikli ORIG 3 [Üldnõuded] lõike 1 punktis c.

               2.Käesoleva lisa ja lisa ORIG-2 [Tootepõhised päritolureeglid] kohaldamisel on nõuded, mille kohaselt on toode päritolustaatusega vastavalt käesoleva lepingu artikli ORIG 3 [Üldnõuded] lõike 1 punktile c järgmised: kauba tariifse klassifikatsiooni muudatus, tootmisprotsess, päritolustaatuseta materjalide maksimaalne väärtus või mass või muu käesolevas lisas ja lisas ORIG-2 [Tootepõhised päritolureeglid] täpsustatud nõue.

               3.Viide massile tootepõhises päritolureeglis tähistab netomassi, mis on materjali või toote mass ilma pakendi massita.

               4.Käesolev lisa ja lisa ORIG-2 [Tootepõhised päritolureeglid] põhinevad harmoneeritud süsteemil, mida on muudetud 1. jaanuaril 2017.

               Märkus 2

               Tootepõhiste päritolureeglite loetelu ülesehitus

               1.Märkusi jaotise või grupi kohta tuleb võimaluse korral lugeda koos asjaomase jaotise, grupi, rubriigi või alamrubriigi tootepõhiste päritolureeglitega.

               2.Lisa ORIG-2 [Tootepõhised päritolureeglid] 2. veerus sätestatud iga tootepõhist päritolureeglit kohaldatakse lisa ORIG-2 [Tootepõhised päritolureeglid] 1. veerus osutatud vastava toote suhtes.

               3.Kui toote suhtes kohaldatakse alternatiivseid tootepõhiseid päritolureegleid, loetakse toode poole päritolustaatusele vastavaks, kui ta vastab ühele alternatiivsele reeglile.

               4.Kui toote suhtes kohaldatakse sellist tootepõhist päritolureeglit, mis sisaldab mitut nõuet, loetakse toode poole päritolustaatusele vastavaks üksnes siis, kui ta vastab kõigile neile nõuetele.

               5.Käesolevas lisas ja lisas ORIG-2 [Tootepõhised päritolureeglid] kasutatakse järgmisi mõisteid:

               (a)„jaotis“ – harmoneeritud süsteemi jaotis;

               (b)„grupp“– harmoneeritud süsteemi klassifitseerimisnumbri kaks esimest kohta;

               (c)„rubriik“– harmoneeritud süsteemi klassifitseerimisnumbri neli esimest kohta; ning

               (d)„alamrubriik“– harmoneeritud süsteemi klassifitseerimisnumbri kuus esimest kohta.

               2.Tootepõhistes päritolureeglites kasutatakse järgmisi lühendeid:

               „CC“ – valmistamine mis tahes gruppi kuuluvast päritolustaatuseta materjalist, v.a toote gruppi kuuluv materjal; see tähendab, et toote valmistamisel kasutatav päritolustaatuseta materjal tuleb klassifitseerida muusse kui toote gruppi (harmoneeritud süsteemi kahekohaline tase) (st grupi muutus);

               „CTH“ – valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast päritolustaatuseta materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal; see tähendab, et toote valmistamisel kasutatav päritolustaatuseta materjal tuleb klassifitseerida muusse rubriiki kui toote rubriiki (harmoneeritud süsteemi neljakohaline tase) (st rubriigi muutus);

               „CTSH“ – valmistamine mis tahes alamrubriiki kuuluvast päritolustaatuseta materjalist, v.a toote alamrubriiki kuuluv materjal; see tähendab, et toote valmistamisel kasutatav päritolustaatuseta materjal tuleb klassifitseerida muusse kui toote alamrubriiki (harmoneeritud süsteemi kuuekohaline tase) (st alamrubriigi muutus).

               Märkus 3

               Tootepõhiste päritolureeglite kohaldamine

               1.Käesoleva lepingu artikli ORIG.3 [Üldnõuded] lõiget 2, milles käsitletakse tooteid, millele on antud päritolustaatus, kui neid kasutatakse materjalina teiste toodete valmistamisel, kohaldatakse olenemata asjaolust, kas päritolustaatus on antud samas tootmispaigas, kus neid tooteid kasutatakse, või mitte.

               2.Kui tootepõhises päritolureeglis on konkreetselt sätestatud, et teatavat päritolustaatuseta materjali ei tohi kasutada või et teatava päritolustaatuseta materjali väärtus või mass ei tohi ületada teatavat piirmäära, ei kehti need tingimused selliste päritolustaatuseta materjalide suhtes, mis on klassifitseeritud mujale harmoneeritud süsteemis.

               3.Näide 1. Kui reegel buldooserite kohta (HSi alamrubriik 8429.11) nõuab: „CTH, v.a rubriiki 84.31 kuuluvatest päritolustaatuseta materjalidest osad, mida kasutatakse üksnes rubriikide 8425–8430 masinates“, ei ole mujal kui rubriikides 84.29 ja 84.31 klassifitseeritud päritolustaatuseta materjalide (näiteks kruvid (HSi rubriik 73.18), isoleeritud traat ja elektrijuhtmed (HSi rubriik 85.44) ja mitmesugused elektrimasinad ja -seadmed (HSi grupp 85) kasutamine piiratud.

               Näide 2. Kui rubriigi 35.05 reegel (dekstriinid jm modifitseeritud tärklised; tärkliste alusel valmistatud liimid jne) nõuab „CTH, v.a päritolustaatuseta rubriigist 11.08“, ei ole mujal kui rubriigis 11.08 (tärklis; inuliin) klassifitseeritud päritolustaatuseta materjalide, näiteks gruppi 10 (teravili) kuuluvate materjalide kasutamine piiratud.

               4.Kui tootepõhise päritolureegliga on ette nähtud, et toode peab olema valmistatud teatavast materjalist, ei takista see kasutamast muid materjale, mis oma iseloomulike omaduste tõttu ei saa reeglile vastata.

               Märkus 4

               Päritolustaatuseta materjalide maksimaalse väärtuse arvutamine

               Tootepõhistes päritolureeglites kasutatakse järgmisi mõisteid:

               (a)„tolliväärtus” – 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) VII artikli rakendamise lepingu kohaselt määratud tolliväärtus;

               (b)„EXW“ või „tehasehind“ –

               (I)toote hind, mida makstakse tootjale, kelle ettevõttes toimub viimane töö või töötlus, tingimusel et hind sisaldab kõigi kasutatud materjalide väärtust ja kõiki toote valmistamisega seotud kulusid ning sellest on maha arvatud kõik riiklikud maksud, mis makstakse tagasi või mida võib tagasi maksta saadud toote ekspordil; või

               (II)kui hinda ei maksta või kui tegelik hind ei kajasta kõiki tegelikult toote valmistamisega seotud kulusid, kõigi kasutatud materjalide väärtus ja kõik muud kulud, mida eksportiv pool on toote tootmisel teinud:

               (A)sealhulgas müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum, mida võib õigustatult tootega seostada; ning

               (B)välja arvatud veo-, kindlustus- ja kõik muud toote vedamisega seotud kulud ja eksportiva poole riigisisesed maksud, mis makstakse tagasi või mida võib tagasi maksta saadud toote eksportimisel.

               (III)Punkti i kohaldamisel, kui viimane toodang on tootjalt tellitud allhanke korras, tähendab punktis i osutatud mõiste „tootja“ alltöövõtja palganud isikut.

               (c)„MaxNOM“ – päritolustaatuseta materjalide maksimaalne väärtus, mis on väljendatud protsendimäärana ja mis arvutatakse vastavalt järgmisele valemile:

                       VNM

               MaxNOM (%) =

                     × 100

                       EXW

               (d)„VNM“– toote valmistamisel kasutatud päritolustaatuseta materjalide väärtus, mis on nende tolliväärtus impordi ajal, sealhulgas veo-, kindlustus- (kui see on asjakohane), pakendamis- ja kõik muud kulud, mis on seotud materjalide transportimisega selle lepinguosalise impordisadamasse, kus toote tootja asub; kui päritolustaatuseta materjalide väärtus ei ole teada ja seda ei ole võimalik kindlaks teha, siis kasutatakse esimest tuvastatavat hinda, mida makstakse päritolustaatuseta materjalide eest liidus või Ühendkuningriigis. Toote valmistamisel kasutatud päritolustaatuseta materjalide väärtust võib arvutada kaalutud keskmise väärtuse valemi järgi või muu poolte poolt üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetes kasutatava inventari hindamise meetodi järgi.

               Märkus 5

               Lisa ORIG-2 [Tootepõhised päritolureeglid] V–VII jaos osutatud protsesside mõisted

               Tootepõhistes päritolureeglites kasutatakse järgmisi mõisteid:

               (a)„biotehnoloogiline protsess“ –

               (I)mikroorganismide (bakterid, viirused (sh faagid) jms) või inimeste, loomade või taimerakkude bioloogiline või biotehnoloogiline kasvatamine (sh rakukultuurid), hübridiseerimine või geneetiline muundamine ning

               (II)rakuliste või rakkudevaheliste struktuuride (nt isoleeritud geenid, geenifragmendid ja plasmiidid) tootmine, isoleerimine või puhastamine; fermenteerimine;

               (b)„osakeste suuruse muutmine“ – toote osakeste suuruse tahtlik ja kontrollitud muutmine muul viisil kui üksnes purustamise või pressimise teel, mille tulemusel saadakse toode, millel on kindlaksmääratud suurusega osakesed, osakeste kindlaksmääratud suurusjaotus või kindlaksmääratud pind, mis on saadava toote seisukohalt olulised ning mille füüsikalised ja keemilised omadused erinevad sisendmaterjalide omadest;

               (c)„keemiline reaktsioon“ – protsess, sealhulgas biokeemiline töötlus, mille tulemusel tekib molekulisiseste sidemete katkemise ja uute molekulisiseste sidemete moodustumise või molekulis sisalduvate aatomite paigutuse muutumise teel uue struktuuriga molekul, välja arvatud järgmistel juhtudel, mida ei loeta käesoleva mõiste tähenduses keemiliseks reaktsiooniks:

               (I)lahustamine vees või muudes lahustites;

               (II)lahustite, sealhulgas vee eemaldamine või

               (III)kristallisatsioonivee lisamine või eemaldamine;

               (d)„destilleerimine“ –

               (I)atmosfäärirõhul destilleerimine: eraldamisprotsess, mille käigus naftaõlid muundatakse destillatsioonitornis vastavalt keemispunktile osakesteks ja auruks ning kondenseeritakse seejärel erinevateks veeldatud fraktsioonideks; nafta destilleerimisel saadud tooted võivad hõlmata veeldatud naftagaasi, toorbensiini, bensiini, petrooli, diislit või kütteõli, kergeid gaasiõlisid ja määrdeõli; ning

               (II)vaakumdestilleerimine: destilleerimine atmosfäärirõhust madalamal rõhul, mis ei ole siiski nii madal, et seda saaks liigitada molekulaarseks destilleerimiseks; vaakumdestilleerimist kasutatakse selliste kõrge keemistemperatuuriga ja soojustundlike materjalide destilleerimiseks nagu rasked destillaadid naftaõlides, et toota kergeid kuni raskeid vaakumgaasiõlisid või vaakumjääke;

               (e)„isomeeride eraldamine“– isomeeride isoleerimine või eraldamine isomeeride segust;

               (f)„segamine ja tihendamine“ – üksnes eelnevalt kindlaksmääratud tingimustele vastav materjalide sihilik ja proportsionaalselt kontrollitud segamine või tihendamine, k.a pihustamine (v.a lahjendite lisamine), mille tulemusel saadakse toode, mille füüsikalised ja keemilised omadused vastavad selle toote otstarbele ja kasutusvaldkondadele ning erinevad sisendmaterjalide omadustest;

               (g)„standardmaterjalide tootmine“ (sh standardlahused) – selliste preparaatide tootmine, mis sobivad analüüside tegemiseks, kalibreerimiseks või etalonina kasutamiseks ning millel on tootja poolt sertifitseeritud täpne puhtusaste või seguvahekord; ning

               (h)„puhastamine“ – protsess, mille tulemusena kõrvaldatakse vähemalt 80 % olemasolevatest lisanditest või vähendatakse või eemaldatakse lisandid, mille tulemusena saadakse ühele või mitmele järgmisele kasutusvaldkonnale vastav kaup:

               (I)farmaatsias, meditsiinis, kosmeetikas, veterinaarias või toiduainetes kasutatavad ained;

               (II)analüüside tegemisel, diagnostikas või laboris kasutatavad kemikaalid ja reaktiivid;

               (III)mikroelektroonikas kasutatavad elemendid ja komponendid;

               (IV)optikas spetsiaalse kasutusega kaubad;

               (V)biotehnikas kasutatavad kaubad, näiteks rakukülvid, geenitehnoloogia või katalüsaator;

               (VI)eraldamisprotsessis kasutatavad kandjad; või

               (VII)radioaktiivsuse kasutamine.

               Märkus 6

               Lisa ORIG-2 [Tootepõhised päritolureeglid] XI jaos kasutatud määratluste mõisted

               Tootepõhistes päritolureeglites kasutatakse järgmisi mõisteid:

               (a)„keemilised staapelkiud“– rubriikidesse 55.01–55.07 kuuluvad süntees- või tehisfilamentköisikud, -staapelkiud või nende jäätmed;

               (b)„looduslikud kiud“ – muud kiud kui sünteetilised või tehiskiud; mõiste hõlmab vaid ketruseelses etapis olevaid kiude, sealhulgas jäätmeid, ning kui ei ole määratud teisiti, hõlmab mõiste ka kraasitud, kammitud või muul viisil töödeldud, kuid ketramata kiude; „looduslikud kiud“ hõlmavad rubriiki 05.11 kuuluvat hobusejõhvi, rubriikidesse 50.02 ja 50.03 kuuluvat siidi, rubriikidesse 51.01–51.05 kuuluvaid villakiudusid, loomavilla ja -karva, rubriikidesse 52.01–52.03 kuuluvaid puuvillakiudusid ning rubriikidesse 53.01–53.05 kuuluvaid muid taimseid kiudusid;

               (c)„trükkimine“– tehnika, millega tekstiili alusmaterjalile antakse püsiva loomuga objektiivselt hinnatav funktsioon, nagu värv, kujundus või tehniline omadus, kasutades siidi-, rull-, digitaal- või ülekandetrüki tehnikaid; ning

               (d)„trükkimine (iseseisva operatsioonina)“– tehnika, millega tekstiili alusmaterjalile antakse püsiva loomuga objektiivselt hinnatav funktsioon, nagu värv, kujundus või tehniline omadus, kasutades siidi-, rull-, digitaal- või ülekandetrüki tehnikaid, kombineeritult vähemalt kahe ettevalmistus- või viimistlustoiminguga (nt pesemine, pleegitamine, merseriseerimine, termofikseerimine, karvastamine, kalandreerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, püsiviimistlemine, dekateerimine, immutamine, nõelumine ja nopete eemaldamine, kõrvetamine, tsentrifuugimine, pingutamine raamil, freesimine, aurutamine ja kahandamine ning märg-dekateerimine), tingimusel et kõigi kasutatud päritolustaatuseta materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast.

               Märkus 7

               Lubatud kõrvalekalded, mida kohaldatakse kaht või enamat põhitekstiilmaterjali sisaldavatele toodetele

               1.Käesoleva märkuse tähenduses on põhitekstiilmaterjalid järgmised:

               (a)siid;

               (b)vill;

               (c)loomakarvad;

               (d)loomavill;

               (e)hobusejõhv;

               (f)puuvill;

               (g)paberi valmistamiseks kasutatavad materjalid ja paber;

               (h)lina;

               (i)kanep;

               (j)džuut ja muud niinekiud;

               (k)sisal ja muud perekonna Agave taimede tekstiilkiud;

               (l)kookoskiud, manilla, ramjee ja muud taimsed tekstiilkiud;

               (m)sünteesfilamentkiud;

               (n)tehisfilamentkiud;

               (o)elektrit juhtivad filamentkiud; uth

               (p)polüpropüleenstaapelkiud;

               (q)polüestrist valmistatud sünteesstaapelkiud,

               (r)polüamiidstaapelkiud;

               (s)polüakrüülnitriilist valmistatud sünteesstaapelkiud;

               (t)polüimiidstaapelkiud;

               (u)polütetrafluoroetüleenist valmistatud sünteesstaapelkiud;

               (v)polü(fenüleensulfiidist) valmistatud sünteesstaapelkiud;

               (w)polü(vinüülkloriidist) valmistatud sünteesstaapelkiud;

               (x)muud sünteesstaapelkiud;

               (y)viskoosist valmistatud tehisstaapelkiud;

               (``)muud tehisstaapelkiud;

               (aa)mähitud või mähkimata lõng, mis koosneb elastsete polüeetriosadega polüuretaanist;

               (bb)mähitud või mähkimata lõng, mis koosneb elastsete polüestriosadega polüuretaanist;

               (cc)rubriiki 56.05 kuuluvad tooted (metalliseeritud lõng), mis sisaldavad kahe kile vahele läbipaistva või värvilise liimiga liimitud kuni 5 mm laiust riba, mis koosneb alumiiniumpulbriga kaetud või katmata alumiiniumfoolium- või kilesüdamikust;

               (dd)muud rubriiki 56.05 kuuluvad tooted;

               (ee)klaaskiud; ning

               (ff)metallkiud.

               2.Kui lisas ORIG-2 [Tootepõhised päritolureeglid] viidatakse käesolevale märkusele, ei kohaldata kõnealuse lisa 2. veerus sätestatud nõudeid lubatud kõrvalekaldena päritolustaatuseta põhitekstiilmaterjalide suhtes, mida on toote valmistamisel kasutatud, tingimusel et

               (a)toode sisaldab kaht või enamat põhitekstiilmaterjali ning

               (b)päritolustaatuseta põhitekstiilmaterjalide mass kokku ei ületa 10 % kõigi kasutatud põhitekstiilmaterjalide massist.

               Näide. Rubriigi 51.12 villast riiet, mis sisaldab rubriigi 51.07 villast lõnga, rubriigi 55.09 sünteesstaapelkiududest lõnga ning muid materjale kui põhitekstiilmaterjale, päritolustaatuseta villast lõnga, mis ei vasta lisas ORIG-2 [Tootepõhised päritolureeglid] sätestatud nõudele, või päritolustaatuseta sünteetilist lõnga, mis ei vasta lisas ORIG-2 [Tootepõhised päritolureeglid] sätestatud nõudele, või nende segu võib kasutada tingimusel, et kasutatud lõngade kogumass ei ületa 10 % kõigi kasutatud põhitekstiilmaterjalide massist.

               3.Olenemata märkuse 7 punkti 2 alapunktist b on toodete puhul, mis sisaldavad mähitud või mähkimata lõnga, mis koosneb elastsete polüeetriosadega polüuretaanist, maksimaalne lubatud kõrvalekalle 20 %. Muude päritolustaatuseta põhitekstiilmaterjalide sisalduse protsent ei tohi siiski ületada 10 %.

               4.Olenemata märkuse 7 punkti 2 alapunktist b on toodete puhul, mis sisaldavad kahe kile vahele läbipaistva või värvilise liimiga liimitud kuni 5 mm laiust riba, mis koosneb alumiiniumpulbriga kaetud või katmata alumiiniumfoolium- või kilesüdamikust, maksimaalne lubatud kõrvalekalle 30 %. Muude päritolustaatuseta põhitekstiilmaterjalide sisalduse protsent ei tohi siiski ületada 10 %.

               Märkus 8

               Muud teatavate tekstiiltoodete suhtes kohaldatavad lubatud kõrvalekalded

               1.Kui lisas ORIG-2 [Tootepõhised päritolureeglid] viidatakse käesolevale märkusele, võib kasutada päritolustaatuseta tekstiilmaterjale (välja arvatud vooder ja vaheriie), mis ei vasta asjaomase lisa 2. veeru nõuetele tekstiilist valmistoodete kohta, tingimusel et need materjalid on klassifitseeritud mõnda teise rubriiki kui kõnealune toode ning nende väärtus ei ületa 8 % toote tehasehinnast.

               2.Päritolustaatuseta materjale, mida ei klassifitseerita gruppidesse 50–63, võib piiranguta kasutada gruppidesse 50–63 kuuluvate tekstiiltoodete valmistamiseks, olenemata sellest, kas need materjalid sisaldavad tekstiili või mitte.

               Näide. Kui lisas ORIG-2 [Tootepõhised päritolureeglid] sätestatud nõue näeb ette, et konkreetse tekstiilmaterjalist kaubaartikli, näiteks pükste valmistamiseks tuleb kasutada lõnga, ei takista see päritolustaatuseta metallist kaubaartiklite, näiteks nööpide kasutamist, kuigi metallist artikleid ei klassifitseerita gruppidesse 50–63. Samadel põhjustel ei takista see päritolustaatuseta tõmblukkude kasutamist, isegi kui tõmblukud sisaldavad tavaliselt tekstiili.

               3.Kui lisas ORIG-2 [Tootepõhised päritolureeglid] sätestatud nõue seisneb päritolustaatuseta materjalide maksimaalses väärtuses, tuleb päritolustaatuseta materjalide väärtuse arvutamisel võtta arvesse nende päritolustaatuseta materjalide väärtust, mis ei ole klassifitseeritud gruppidesse 50–63.

               Märkus 9

               Põllumajandustooted

               Harmoneeritud süsteemi II jao ja rubriigi 24.01 alla klassifitseeritud põllumajandustooteid, mis on kasvatatud või koristatud poole territooriumil, käsitatakse selle poole territooriumilt pärinevana isegi siis, kui need on kasvatatud kolmandast riigist imporditud seemnetest, sibulatest, pookealustest, pistikutest, pookeokstest, võsudest, pungadest või muudest elusatest taimeosadest.

               LISA ORIG-2. TOOTEPÕHISED PÄRITOLUREEGLID

                        1. veerg

                        Harmoneeritud süsteemi klassifikatsioon (HS 2017) koos konkreetse kirjeldusega

                        2. veerg

                        Tootepõhine päritolureegel

                        I JAOTIS

                        ELUSLOOMAD; LOOMSED TOOTED

                        Grupp 1

                        Elusloomad

                        01.01–01.06

                        Kõik gruppi 1 kuuluvad loomad on täielikult saadud.

                        Grupp 2

                        Liha ja söödav rups

                        02.01–02.10

                        Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 1 ja 2 kuuluvad materjalid on täielikult saadud.

                        Grupp 3

                        Kalad ja vähid, limused ja muud veeselgrootud

                        03.01–03.08

                        Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud.

                        Grupp 4

                        Piim ja piimatooted; linnumunad; naturaalne mesi; mujal nimetamata loomse päritoluga toiduained

                        04.01–04.10

                        Valmistamine, mille puhul:

                        - kõik kasutatavad gruppi 4 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud ning

                        - rubriikidesse 17.01 ja 17.02 kuuluvate päritolustaatuseta materjalide kogumass ei ületa 20 % toote massist.

                        Grupp 5

                        Mujal nimetamata loomsed tooted

                        05.01–05.11

                        Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast päritolustaatuseta materjalist.

                        II JAOTIS

                        TAIMSED TOOTED

                        Grupp 6

                        Eluspuud ja muud taimed; taimesibulad, -juured jms; lõikelilled ja dekoratiivne taimmaterjal

                        06.01–06.04

                        Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 6 kuuluvad materjalid on täielikult saadud.

                        Grupp 7

                        Köögivili ning söödavad juured ja mugulad

                        07.01–07.14

                        Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 7 kuuluvad materjalid on täielikult saadud.

                        Grupp 8

                        Söödavad puuviljad, marjad ja pähklid; tsitrusviljade ja melonite koor

                        08.01–08.14

                        Valmistamine, mille puhul:

                        - kõik kasutatavad gruppi 8 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud ning

                        - rubriikidesse 17.01 ja 17.02 kuuluvate päritolustaatuseta materjalide kogumass ei ületa 20 % toote massist.

                        Grupp 9

                        Kohv, tee, mate ja vürtsid

                        09.01–09.10

                        Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast päritolustaatuseta materjalist.

                        Grupp 10

                        Teravili

                        10.01–10.08

                        Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 10 kuuluvad materjalid on täielikult saadud.

                        Grupp 11

                        Jahvatustööstuse tooted; linnased; tärklis; inuliin; nisugluteen

                        11.01–11.09

                        Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppidesse 10 ja 11, rubriikidesse 07.01, 07.14, 23.02 ja 23.03 või alamrubriiki 0710.10 kuuluvad materjalid on täielikult saadud.

                        Grupp 12

                        Õliseemned ja õliviljad; mitmesugused terad, seemned ja viljad; tööstuses kasutatavad taimed ja ravimtaimed; õled ja sööt

                        12.01–12.14

                        CTH

                        Grupp 13

                        Šellak; kummivaigud, vaigud ja muud taimemahlad ja -ekstraktid

                        13.01–13.02

                        Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvatest päritolustaatuseta materjalidest, milles rubriikidesse 17.01 ja 17.02 kuuluvate päritolustaatuseta materjalide kogumass ei ületa 20 % toote massist.

                        Grupp 14

                        Taimne punumismaterjal; mujal nimetamata taimsed tooted

                        14.01–14.04

                        Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast päritolustaatuseta materjalist.

                        III JAOTIS

                        LOOMSED JA TAIMSED RASVAD JA ÕLID NING NENDE LÕHUSTAMISSAADUSED; TÖÖDELDUD TOIDURASVAD; LOOMSED JA TAIMSED VAHAD

                        Grupp 15

                        Loomsed ja taimsed rasvad ja õlid ning nende lõhustamissaadused; töödeldud toidurasvad; loomsed ja taimsed vahad

                        15.01–15.04

                        CTH

                        15.05–15.06

                        Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast päritolustaatuseta materjalist.

                        15.07–15.08

                        CTSH

                        15.09–15.10

                        Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad taimsed materjalid on täielikult saadud.

                        15.11–15.15

                        CTSH

                        15.16–15.17

                        CTH

                        15.18–15.19

                        CTSH

                        15.20

                        Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast päritolustaatuseta materjalist.

                        15.21–15.22

                        CTSH

                        IV JAOTIS

                        VALMISTOIDUKAUBAD; JOOGID, ALKOHOL JA ÄÄDIKAS; TUBAKAS JA TÖÖSTUSLIKUD TUBAKAASENDAJAD

                        Grupp 16

                        Tooted lihast, kalast, vähkidest, limustest või muudest veeselgrootutest

                        1601.00–1604.18

                        Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppidesse 1, 2, 3 ja 16 kuuluvad materjalid on täielikult saadud
                           88
                        .

                        1604.19

                        CC

                        1604.20

                        - surimitooted:

                        CC

                        - muud:

                        Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 3 ja 16 kuuluvad materjalid on täielikult saadud
                           89
                        .

                        1604.31–1605.69

                        Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 3 ja 16 kuuluvad materjalid on täielikult saadud.

                        Grupp 17

                        Suhkur ja suhkrukondiitritooted

                        17.01

                        CTH

                        17.02

                        CTH, tingimusel et kasutatavate rubriikidesse 11.01–11.08 ning 17.01 ja 17.03 kuuluvate päritolustaatuseta materjalide kogumass ei ületa 20 % toote massist.

                        17.03

                        CTH

                        17.04

                        - valge šokolaad:

                        CTH, tingimusel et:

                        a) kõik kasutatavad gruppi 4 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud ning

                        b) i) kasutatavate rubriikidesse 17.01 ja 17.02 kuuluvate päritolustaatuseta materjalide kogumass ei ületa 40 % toote massist või

                        ii) kasutatavate rubriikidesse 17.01 ja 17.02 kuuluvate päritolustaatuseta materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast.

                        - muud:

                        CTH, tingimusel et:

                        - kõik kasutatavad gruppi 4 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud ning

                        - kasutatavate rubriikidesse 17.01 ja 17.02 kuuluvate päritolustaatuseta materjalide kogumass ei ületa 40 % toote massist.

                        Grupp 18

                        Kakao ja kakaotooted

                        18.01–18.05

                        CTH

                        1806.10

                        CTH, tingimusel et:

                        - kõik kasutatavad gruppi 4 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud ning

                        - kasutatavate rubriikidesse 17.01 ja 17.02 kuuluvate päritolustaatuseta materjalide kogumass ei ületa 40 % toote massist.

                        1806.20–1806.90

                        CTH, tingimusel et:

                        a) kõik kasutatavad gruppi 4 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud ning

                        b) i) kasutatavate rubriikidesse 17.01 ja 17.02 kuuluvate päritolustaatuseta materjalide kogumass ei ületa 40 % toote massist või

                        ii) kasutatavate rubriikidesse 17.01 ja 17.02 kuuluvate päritolustaatuseta materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast.

                        Grupp 19

                        Tooted teraviljast, jahust, tärklisest või piimast; valikpagaritooted

                        19.01–19.05

                        CTH, tingimusel et:

                        - kõik kasutatavad gruppi 4 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud

                        - kasutatavate gruppidesse 2, 3 ja 16 kuuluvate päritolustaatuseta materjalide kogumass ei ületa 20 % toote massist;

                        - kasutatavate rubriikidesse 10.06 ja 11.08 kuuluvate päritolustaatuseta materjalide kogumass ei ületa 20 % toote massist ning

                        - kasutatavate rubriikidesse 17.01 ja 17.02 kuuluvate päritolustaatuseta materjalide kogumass ei ületa 40 % toote massist.

                        Grupp 20

                        Tooted köögi- ja puuviljadest, marjadest, pähklitest või muudest taimeosadest

                        20.01

                        CTH

                        20.02–20.03

                        Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 7 kuuluvad materjalid on täielikult saadud.

                        20.04–20.09

                        CTH, tingimusel et kasutatavate rubriikidesse 17.01 ja 17.02 kuuluvate päritolustaatuseta materjalide kogumass ei ületa 40 % toote massist.

                        Grupp 21

                        Mitmesugused toiduvalmistised

                        21.01–21.02

                        CTH, tingimusel et:

                        - kõik kasutatavad gruppi 4 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud ning

                        - kasutatavate rubriikidesse 17.01 ja 17.02 kuuluvate päritolustaatuseta materjalide kogumass ei ületa 20 % toote massist.

                        2103.10

                        2103.20

                        2103.90

                        CTH; päritolustaatuseta sinepipulbrit või valmissinepit võib siiski kasutada.

                        2103.30

                        Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast päritolustaatuseta materjalist.

                        21.04–21.06

                        CTH, tingimusel et:

                        - kõik kasutatavad gruppi 4 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud ning

                        - kasutatavate rubriikidesse 17.01 ja 17.02 kuuluvate päritolustaatuseta materjalide kogumass ei ületa 20 % toote massist.

                        Grupp 22

                        Joogid, alkohol ja äädikas

                        22.01–22.06

                        CTH, v.a rubriikidesse 22.07 ja 22.08 kuuluvatest päritolustaatuseta materjalidest, tingimusel et:

                        - kõik alamrubriikidesse 0806.10, 2009.61, 2009.69 kuuluvad materjalid on täielikult saadud;

                        - kõik kasutatavad gruppi 4 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud ning

                        - kasutatavate rubriikidesse 17.01 ja 17.02 kuuluvate päritolustaatuseta materjalide kogumass ei ületa 20 % toote massist.

                        22.07

                        CTH, v.a rubriiki 22.08 kuuluvatest päritolustaatuseta materjalidest, tingimusel et kõik gruppi 10 ja alamrubriikidesse 0806.10, 2009.61 ja 2009.69 kuuluvad kasutatavad materjalid on täielikult saadud.

                        22.08–22.09

                        CTH, v.a rubriikidesse 22.07 ja 22.08 kuuluvatest päritolustaatuseta materjalidest, tingimusel et kõik alamrubriikidesse 0806.10, 2009.61 ja 2009.69 kuuluvad kasutatavad materjalid on täielikult saadud.

                        Grupp 23

                        Toiduainetööstuse jäägid ja jäätmed; tööstuslikult toodetud loomasöödad

                        23.01

                        CTH

                        2302.10–2303.10

                        CTH, tingimusel et kasutatavate gruppi 10 kuuluvate päritolustaatuseta materjalide kogumass ei ületa 20 % toote massist.

                        2303.20–2308.00

                        CTH

                        23.09

                        CTH, tingimusel et:

                        - kõik kasutatavad gruppide 2 ja 4 materjalid on täielikult saadud või toodetud;

                        - kasutatavate rubriikidesse 10.01–10.04, 10.07 ja 10.08, gruppi 11 ning rubriikidesse 23.02 ja 23.03 kuuluvate päritolustaatuseta materjalide kogumass ei ületa 20 % toote massist ning

                        - kasutatavate rubriikidesse 17.01 ja 17.02 kuuluvate päritolustaatuseta materjalide kogumass ei ületa 20 % toote massist.

                        Grupp 24

                        Tubakas ja tööstuslikud tubakaasendajad

                        24.01

                        Valmistamine, mille puhul kõik rubriiki 24.01 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud.

                        2402.10

                        Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvatest päritolustaatuseta materjalidest, tingimusel et kasutatavate rubriiki 24.01 kuuluvate päritolustaatuseta materjalide kogumass ei ületa 30 % kasutatavate grupi 24 materjalide massist.

                        2402.20

                        Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvatest päritolustaatuseta materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal ja alamrubriigi 2403.19 suitsetamistubakas, ning mille puhul kõikide kasutatavate rubriiki 24.01 kuuluvate materjalide massist vähemalt 10 % on täielikult saadud või toodetud.

                        2402.90

                        Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvatest päritolustaatuseta materjalidest, tingimusel et kasutatavate rubriiki 24.01 kuuluvate päritolustaatuseta materjalide kogumass ei ületa 30 % kasutatavate grupi 24 materjalide massist.

                        24.03

                        CTH, mille puhul vähemalt 10 % kõigi kasutatavate rubriiki 24.01 kuuluvate materjalide massist on täielikult saadud või toodetud.

                        V JAOTIS

                        MINERAALSED TOOTED

                        Jaotise märkus. Käesolevas jaotises esinevate horisontaalsete töötlusreeglite määratlused on esitatud lisa ORIG-1 märkuses 5.

                        Grupp 25

                        Sool; väävel; mullad ja kivimid; krohvimismaterjalid, lubi ja tsement

                        25.01–25.30

                        CTH

                        või

                        MaxNOM 70 % (EXW).

                        Grupp 26

                        Maagid, räbu ja tuhk

                        26.01–26.21

                        CTH

                        Grupp 27

                        Mineraalkütused, mineraalõlid ja nende destilleerimissaadused; bituumenained; mineraalvahad

                        27.01–27.09

                        Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast päritolustaatuseta materjalist.

                        27.10

                        CTH, v.a alamrubriiki 3824.99 või 3826.00 kuuluv päritolustaatuseta biodiisel;

                        või

                        on läbinud destilleerimise või keemilise reaktsiooni, tingimusel et rubriiki 27.10 ja alamrubriikidesse 3824.99 ja 3826.00 kuuluv kasutatav biodiisel (sh vesinikuga töödeldud taimeõli) on saadud esterdamise, ümberesterdamise või vesinikuga töötlemise teel.

                        27.11–27.15

                        Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast päritolustaatuseta materjalist.

                        VI JAOTIS

                        KEEMIATÖÖSTUSE JA SELLEGA SEOTUD TÖÖSTUSHARUDE TOOTED

                        Jaotise märkus. Käesolevas jaotises esinevate horisontaalsete töötlusreeglite määratlused on esitatud lisa ORIG-1 märkuses 5.

                        Grupp 28

                        Anorgaanilised kemikaalid; väärismetallide, haruldaste muldmetallide, radioaktiivsete elementide ja isotoopide orgaanilised ja anorgaanilised ühendid

                        28.01–28.53

                        CTSH;

                        on läbinud keemilise reaktsiooni, puhastamise, segamise, standardmaterjalide tootmise, osakeste suuruse muutmise, isomeeride eraldamise või biotehnilise protsessi;

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        Grupp 29

                        Orgaanilised kemikaalid

                        2901.10–2905.42

                        CTSH;

                        on läbinud keemilise reaktsiooni, puhastamise, segamise, standardmaterjalide tootmise, osakeste suuruse muutmise, isomeeride eraldamise või biotehnilise protsessi;

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        2905.43–2905.44

                        CTH, v.a rubriiki 17.02 ja alamrubriiki 3824.60 kuuluvatest päritolustaatuseta materjalidest.

                        2905.45

                        CTSH, samas tootega samasse alamrubriiki kuuluvaid päritolustaatuseta materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast;

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        2905.49–2942

                        CTSH;

                        on läbinud keemilise reaktsiooni, puhastamise, segamise, standardmaterjalide tootmise, osakeste suuruse muutmise, isomeeride eraldamise või biotehnilise protsessi;

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        Grupp 30

                        Farmaatsiatooted

                        30.01–30.06

                        CTSH;

                        on läbinud keemilise reaktsiooni, puhastamise, segamise, standardmaterjalide tootmise, osakeste suuruse muutmise, isomeeride eraldamise või biotehnilise protsessi;

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        Grupp 31

                        Väetised

                        31.01–31.04

                        CTH, samas tootega samasse rubriiki kuuluvaid päritolustaatuseta materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast;

                        või

                        MaxNOM 40 % (EXW).

                        31.05

                        - naatriumnitraat

                        - kaltsiumtsüaanamiid

                        - kaaliumsulfaat

                        - magneesiumkaaliumsulfaat

                        CTH, samas tootega samasse rubriiki kuuluvaid päritolustaatuseta materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast;

                        või

                        MaxNOM 40 % (EXW).

                        - muud

                        CTH, samas tootega samasse rubriiki kuuluvaid päritolustaatuseta materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast ja mille puhul kasutatavate päritolustaatuseta materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast;

                        või

                        MaxNOM 40 % (EXW).

                        Grupp 32

                        Park- ja värvaineekstraktid; tanniinid ja nende derivaadid; värvained ja pigmendid; värvid ja lakid; kitt ja muud mastiksid; tint

                        32.01–32.15

                        CTSH;

                        on läbinud keemilise reaktsiooni, puhastamise, segamise, standardmaterjalide tootmise, osakeste suuruse muutmise, isomeeride eraldamise või biotehnilise protsessi;

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        Grupp 33

                        Eeterlikud õlid ja resinoidid; parfümeeria- ja kosmeetikatooted ning hügieenivahendid

                        33.01

                        CTSH;

                        on läbinud keemilise reaktsiooni, puhastamise, segamise, standardmaterjalide tootmise, osakeste suuruse muutmise, isomeeride eraldamise või biotehnilise protsessi;

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        3302.10

                        CTH, samas alamrubriiki 3302.10 kuuluvaid päritolustaatuseta materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast.

                        3302.90

                        CTSH;

                        on läbinud keemilise reaktsiooni, puhastamise, segamise, standardmaterjalide tootmise, osakeste suuruse muutmise, isomeeride eraldamise või biotehnilise protsessi;

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        33.03

                        Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast päritolustaatuseta materjalist.

                        33.04–33.07

                        CTSH;

                        on läbinud keemilise reaktsiooni, puhastamise, segamise, standardmaterjalide tootmise, osakeste suuruse muutmise, isomeeride eraldamise või biotehnilise protsessi;

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        Grupp 34

                        Seep, orgaanilised pindaktiivsed ained, pesemisvahendid, määrdeained, tehisvahad, vahavalmistised, poleerimis- ja puhastusvahendid, küünlad jms tooted; voolimispastad, stomatoloogiline vaha ja hambaravis kasutatavad kipsisegud

                        34.01–34.07

                        CTSH;

                        on läbinud keemilise reaktsiooni, puhastamise, segamise, standardmaterjalide tootmise, osakeste suuruse muutmise, isomeeride eraldamise või biotehnilise protsessi;

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        Grupp 35

                        Valkained; modifitseeritud tärklis; liimid; ensüümid

                        35.01–35.04

                        CTH, v.a gruppi 4 kuuluvatest päritolustaatuseta materjalidest.

                        35.05

                        CTH, v.a rubriiki 11.08 kuuluvatest päritolustaatuseta materjalidest.

                        35.06–35.07

                        CTSH;

                        on läbinud keemilise reaktsiooni, puhastamise, segamise, standardmaterjalide tootmise, osakeste suuruse muutmise, isomeeride eraldamise või biotehnilise protsessi;

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        Grupp 36

                        Lõhkeained; pürotehnilised tooted; tuletikud; pürofoorsed sulamid; teatavad kergsüttivad valmistised

                        36.01–36.06

                        CTSH;

                        on läbinud keemilise reaktsiooni, puhastamise, segamise, standardmaterjalide tootmise, osakeste suuruse muutmise, isomeeride eraldamise või biotehnilise protsessi;

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        Grupp 37

                        Foto- ja kinokaubad

                        37.01–37.07

                        CTSH;

                        on läbinud keemilise reaktsiooni, puhastamise, segamise, standardmaterjalide tootmise, osakeste suuruse muutmise, isomeeride eraldamise või biotehnilise protsessi;

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        Grupp 38

                        Mitmesugused keemiatooted

                        38.01–38.08

                        CTSH;

                        on läbinud keemilise reaktsiooni, puhastamise, segamise, standardmaterjalide tootmise, osakeste suuruse muutmise, isomeeride eraldamise või biotehnilise protsessi;

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        3809.10

                        CTH, v.a rubriikidesse 11.08 ja 35.05 kuuluvatest päritolustaatuseta materjalidest.

                        3809.91–3822.00

                        CTSH;

                        on läbinud keemilise reaktsiooni, puhastamise, segamise, standardmaterjalide tootmise, osakeste suuruse muutmise, isomeeride eraldamise või biotehnilise protsessi;

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        38.23

                        Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast päritolustaatuseta materjalist.

                        3824.10–3824.50

                        CTSH;

                        on läbinud keemilise reaktsiooni, puhastamise, segamise, standardmaterjalide tootmise, osakeste suuruse muutmise, isomeeride eraldamise või biotehnilise protsessi;

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        3824.60

                        CTH, v.a alamrubriikidesse 2905.43 ja 2905.44 kuuluvatest päritolustaatuseta materjalidest.

                        3824.71–3825.90

                        CTSH;

                        on läbinud keemilise reaktsiooni, puhastamise, segamise, standardmaterjalide tootmise, osakeste suuruse muutmise, isomeeride eraldamise või biotehnilise protsessi;

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        38.26

                        valmistamine, mille käigus biodiisel on saadud ümberesterdamise, esterdamise või vesinikuga töötlemise teel.

                        VII JAOTIS

                        PLASTID JA PLASTTOOTED; KAUTŠUK JA KUMMITOOTED

                        Jaotise märkus. Käesolevas jaotises esinevate horisontaalsete töötlusreeglite määratlused on esitatud lisa ORIG-1 märkuses 5.

                        Grupp 39

                        Plastid ja plasttooted

                        39.01–39.15

                        CTSH;

                        on läbinud keemilise reaktsiooni, puhastamise, segamise, standardmaterjalide tootmise, osakeste suuruse muutmise, isomeeride eraldamise või biotehnilise protsessi;

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        39.16–39.19

                        CTH

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        39.20

                        CTSH

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        39.21–39.22

                        CTH

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        3923.10–3923.50

                        CTSH

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        3923.90–3925.90

                        CTH

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        39.26

                        CTSH

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        Grupp 40

                        Kautšuk ja kummitooted

                        40.01–40.11

                        CTH

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        4012.11–4012.19

                        CTSH

                        või

                        kasutatud rehvide protekteerimine.

                        4012.20–4017.00

                        CTH

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        VIII JAOTIS

                        TOORNAHAD, NAHK, KARUSNAHK JA TOOTED NENDEST; SADULSEPATOOTED JA RAKMED; REISITARBED, KÄEKOTID JMS TOOTED; TOOTED LOOMASOOLTEST (V.A JÄMESIIDIST)

                        Grupp 41

                        Toornahad (v.a karusnahad) ja nahk

                        41.01–4104.19

                        CTH

                        4104.41–4104.49

                        CTH v.a alamrubriikidesse 4104.41–4104.49 kuuluvatest päritolustaatuseta materjalidest.

                        4105.10

                        CTH

                        4105.30

                        CTSH

                        4106.21

                        CTH

                        4106.22

                        CTSH

                        4106.31

                        CTH

                        4106.32–4106.40

                        CTSH

                        4106.91

                        CTH

                        4106.92

                        CTSH

                        41.07–41.13

                        CTH, v.a alamrubriikidesse 4104.41, 4104.49, 4105.30, 4106.22, 4106.32 ja 4106.92 kuuluvatest päritolustaatuseta materjalidest. Alamrubriikidesse 4104.41, 4104.49, 4105.30, 4106.22, 4106.32 või 4106.92 kuuluvaid päritolustaatuseta materjale võib siiski kasutada, kui need läbivad järelparkimise.

                        4114.10

                        CTH

                        4114.20

                        CTH, v.a alamrubriikidesse 4104.41, 4104.49, 4105.30, 4106.22, 4106.32, 4106.92 ja 4107 kuuluvatest päritolustaatuseta materjalidest. Alamrubriikidesse 4104.41, 4104.49, 4105.30, 4106.22, 4106.32, 4106.92 ja rubriiki 41.07 kuuluvaid päritolustaatuseta materjale võib siiski kasutada, kui need läbivad järelparkimise.

                        41.15

                        CTH

                        Grupp 42

                        Nahktooted; sadulsepatooted ja rakmed; reisitarbed, käekotid jms tooted; tooted loomasooltest (v.a jämesiidist)

                        42.01–42.06

                        CTH

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        Grupp 43

                        Karusnahk ja tehiskarusnahk; nendest valmistatud tooted

                        4301.10–4302.20

                        CTH

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        4302.30

                        CTSH

                        43.03–43.04

                        CTH

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        IX JAOTIS

                        PUIT JA PUITTOOTED; PUUSÜSI; KORK JA KORGIST TOOTED; ÕLGEDEST, ESPARTOST JA MUUDEST PUNUMISMATERJALIDEST TOOTED; KORV- JA VITSPUNUTISED

                        Grupp 44

                        Puit ja puittooted; puusüsi

                        44.01–44.21

                        CTH

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        Grupp 45

                        Kork ja korgist tooted

                        45.01–45.04

                        CTH

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        Grupp 46

                        Õlgedest, espartost ja muudest punumismaterjalidest tooted; korv- ja vitspunutised

                        46.01–46.02

                        CTH

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        X JAOTIS

                        KIUMASS PUIDUST VM KIULISEST TSELLULOOSMATERJALIST; RINGLUSSE VÕETUD PABERI- VÕI PAPIJÄÄTMED JA -JÄÄGID; PABER JA PAPP NING TOOTED NENDEST

                        Grupp 47

                        Kiumass puidust vm kiulisest tselluloosmaterjalist; ringlusse võetud paberi- või papijäätmed ja jäägid

                        47.01–47.07

                        CTH

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        Grupp 48

                        Paber ja papp; paberimassist, paberist või papist tooted

                        48.01–48.23

                        CTH

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        Grupp 49

                        Raamatud, ajalehed, pildid jm

                        trükitooted; käsikirjad, masinakirjatekstid ning plaanid ja joonised

                        49.01–49.11

                        CTH

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        XI JAOTIS

                        TEKSTIIL JA TEKSTIILTOOTED

                        Jaotise märkus. Käesolevas jaotises esinevad mõisted ja teatavatele tekstiilmaterjalist toodetele kohaldatavad kõrvalekalded on esitatud lisa ORIG-1 märkustes 6, 7 ja 8.

                        Grupp 50

                        Siid

                        50.01–50.02

                        CTH

                        50.03

                        - kraasitud või kammitud:

                        siidijääkide kraasimine või kammimine

                        - muud:

                        CTH

                        50.04–50.05

                        Looduslike kiudude ketramine;

                        keemiliste kiudude ekstrusioon koos ketramisega;

                        keemiliste kiudude ekstrusioon koos korrutamisega

                        või

                        korrutamine koos mis tahes mehaanilise toiminguga.

                        50.06

                        - siidlõng ja siidijääkidest kedratud lõng:

                        Looduslike kiudude ketramine;

                        keemiliste kiudude ekstrusioon koos ketramisega;

                        keemiliste kiudude ekstrusioon koos korrutamisega

                        või

                        korrutamine koos mis tahes mehaanilise toiminguga

                        - jämesiid:

                        CTH

                        50.07

                        Looduslike või keemiliste staapelkiudude ketramine koos kudumisega;

                        keemilise filamentlõnga ekstrusioon koos kudumisega;

                        korrutamine või mis tahes mehaaniline toiming koos kudumisega

                        kudumine koos värvimisega;

                        lõnga värvimine koos kudumisega;

                        kudumine koos trükkimisega

                        või

                        trükkimine (iseseisva operatsioonina).

                        Grupp 51

                        Lambavill ja muude loomade vill ning loomakarvad; hobusejõhvist lõng ja riie

                        51.01–51.05

                        CTH

                        51.06–51.10

                        Looduslike kiudude ketramine;

                        keemiliste kiudude ekstrusioon koos ketramisega

                        või

                        korrutamine koos mis tahes mehaanilise toiminguga.

                        51.11–51.13

                        Looduslike või keemiliste staapelkiudude ketramine koos kudumisega;

                        keemilise filamentlõnga ekstrusioon koos kudumisega;

                        kudumine koos värvimisega;

                        lõnga värvimine koos kudumisega;

                        kudumine koos trükkimisega

                        või

                        trükkimine (iseseisva operatsioonina).

                        Grupp 52

                        Puuvill

                        52.01–52.03

                        CTH

                        52.04–52.07

                        Looduslike kiudude ketramine;

                        keemiliste kiudude ekstrusioon koos ketramisega

                        või

                        korrutamine koos mis tahes mehaanilise toiminguga.

                        52.08–52.12

                        Looduslike või keemiliste staapelkiudude ketramine koos kudumisega;

                        keemilise filamentlõnga ekstrusioon koos kudumisega;

                        korrutamine või mis tahes mehaaniline toiming koos kudumisega;

                        kudumine koos värvimise, pealistamise või lamineerimisega;

                        lõnga värvimine koos kudumisega;

                        kudumine koos trükkimisega

                        või

                        trükkimine (iseseisva operatsioonina).

                        Grupp 53

                        Muud taimsed tekstiilkiud; paberlõng ja paberlõngast riie

                        53.01–53.05

                        CTH

                        53.06–53.08

                        Looduslike kiudude ketramine;

                        keemiliste kiudude ekstrusioon koos ketramisega

                        või

                        korrutamine koos mis tahes mehaanilise toiminguga.

                        53.09–53.11

                        Looduslike või keemiliste staapelkiudude ketramine koos kudumisega;

                        keemilise filamentlõnga ekstrusioon koos kudumisega;

                        kudumine koos värvimise, pealistamise või lamineerimisega;

                        lõnga värvimine koos kudumisega;

                        kudumine koos trükkimisega

                        või

                        trükkimine (iseseisva operatsioonina).

                        Grupp 54

                        Keemilised filamentkiud; keemiliste tekstiilmaterjalide ribad jms vormid

                        54.01–54.06

                        Looduslike kiudude ketramine;

                        keemiliste kiudude ekstrusioon koos ketramisega

                        või

                        korrutamine koos mis tahes mehaanilise toiminguga.

                        54.07–54.08

                        Looduslike või keemiliste staapelkiudude ketramine koos kudumisega;

                        keemilise filamentlõnga ekstrusioon koos kudumisega;

                        lõnga värvimine koos kudumisega;

                        kudumine koos värvimise, pealistamise või lamineerimisega;

                        korrutamine või mis tahes mehaaniline toiming koos kudumisega;

                        kudumine koos trükkimisega

                        või

                        trükkimine (iseseisva operatsioonina).

                        Grupp 55

                        Keemilised staapelkiud

                        55.01–55.07

                        Keemiliste staapelkiudude ekstrusioon

                        55.08–55.11

                        Looduslike kiudude ketramine;

                        keemiliste kiudude ekstrusioon koos ketramisega

                        või

                        korrutamine koos mis tahes mehaanilise toiminguga.

                        55.12–55.16

                        Looduslike või keemiliste staapelkiudude ketramine koos kudumisega;

                        keemilise filamentlõnga ekstrusioon koos kudumisega;

                        korrutamine või mis tahes mehaaniline toiming koos kudumisega;

                        kudumine koos värvimise, pealistamise või lamineerimisega;

                        lõnga värvimine koos kudumisega;

                        kudumine koos trükkimisega

                        või

                        trükkimine (iseseisva operatsioonina).

                        Grupp 56

                        Vatt, vilt ja lausriie; erilõngad; nöörid, paelad, köied ja trossid ning tooted nendest

                        56.01

                        Looduslike kiudude ketramine;

                        keemiliste kiudude ekstrusioon koos ketramisega

                        flokeerimine koos värvimise või trükkimisega;

                        või

                        pealistamine, flokeerimine, lamineerimine või metalliseerimine koos vähemalt kahe muu peamise ettevalmistus- või viimistlustoiminguga (nt kalandreerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, termofikseerimine, püsiviimistlemine), tingimusel et kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast.

                        56.02

                        - nõeltöödeldud vilt:

                        Keemiliste kiudude ekstrusioon koos kanga moodustumisega kasutada võib siiski:

                        - rubriiki 54.02 kuuluvat päritolustaatuseta polüpropüleenfilamenti;

                        - rubriiki 55.03 või 55.06 kuuluvaid päritolustaatuseta polüpropüleenkiude või või

                        - rubriiki 55.01 kuuluvat päritolustaatuseta polüpropüleenköisikut,

                        milles iga filamendi või kiu joontihedus on alla 9 detsiteksi, kui nende koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast;

                        või

                        looduslikest kiududest vildi puhul ainult lausriide moodustumine.

                        - muud:

                        Keemiliste kiudude ekstrusioon koos kanga moodustumisega

                        või

                        muu looduslikest kiududest vildi puhul ainult lausriide moodustumine.

                        5603.11–5603.14

                        Valmistamine

                        - orienteeritud või orienteerimata filamentidest; või

                        - looduslikest või keemilistest ainetest või polümeeridest;

                        millele mõlemal juhul järgneb sidumine lausriideks.

                        5603.91–5603.94

                        Valmistamine

                        - orienteeritud või orienteerimata staapelkiududest; või

                        - looduslikust või keemilisest hakitud lõngast;

                        millele mõlemal juhul järgneb sidumine lausriideks.

                        5604.10

                        Valmistamine tekstiiliga katmata kumminiidist või -paelast.

                        5604.90

                        Looduslike kiudude ketramine;

                        keemiliste kiudude ekstrusioon koos ketramisega

                        või

                        korrutamine koos mis tahes mehaanilise toiminguga.

                        56.05

                        Looduslike või keemiliste staapelkiudude ketramine;

                        keemiliste kiudude ekstrusioon koos ketramisega

                        või

                        korrutamine koos mis tahes mehaanilise toiminguga.

                        56.06

                        Keemiliste kiudude ekstrusioon koos ketramisega;

                        korrutamine koos mähkimisega;

                        looduslike või keemiliste staapelkiudude ketramine;

                        või

                        flokeerimine koos värvimisega.

                        56.07–56.09

                        Looduslike kiudude ketramine

                        või

                        keemiliste kiudude ekstrusioon koos ketramisega.

                        Grupp 57

                        Vaibad jm tekstiilpõrandakatted

                        Märkus grupi kohta. Selle grupi toodete aluskihina võib kasutada päritolustaatuseta džuutriiet.

                        57.01–57.05

                        Looduslike või keemiliste staapelkiudude ketramine koos kudumise või taftingtöötlusega;

                        keemilise filamentlõnga ekstrusioon koos kudumise või taftingtöötlusega;

                        valmistamine kookos- või sisal- või džuut- või klassikalisest ringkedratud viskooslõngast;

                        taftingtöötlus koos värvimise või trükkimisega;

                        keemilise filamentlõnga taftingtöötlus või kudumine koos pealistamise või lamineerimisega;

                        flokeerimine koos värvimise või trükkimisega;

                        või

                        keemiliste kiudude ekstrusioon koos lausriide valmistamistehnikatega, sealhulgas nõeltorkemeetodil.

                        Grupp 58

                        Eririie; taftingriie; pits; seinavaibad; posamendid; tikandid

                        58.01–58.04

                        Looduslike või keemiliste staapelkiudude ketramine koos kudumise või taftingtöötlusega;

                        keemilise filamentlõnga ekstrusioon koos kudumise või taftingtöötlusega;

                        kudumine koos värvimise või flokeerimise, katmise, lamineerimise või metalliseerimisega;

                        taftingtöötlus koos värvimise või trükkimisega;

                        flokeerimine koos värvimise või trükkimisega;

                        lõnga värvimine koos kudumisega;

                        kudumine koos trükkimisega

                        või

                        trükkimine (iseseisva operatsioonina).

                        58.05

                        CTH

                        58.06–58.09

                        Looduslike või keemiliste staapelkiudude ketramine koos kudumise või taftingtöötlusega;

                        keemilise filamentlõnga ekstrusioon koos kudumise või taftingtöötlusega;

                        kudumine koos värvimise või flokeerimise, katmise, lamineerimise või metalliseerimisega;

                        taftingtöötlus koos värvimise või trükkimisega;

                        flokeerimine koos värvimise või trükkimisega;

                        lõnga värvimine koos kudumisega;

                        kudumine koos trükkimisega

                        või

                        trükkimine (iseseisva operatsioonina).

                        58.10

                        Tikandid, mille puhul mis tahes rubriiki (v.a toote enda rubriik) kuuluvate kasutatavate päritolustaatuseta materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast.

                        58.11

                        Looduslike või keemiliste staapelkiudude ketramine koos kudumise või taftingtöötlusega;

                        keemilise filamentlõnga ekstrusioon koos kudumise või taftingtöötlusega;

                        kudumine koos värvimise või flokeerimise, katmise, lamineerimise või metalliseerimisega;

                        taftingtöötlus koos värvimise või trükkimisega;

                        flokeerimine koos värvimise või trükkimisega;

                        lõnga värvimine koos kudumisega;

                        kudumine koos trükkimisega

                        või

                        trükkimine (iseseisva operatsioonina).

                        Grupp 59

                        Impregneeritud, pealistatud, kaetud või lamineeritud tekstiilriie; tekstiiltooted tööstuslikuks otstarbeks

                        59.01

                        kudumine koos värvimise, flokeerimise, katmise, lamineerimise või metalliseerimisega

                        või

                        flokeerimine koos värvimise või trükkimisega.

                        59.02

                        - tekstiilmaterjalisisaldusega kuni 90 % massist:

                        Kudumine.

                        - muud:

                        Keemiliste kiudude ekstrusioon koos kudumisega.

                        59.03

                        Kudumine, silmuskudumine või heegeldamine koos impregneerimise, pealistamise, katmise, lamineerimise või metalliseerimisega;

                        kudumine koos trükkimisega või

                        trükkimine (iseseisva operatsioonina).

                        59.04

                        Kalandreerimine koos värvimise, pealistamise, lamineerimise või metalliseerimisega. Aluskihina võib kasutada päritolustaatuseta džuutriiet

                        või

                        Kudumine koos värvimise, pealistamise, lamineerimise või metalliseerimisega. Aluskihina võib kasutada päritolustaatuseta džuutriiet.

                        59.05

                        - kummi, plasti vm ainetega impregneeritud, pealistatud, kaetud või lamineeritud materjalid:

                        Kudumine, silmuskudumine või lausriide valmistamine koos impregneerimise, pealistamise, katmise, lamineerimise või metalliseerimisega.

                        - muud:

                        Looduslike või keemiliste staapelkiudude ketramine koos kudumisega;

                        keemilise filamentlõnga ekstrusioon koos kudumisega;

                        kudumine, silmuskudumine või lausriide valmistamine koos värvimise, pealistamise või lamineerimisega;

                        kudumine koos trükkimisega

                        või

                        trükkimine (iseseisva operatsioonina).

                        59.06

                        - silmkoelised ja heegeldatud kangad:

                        Looduslike või keemiliste staapelkiudude ketramine koos silmuskudumise või heegeldamisega;

                        keemilise filamentlõnga ekstrusioon koos silmuskudumise või heegeldamisega;

                        silmuskudumine või heegeldamine koos kummeerimisega või

                        kummeerimine koos vähemalt kahe muu peamise ettevalmistava või viimistlustoiminguga (nagu nt kalandreerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, termofikseerimine, püsiviimistlemine), tingimusel et kasutatavate päritolustaatuseta materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast.

                        - muud sünteesfilamentlõngast kangad tekstiilmaterjalisisaldusega üle 90 % massist:

                        Keemiliste kiudude ekstrusioon koos kudumisega.

                        - muud:

                        Kudumine, silmuskudumine või lausriide valmistamine koos värvimise või pealistamise või kummeerimisega;

                        lõnga värvimine koos kudumise, silmuskudumise või lausriide valmistamisega

                        või

                        kummeerimine koos vähemalt kahe muu peamise ettevalmistava või viimistlustoiminguga (nagu nt kalandreerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, termofikseerimine, püsiviimistlemine), tingimusel et kasutatavate päritolustaatuseta materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast.

                        59.07

                        Kudumine, silmuskudumine või lausriide valmistamine koos värvimise, pealistamise või lamineerimisega;

                        flokeerimine koos värvimise või trükkimisega;

                        või

                        trükkimine (iseseisva operatsioonina).

                        59.08

                        - impregneeritud hõõgsukad:

                        Valmistamine silmkoes ringkootud või ringis heegeldatud hõõgsukakangast.

                        - muud:

                        CTH

                        59.09–59.11

                        Looduslike või keemiliste staapelkiudude ketramine koos kudumisega;

                        keemiliste kiudude ekstrusioon koos kudumisega;

                        kudumine koos värvimise, pealistamise või lamineerimisega

                        või

                        pealistamine, flokeerimine, lamineerimine või metalliseerimine koos vähemalt kahe muu peamise ettevalmistus- või viimistlustoiminguga (nt kalandreerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, termofikseerimine, püsiviimistlemine), tingimusel et kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast.

                        Grupp 60

                        Silmkoelised ja heegeldatud kangad (trikookangad)

                        60.01–60.06

                        Looduslike või keemiliste staapelkiudude ketramine koos silmuskudumise või heegeldamisega;

                        keemilise filamentlõnga ekstrusioon koos silmuskudumise või heegeldamisega;

                        kudumine koos värvimise, flokeerimise, katmise, lamineerimise või metalliseerimisega

                        flokeerimine koos värvimise või trükkimisega;

                        lõnga värvimine koos kudumise, silmuskudumise või lausriide valmistamisega või

                        korrutamine ja tekstureerimine koos kudumise või heegeldamisega, tingimusel et kasutatava päritolustaatuseta korrutamata või tekstureerimata lõnga väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast.

                        Grupp 61

                        Silmkoelised ja heegeldatud rõivad ning rõivamanused (trikootooted)

                        61.01–61.17

                        - saadud kahe või mitme trikookangast kindlakujuliseks lõigatud detaili või kindlakujuliseks silmkootud või heegeldatud detaili kokkuõmblemisel vm viisil ühendamisel:

                        Kudumine või heegeldamine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega.

                        - muud:

                        Looduslike või keemiliste staapelkiudude ketramine koos silmuskudumise või heegeldamisega;

                        keemilise filamentlõnga ekstrusioon koos silmuskudumise või heegeldamisega või

                        kudumine ja lõpptöötlus ühe operatsioonina.

                        Grupp 62

                        Rõivad ning rõivamanused, v.a silmkoelised või heegeldatud

                        62.01

                        Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega

                        või

                        lõpptöötlus, sh väljalõikamine, millele on eelnenud trükkimine (iseseisva operatsioonina).

                        62.02

                        - tikitud:

                        Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega

                        või

                        valmistamine tikkimata kangast, tingimusel et kasutatava päritolustaatuseta tikkimata kanga väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast.

                        - muud:

                        Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega

                        või

                        lõpptöötlus, sh väljalõikamine, millele on eelnenud trükkimine (iseseisva operatsioonina).

                        62.03

                        Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega

                        või

                        lõpptöötlus, sh väljalõikamine, millele on eelnenud trükkimine (iseseisva operatsioonina).

                        62.04

                        - tikitud:

                        Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega

                        või

                        valmistamine tikkimata kangast, tingimusel et kasutatava päritolustaatuseta tikkimata kanga väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast.

                        - muud:

                        Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega

                        või

                        lõpptöötlus, sh väljalõikamine, millele on eelnenud trükkimine (iseseisva operatsioonina).

                        62.05

                        Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega

                        või

                        lõpptöötlus, sh väljalõikamine, millele on eelnenud trükkimine (iseseisva operatsioonina).

                        62.06

                        - tikitud:

                        Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega

                        või

                        valmistamine tikkimata kangast, tingimusel et kasutatava päritolustaatuseta tikkimata kanga väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast.

                        - muud:

                        Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega

                        või

                        lõpptöötlus, sh väljalõikamine, millele on eelnenud trükkimine (iseseisva operatsioonina).

                        62.07–62.08

                        Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega

                        või

                        lõpptöötlus, sh väljalõikamine, millele on eelnenud trükkimine (iseseisva operatsioonina).

                        62.09

                        - tikitud:

                        Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega

                        või

                        valmistamine tikkimata kangast, tingimusel et kasutatava päritolustaatuseta tikkimata kanga väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast.

                        - muud:

                        Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega

                        või

                        lõpptöötlus, sh väljalõikamine, millele on eelnenud trükkimine (iseseisva operatsioonina).

                        62.10

                        - tulekaitsevahendid aluminiseeritud polüestrist fooliumiga kaetud kangast:

                        Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega

                        või

                        pealistamine või lamineerimine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega, tingimusel et kasutatava päritolustaatuseta pealistamata või lamineerimata kanga väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast.

                        - muud:

                        Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega

                        või

                        lõpptöötlus, sh väljalõikamine, millele on eelnenud trükkimine (iseseisva operatsioonina).

                        62.11

                        - naiste või tüdrukute tikitud rõivad:

                        Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega

                        või

                        valmistamine tikkimata kangast, tingimusel et kasutatava päritolustaatuseta tikkimata kanga väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast.

                        - muud:

                        Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega

                        või

                        lõpptöötlus, sh väljalõikamine, millele on eelnenud trükkimine (iseseisva operatsioonina).

                        62.12

                        - silmkoelised või heegeldatud, saadud mitme kindlakujuliseks lõigatud või kindlakujuliseks kootud või heegeldatud silmkootud või heegeldatud detaili kokkuõmblemisel vm viisil ühendamisel:

                        silmkoes kudumine või heegeldamine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega

                        või

                        lõpptöötlus, sh väljalõikamine, millele on eelnenud trükkimine (iseseisva operatsioonina).

                        - muud:

                        Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega

                        või

                        lõpptöötlus, sh väljalõikamine, millele on eelnenud trükkimine (iseseisva operatsioonina).

                        62.13–62.14

                        - tikitud:

                        Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega;

                        valmistamine tikkimata kangast, tingimusel et kasutatava päritolustaatuseta tikkimata kanga väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast;

                        või

                        lõpptöötlus, sh väljalõikamine, millele on eelnenud trükkimine (iseseisva operatsioonina).

                        - muud:

                        Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega

                        või

                        lõpptöötlus, sh väljalõikamine, millele on eelnenud trükkimine (iseseisva operatsioonina).

                        62.15

                        Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega

                        või

                        lõpptöötlus, sh väljalõikamine, millele on eelnenud trükkimine (iseseisva operatsioonina).

                        62.16

                        - tulekaitsevahendid aluminiseeritud polüestrist fooliumiga kaetud kangast:

                        Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega

                        või

                        pealistamine või lamineerimine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega, tingimusel et kasutatava päritolustaatuseta pealistamata või lamineerimata kanga väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast.

                        - muud:

                        Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega

                         või

                        lõpptöötlus, sh väljalõikamine, millele on eelnenud trükkimine (iseseisva operatsioonina).

                        62.17

                        - tikitud:

                        Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega

                        valmistamine tikkimata kangast, tingimusel et kasutatava päritolustaatuseta tikkimata kanga väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast;

                        või

                        lõpptöötlus, sh väljalõikamine, millele on eelnenud trükkimine (iseseisva operatsioonina).

                        - tulekaitsevahendid aluminiseeritud polüestrist fooliumiga kaetud kangast:

                        Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega

                        või

                        pealistamine või lamineerimine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega, tingimusel et kasutatava päritolustaatuseta pealistamata või lamineerimata kanga väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast.

                        - vaheriie kraedeks ja kätisteks, valmis lõigatud:

                        CTH, tingimusel et kasutava päritolustaatuseta materjalide väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast.

                        - muud:

                        Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega.

                        Grupp 63

                        Muud tekstiilist valmistooted; komplektid; kantud rõivad ja kasutatud tekstiiltooted; kaltsud

                        63.01–63.04

                        - vildist, lausriidest:

                        lausriide valmistamine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega.

                        - muud:

                        - tikitud:

                        kudumine või silmuskudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega

                        või

                        valmistamine tikkimata kangast (v.a silmuskoelisest või heegeldatud kangast), tingimusel et kasutava päritolustaatuseta tikkimata kanga väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast.

                        - muud:

                        kudumine, silmuskudumine või heegeldamine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega.

                        63.05

                        Keemiliste kiudude ekstrusioon või looduslike kiudude või keemiliste staapelkiudude ketramine koos kudumise või silmuskudumise ja lõpptöötluse, sh väljalõikamisega.

                        63.06

                        - lausriidest:

                        Lausriide valmistamine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega.

                        - muud:

                        Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega.

                        63.07

                        MaxNOM 40 % (EXW).

                        63.08

                        Komplekti iga ese peab vastama reeglile, mida kohaldataks eseme suhtes juhul, kui see ei kuuluks komplekti; komplektis võib siiski olla päritolustaatuseta esemeid, kui nende koguväärtus ei ületa 15 % komplekti tehasehinnast.

                        63.09–63.10

                        CTH

                        XII JAOTIS

                        JALATSID, PEAKATTED, VIHMA- JA PÄEVAVARJUD, JALUTUSKEPID, ISTMEGA JALUTUSKEPID; PIITSAD, RATSAPIITSAD JA NENDE OSAD; TÖÖDELDUD SULED JA SULGEDEST TOOTED; TEHISLILLED; TOOTED JUUSTEST

                        Grupp 64

                        Jalatsid, kedrid jms tooted; nende osad

                        64.01–64.05

                        Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvatest päritolustaatuseta materjalidest, v.a sisetalla vm tallaosa külge kinnitatud rubriigi 6406 päritolustaatuseta kokkupandud pealsetest.

                        64.06

                        CTH

                        Grupp 65

                        Peakatted ja nende osad

                        65.01–65.07

                        CTH

                        Grupp 66

                        Vihma- ja päevavarjud, jalutuskepid, istmega jalutuskepid, piitsad, ratsapiitsad ja nende osad

                        66.01–66.03

                        CTH

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        Grupp 67

                        Töödeldud suled ja udusuled ning tooted nendest; tehislilled; tooted juustest

                        67.01–67.04

                        CTH

                        XIII JAOTIS

                        KIVIST, KIPSIST, TSEMENDIST, ASBESTIST, VILGUST JMS MATERJALIST TOOTED; KERAAMIKATOOTED; KLAAS JA KLAASTOOTED

                        Grupp 68

                        Kivist, kipsist, tsemendist, asbestist, vilgust jms materjalist tooted

                        68.01–68.15

                        CTH

                        või

                        MaxNOM 70 % (EXW).

                        Grupp 69

                        Keraamikatooted

                        69.01–69.14

                        CTH

                        Grupp 70

                        Klaas ja klaastooted

                        70.01–70.09

                        CTH

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        70.10

                        CTH

                        70.11

                        CTH

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        70.13

                        CTH, v.a rubriiki 70.10 kuuluvatest päritolustaatuseta materjalidest.

                        70.14–70.20

                        CTH

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        XIV JAOTIS

                        LOODUSLIKUD JA KULTIVEERITUD PÄRLID, VÄÄRIS- JA POOLVÄÄRISKIVID, VÄÄRISMETALLID, VÄÄRISMETALLIGA PLAKEERITUD METALLID, NENDEST VALMISTATUD TOOTED; JUVEELTOODETE IMITATSIOONID; MÜNDID

                        Grupp 71

                        Looduslikud ja kultiveeritud pärlid, vääris- ja poolvääriskivid, väärismetallid, väärismetallidega plakeeritud metallid, nendest valmistatud tooted; juveeltoodete imitatsioonid; mündid

                        71.01–71.05

                        Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast päritolustaatuseta materjalist.

                        71.06

                        - survetöötlemata:

                        CTH, v.a rubriikidesse 71.06, 71.08 ja 71.10 kuuluvatest päritolustaatuseta materjalidest;

                        rubriikidesse 71.06, 71.08 ja 71.10 kuuluvate päritolustaatuseta väärismetallide elektrolüütiline, termiline või keemiline eraldamine

                        või

                        rubriikidesse 71.06, 71.08 ja 71.10 kuuluvate päritolustaatuseta väärismetallide sulatamine või legeerimine omavahel või mitteväärismetallidega või puhastamine.

                        - pooltöödeldud või pulbrina:

                        valmistamine survetöötlemata päritolustaatuseta väärismetallidest.

                        71.07

                        Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast päritolustaatuseta materjalist.

                        71.08

                        - survetöötlemata:

                        CTH, v.a rubriikidesse 71.06, 71.08 ja 71.10 kuuluvatest päritolustaatuseta materjalidest;

                        rubriikidesse 71.06, 71.08 ja 71.10 kuuluvate päritolustaatuseta väärismetallide elektrolüütiline, termiline või keemiline eraldamine

                        või

                        rubriikidesse 71.06, 71.08 ja 71.10 kuuluvate päritolustaatuseta väärismetallide sulatamine või legeerimine omavahel või mitteväärismetallidega või puhastamine.

                        - pooltöödeldud või pulbrina:

                        Valmistamine survetöötlemata päritolustaatuseta väärismetallidest.

                        71.09

                        Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast päritolustaatuseta materjalist.

                        71.10

                        - survetöötlemata:

                        CTH, v.a rubriikidesse 71.06, 71.08 ja 71.10 kuuluvatest päritolustaatuseta materjalidest;

                        rubriikidesse 71.06, 71.08 ja 71.10 kuuluvate päritolustaatuseta väärismetallide elektrolüütiline, termiline või keemiline eraldamine

                        või

                        rubriikidesse 71.06, 71.08 ja 71.10 kuuluvate päritolustaatuseta väärismetallide sulatamine või legeerimine omavahel või mitteväärismetallidega või puhastamine.

                        - pooltöödeldud või pulbrina:

                        Valmistamine survetöötlemata päritolustaatuseta väärismetallidest.

                        71.11

                        Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast päritolustaatuseta materjalist.

                        71.12–71.18

                        CTH

                        XV JAOTIS

                        MITTEVÄÄRISMETALLID JA NENDEST VALMISTATUD TOOTED

                        Grupp 72

                        Raud ja teras

                        72.01–72.06

                        CTH

                        72.07

                        CTH, v.a rubriiki 72.06 kuuluvatest päritolustaatuseta materjalidest.

                        72.08–72.17

                        CTH, v.a rubriikidesse 72.08–72.17 kuuluvatest päritolustaatuseta materjalidest.

                        72.18

                        CTH

                        72.19–72.23

                        CTH, v.a rubriikidesse 72.19–72.23 kuuluvatest päritolustaatuseta materjalidest.

                        72.24

                        CTH

                        72.25–72.29

                        CTH, v.a rubriikidesse 72.25–72.29 kuuluvatest päritolustaatuseta materjalidest.

                        Grupp 73

                        Raud- ja terastooted

                        7301.10

                        CC, v.a rubriikidesse 72.08–72.17 kuuluvatest päritolustaatuseta materjalidest.

                        7301.20

                        CTH

                        73.02

                        CC, v.a rubriikidesse 72.08–72.17 kuuluvatest päritolustaatuseta materjalidest.

                        73.03

                        CTH

                        73.04–73.06

                        CC, v.a rubriikidesse 72.13–72.17, 72.21–72.23 ja 72.25–72.29 kuuluvatest päritolustaatuseta materjalidest.

                        73.07

                        - roostevabast terasest toruliitmikud:

                        CTH, v.a päritolustaatuseta sepistatud toorikutest; samas päritolustaatuseta sepistatud toorikuid võib kasutada, kui nende väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast.

                        - muud:

                        CTH

                        73.08

                        CTH, v.a alamrubriiki 7301.20 kuuluvatest päritolustaatuseta materjalidest.

                        7309.00–7315.19

                        CTH

                        7315.20

                        CTH

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        7315.81–7326.90

                        CTH

                        Grupp 74

                        Vask ja vasktooted

                        74.01–74.02

                        CTH

                        74.03

                        Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast päritolustaatuseta materjalist.

                        74.04–74.07

                        CTH

                        74.08

                        CTH ja MaxNOM 50 % (EXW)

                        74.09–74.19

                        CTH

                        Grupp 75

                        Nikkel ja nikkeltooted

                        75.01

                        CTH

                        75.02

                        Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast päritolustaatuseta materjalist.

                        75.03–75.08

                        CTH

                        Grupp 76

                        Alumiinium ja alumiiniumtooted

                        76.01

                        CTH ja MaxNOM 50 % (EXW)

                        või

                        legeerimata alumiiniumist või alumiiniumijäätmetest ja -jääkidest termilise või elektrolüütilise töötlemise teel.

                        76.02

                        CTH

                        76.03–76.16

                        CTH ja MaxNOM 50 % (EXW)
                           90
                        .

                        Grupp 78

                        Plii ja pliitooted

                        7801.10

                        Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast päritolustaatuseta materjalist.

                        7801.91–7806.00

                        CTH

                        Grupp 79

                        Tsink ja tsinktooted

                        79.01–79.07

                        CTH

                        Grupp 80

                        Tina ja tinatooted

                        80.01–80.07

                        CTH

                        Grupp 81

                        Muud mitteväärismetallid; metallkeraamika; tooted nendest

                        81.01–81.13

                        Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast päritolustaatuseta materjalist.

                        Grupp 82

                        Mitteväärismetallist tööriistad, terariistad, lusikad ja kahvlid; nende mitteväärismetallist osad

                        8201.10–8205.70

                        CTH

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        8205.90

                        CTH, komplektid võivad siiski sisaldada rubriiki 82.05 kuuluvaid päritolustaatuseta tööriistu, tingimusel et nende koguväärtus ei ületa 15 % komplekti tehasehinnast.

                        82.06

                        CTH, v.a rubriikidesse 82.02–82.05 kuuluvatest päritolustaatuseta materjalidest; komplektid võivad siiski sisaldada rubriikidesse 82.02–82.05 kuuluvaid päritolustaatuseta tööriistu, tingimusel et nende koguväärtus ei ületa 15 % komplekti tehasehinnast.

                        82.07–82.15

                        CTH

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW)

                        Grupp 83

                        Mitmesugused mitteväärismetallist tooted

                        83.01–83.11

                        CTH

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        XVI JAOTIS

                        MASINAD JA MEHAANILISED SEADMED; ELEKTRISEADMED; NENDE OSAD; HELISALVESTUS- JA TAASESITUSSEADMED, TELEPILDI JA -HELI SALVESTUS- JA TAASESITUSSEADMED, NENDE OSAD JA TARVIKUD

                        Grupp 84

                        Tuumareaktorid, katlad, masinad ja mehaanilised seadmed; nende osad

                        84.01–84.06

                        CTH

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        84.07–84.08

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        84.09–84.12

                        CTH

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        8413.11–8415.10

                        CTSH

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        8415.20

                        CTH

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        8415.81–8415.90

                        CTSH

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        84.16–84.20

                        CTH

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        84.21

                        CTSH

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        84.22–84.24

                        CTH

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        84.25–84.30

                        CTH, v.a rubriiki 84.31 kuuluvatest päritolustaatuseta materjalidest;

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        84.31–84.43

                        CTH

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        84.44–84.47

                        CTH, v.a rubriiki 84.48 kuuluvatest päritolustaatuseta materjalidest;

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        84.48–84.55

                        CTH

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        84.56–84.65

                        CTH, v.a rubriiki 84.66 kuuluvatest päritolustaatuseta materjalidest;

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        84.66–84.68

                        CTH

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        84.70–84.72

                        CTH, v.a rubriiki 84.73 kuuluvatest päritolustaatuseta materjalidest;

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        84.73–84.78

                        CTH

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        8479.10–8479.40

                        CTSH

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        8479.50

                        CTH

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        8479.60–8479.82

                        CTSH

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        8479.89

                        CTH

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        8479.90

                        CTSH

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        84.80

                        CTH

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        84.81

                        CTSH

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        84.82–84.87

                        CTH

                         või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        Grupp 85

                        Elektrimasinad ja -seadmed, nende osad; helisalvestus- ja taasesitusseadmed, telepildi ja -heli salvestamise ja taasesitamise seadmed, nende osad ja tarvikud

                        85.01–85.02

                        CTH, v.a rubriiki 85.03 kuuluvatest päritolustaatuseta materjalidest;

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        85.03–85.06

                        CTH

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        85.07

                        - akud, mis sisaldavad ühte või mitut akuelementi, ja vooluahelad akuelementide omavaheliseks ühendamiseks,

                        mida sageli nimetatakse „patareikogumiks“, mida kasutatakse rubriikide 87.02, 87.03 ja 87.04 sõidukite esmase elektritoite allikana

                        CTH, v.a päritolustaatuseta aktiivsetest katoodmaterjalidest;

                        või

                        MaxNOM 30 % (EXW)
                           91
                        .

                        - akuelemendid, patareimoodulid ja nende osad, mis on mõeldud kasutamiseks akudes, mida kasutatakse rubriikide 87.02, 87.03 ja 87.04 sõidukite esmase elektritoite allikana.

                        CTH, v.a päritolustaatuseta aktiivsetest katoodmaterjalidest;

                        või

                        MaxNOM 35 % (EXW)
                           92
                        .

                        - muud

                        CTH

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        85.08–85.18

                        CTH

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        85.19–85.21

                        CTH, v.a rubriiki 85.22 kuuluvatest päritolustaatuseta materjalidest;

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        85.22–85.23

                        CTH

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        85.25–85.27

                        CTH, v.a rubriiki 85.29 kuuluvatest päritolustaatuseta materjalidest;

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        85.28–85.34

                        CTH

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        85.35–85.37

                        CTH, v.a rubriiki 85.38 kuuluvatest päritolustaatuseta materjalidest;

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        8538.10–8541.90

                        CTH

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        8542.31–8542.39

                        CTH;

                        päritolustaatuseta materjalid läbivad difusiooniprotsessi;

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        8542.90–8543.90

                        CTH

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        85.44–85.48

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        XVII JAOTIS

                        SÕIDUKID, ÕHUSÕIDUKID, VEESÕIDUKID JA MUUD TRANSPORDIVAHENDID

                        Grupp 86

                        Raudtee- või trammivedurid, -veerem ning nende osad; raudtee- või trammiteeseadmed ja -tarvikud ning nende osad; mitmesugused mehaanilised (sh elektromehaanilised) liikluskorraldusseadmed

                        86.01–86.09

                        CTH, v.a rubriiki 86.07 kuuluvatest päritolustaatuseta materjalidest;

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        Grupp 87

                        Sõidukid, v.a raudtee- ja trammiteeveerem, ning nende osad ja tarvikud

                        87.01

                        MaxNOM 45 % (EXW)

                        87.02–87.04

                        - nii sisepõlemiskolbmootori kui ka elektrimootoriga käitatavad sõidukid, mida saab laadimiseks pistikuga välise toiteallika külge ühendada (pistikühendusega hübriidsõiduk);

                         - ainult elektrimootoriga käitatavad sõidukid

                        MaxNOM 45 % (EXW) ja rubriiki 85.07 kuuluvad patareikogumid, mida kasutatakse sõiduki käitamisel esmase elektritoite allikana, peavad olema päritolustaatusega
                           93
                        .

                        - muud

                        MaxNOM 45 % (EXW)
                           94
                        .

                        87.05–87.07

                        MaxNOM 45 % (EXW)

                        87.08–87.11

                        CTH

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW)

                        87.12

                        MaxNOM 45 % (EXW)

                        87.13–87.16

                        CTH

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW)

                        Grupp 88

                        Õhusõidukid, kosmoseaparaadid ja nende osad

                        88.01–88.05

                        CTH

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW)

                        Grupp 89

                        Laevad, paadid ja ujuvkonstruktsioonid

                        89.01–89.08

                        CC

                        või

                        MaxNOM 40 % (EXW).

                        XVIII JAOTIS

                        OPTIKA-, FOTO-, KINO-, MÕÕTE-, KONTROLL-, TÄPPIS-, MEDITSIINI- JA KIRURGIAINSTRUMENDID NING -APARATUUR; KELLAD; MUUSIKARIISTAD; NENDE OSAD JA TARVIKUD

                        Grupp 90

                        Optika-, foto-, kino-, mõõte-, kontroll-, täppis-, meditsiini- ja kirurgiainstrumendid ning -aparatuur; nende osad ja tarvikud

                        9001.10–9001.40

                        CTH

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        9001.50

                        CTH

                        poolvalmis läätsede lihvimine valmis oftalmoloogiliseks läätseks, millel on optiline korrigeeriv võime ning mis on ettenähtud prilliraamidesse paigutamiseks

                        asjakohase töötluse teel läätsede katmine kasutaja nägemise parandamiseks ja kaitse tagamiseks

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        9001.90–9033.00

                        CTH

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        Grupp 91

                        Kellad ja nende osad

                        91.01–91.14

                        CTH

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        Grupp 92

                        Muusikariistad; nende osad ja tarvikud

                        92.01–92.09

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        XIX JAOTIS

                        RELVAD JA LASKEMOON; NENDE OSAD JA TARVIKUD

                        Grupp 93

                        Relvad ja laskemoon; nende osad ja tarvikud

                        93.01–93.07

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        XX JAOTIS

                        MITMESUGUSED TÖÖSTUSTOOTED

                        Grupp 94

                        Mööbel; madratsid, madratsialused, padjad ja muud täistopitud mööblilisandid; mujal nimetamata lambid ja valgustid; sisevalgustusega sildid, valgustablood jms; kokkupandavad ehitised

                        94.01–94.06

                        CTH

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        Grupp 95

                        Mänguasjad, mängud ja spordiinventar; nende osad ja tarvikud

                        95.03–95.08

                        CTH

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        Grupp 96

                        Mitmesugused tööstustooted

                        96.01–96.04

                        CTH

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        96.05

                        Komplekti iga ese peab vastama reeglile, mida kohaldataks eseme suhtes juhul, kui see ei kuuluks komplekti, tingimusel et komplektis võib olla päritolustaatuseta esemeid, kui nende koguväärtus ei ületa 15 % komplekti tehasehinnast.

                        96.06–9608.40

                        CTH

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        9608.50

                        Komplekti iga ese peab vastama reeglile, mida kohaldataks eseme suhtes juhul, kui see ei kuuluks komplekti, tingimusel et komplektis võib olla päritolustaatuseta esemeid, kui nende koguväärtus ei ületa 15 % komplekti tehasehinnast.

                        9608.60–96.20

                        CTH

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        XXI JAOTIS

                        KUNSTITEOSED, KOLLEKTSIOONIOBJEKTID JA ANTIIKESEMED

                        Grupp 97

                        KUNSTITEOSED, KOLLEKTSIOONIOBJEKTID JA ANTIIKESEMED

                        97.01–97.06

                        CTH

               LISA ORIG-2A. PÄRITOLUKVOODID JA ALTERNATIIVID LISAS ORIG-2 [TOOTEPÕHISED PÄRITOLUREEGLID] ESITATUD TOOTEPÕHISTE PÄRITOLUREEGLITE JUURDE

               Üldsätted

               1.
                     Allpool esitatud tabelis loetletud toodete puhul on asjaomased päritolureeglid lisas ORIG-2 [Tootepõhised päritolureeglid] esitatud päritolureeglite alternatiivid, mida kasutatakse aastakvoodi piires.

               2.
                     Käesoleva lisa kohaselt koostatud päritolukinnitus peab sisaldama järgmist lauset: „Päritolukvoodid – lisa ORIG-2A kohane päritolustaatusega toode“.

               3.
                     Liidus haldab käesolevas lisas osutatud koguseid Euroopa Komisjon, kes võtab kõik haldusmeetmed, mida ta peab vajalikuks nende tõhusaks haldamiseks liidus kohaldatavate õigusaktide kohaselt.

               4.
                     Ühendkuningriigis haldavad käesolevas lisas osutatud koguseid tema tolliasutused, kes võtavad kõik haldusmeetmed, mida nad peab vajalikuks nende tõhusaks haldamiseks Ühendkuningriigis kohaldatavate õigusaktide kohaselt.

               5.
                     Importiv pool haldab päritolukvoote taotluste laekumise järjekorras ning võtab nende päritolukvootide raames imporditud toodete koguse arvutamisel aluseks importiva poole impordi.

               1. jagu. Tuunikonservide aastakvoodid

                        Harmoneeritud süsteemi klassifikatsioon (2017)

                        Toote kirjeldus

                        Alternatiivne tootepõhine reegel

                        Aastakvoot ekspordiks liidust Ühendkuningriiki

                        (netomass)

                        Aastakvoot ekspordiks Ühendkuningriigist liitu

                        (netomass)

                        1604.14

                        Kalatooted või -konservid tuunidest, vööttuunidest ja pelamiididest (Sarda spp.), tervena või tükkidena (v.a hakklihana)

                        CC

                        3 000 tonni

                        3 000 tonni

                        1604.20

                        Muud kalatooted ja -konservid

                        tuunist, vööttuunist või muudest perekonna Euthynnus kaladest (v.a tervena või tükkidena)

                        CC

                        4 000 tonni

                        4 000 tonni

                        muudest kaladest

                        –

                        –

                        –

               2. jagu. Alumiiniumitoodete aastakvoodid
                  95

               Tabel 1. Alates 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2023 kohaldatavad kvoodid

                        Harmoneeritud süsteemi klassifikatsioon (2017)

                        Toote kirjeldus

                        Alternatiivne tootepõhine reegel

                        Aastakvoot ekspordiks liidust Ühendkuningriiki

                        (netomass)

                        Aastakvoot ekspordiks Ühendkuningriigist liitu

                        (netomass)

                        76.03, 76.04, 76.06, 76.08–76.16

                        Alumiiniumtooted ja alumiiniumist tooted (v.a alumiiniumtraat ja alumiiniumfoolium)

                        CTH

                        95 000 tonni

                        95 000 tonni

                        76.05

                        Alumiiniumtraat

                        CTH, v.a rubriiki 76.04 kuuluvatest päritolustaatuseta materjalidest

                        76.07

                        Alumiiniumfoolium

                        CTH, v.a rubriiki 76.06 kuuluvatest päritolustaatuseta materjalidest

               Tabel 2. Alates 1. jaanuarist 2024 kuni 31. detsembrini 2026 kohaldatavad kvoodid

                        Harmoneeritud süsteemi klassifikatsioon (2017)

                        Toote kirjeldus

                        Alternatiivne tootepõhine reegel

                        Aastakvoot ekspordiks liidust Ühendkuningriiki

                        (netomass)

                        Aastakvoot ekspordiks Ühendkuningriigist liitu

                        (netomass)

                        76.03, 76.04, 76.06, 76.08–76.16

                        Alumiiniumtooted ja alumiiniumist tooted (v.a alumiiniumtraat ja alumiiniumfoolium)

                        CTH

                        72 000 tonni

                        72 000 tonni

                        76.05

                        Alumiiniumtraat

                        CTH, v.a rubriiki 76.04 kuuluvatest päritolustaatuseta materjalidest

                        76.07

                        Alumiiniumfoolium

                        CTH, v.a rubriiki 76.06 kuuluvatest päritolustaatuseta materjalidest

               Tabel 3. Alates 1. jaanuarist 2027 kohaldatavad kvoodid

                        Harmoneeritud süsteemi klassifikatsioon (2017)

                        Toote kirjeldus

                        Alternatiivne tootepõhine reegel

                        Aastakvoot ekspordiks liidust Ühendkuningriiki

                        (netomass)

                        Aastakvoot ekspordiks Ühendkuningriigist liitu

                        (netomass)

                        76.04

                        Alumiiniumist valuplokid, vardad ja profiilid

                        CTH

                        57 500 tonni

                        57 500 tonni

                        76.06

                        Alumiiniumist plaadid, lehed ja ribad paksusega üle 0,2 mm

                        CTH

                        76.07

                        Alumiiniumfoolium

                        CTH, v.a rubriiki 76.06 kuuluvatest päritolustaatuseta materjalidest

               2. jao tabelis 3 esitatud alumiiniumitoodete kvootide läbivaatamine

               1.Mitte varem kui viis aastat pärast käesoleva lepingu jõustumist ja mitte varem kui viis aastat pärast käesolevas lõikes osutatud läbivaatamise lõpuleviimist vaatab kaubanduspartnerluse komitee kummagi poole taotlusel ning tollikoostöö ja päritolureeglitega tegeleva kaubanduse erikomitee abiga läbi alumiiniumikvoodid, mis on esitatud 2. jaotise tabelis 3.

               2.     Lõikes 1 osutatud läbivaatamine põhineb kättesaadaval teabel mõlema poole turutingimuste kohta ning teabel nende asjaomaste toodete impordi ja ekspordi kohta.

               3.     Lõike 1 kohaselt läbi viidud läbivaatamise tulemuste põhjal võib partnerlusnõukogu võtta vastu otsuse suurendada või säilitada 2. jaotis tabelis 3 esitatud alumiiniumikvootide kogust, muuta nende kohaldamisala või jaotust või muuta nende jagunemist toodete vahel.

               LISA ORIG-2B. ÜLEMINEKUPERIOODIL AKUDE JA ELEKTRISÕIDUKITE SUHTES KOHALDATAVAD TOOTEPÕHISED REEGLID

               1. jagu. Ajutised tootepõhised reeglid, mida kohaldatakse alates käesoleva lepingu jõustumisest kuni 31. detsembrini 2023.

               1.
                     Allpool 1. veerus loetletud toodete suhtes kohaldatakse 2. veerus loetletud tootepõhiseid reegleid alates käesoleva lepingu jõustumisest kuni 31. detsembrini 2023.

                        1. veerg

                        Harmoneeritud süsteemi klassifikatsioon (HS 2017) koos konkreetse kirjeldusega

                        2. veerg

                        Tootepõhised päritolureeglid, mida kohaldatakse alates käesoleva lepingu jõustumisest kuni 31. detsembrini 2023

                        85.07

                        - akud, mis sisaldavad ühte või mitut akuelementi või patareimoodulit ja vooluahelad akuelementide omavaheliseks ühendamiseks, mida sageli nimetatakse „patareikogumiks“, mida kasutatakse rubriikide 87.02, 87.03 ja 87.04 alla kuuluvate sõidukite esmase elektritoite allikana

                        CTSH

                        päritolustaatuseta akuelementidest või patareimoodulitest kokku pandud patareikogum

                        või

                        MaxNOM 70 % (EXW)

                        - akuelemendid, patareimoodulid ja nende osad, mis on mõeldud kasutamiseks akudes, mida kasutatakse rubriikide 87.02, 87.03 ja 87.04 alla kuuluvate sõidukite käitamisel esmase elektritoite allikana

                        CTH

                        või

                        MaxNOM 70 % (EXW)

                        87.02–87.04

                        - nii sisepõlemiskolbmootori kui ka elektrimootoriga käitatavad sõidukid (v.a sõidukid, mida saab laadimiseks välise toiteallika külge ühendada) (hübriidsõiduk);

                        - nii sisepõlemiskolbmootori kui ka elektrimootoriga käitatavad sõidukid, mida saab laadimiseks pistikuga välise toiteallika külge ühendada (pistikühendusega hübriidsõiduk);

                         - ainult elektrimootoriga käitatavad sõidukid

                        MaxNOM 60 % (EXW)

               2. jagu. Ajutised tootepõhised reeglid, mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2024 kuni 31. detsembrini 2026.

               1.
                     Allpool 1. veerus loetletud toodete suhtes kohaldatakse 2. veerus loetletud tootepõhiseid reegleid alates 1. jaanuarist 2024 kuni 31. detsembrini 2026.

                        1. veerg

                        Harmoneeritud süsteemi klassifikatsioon (HS 2017) koos konkreetse kirjeldusega

                        Veerg 2

                        Tootepõhised päritolureeglid, mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2024 kuni 31. detsembrini 2026

                        85.07

                        - akud, mis sisaldavad ühte või mitut akuelementi või patareimoodulit ja vooluahelad akuelementide omavaheliseks ühendamiseks, mida sageli nimetatakse „patareikogumiks“, mida kasutatakse rubriikide 87.02, 87.03 ja 87.04 alla kuuluvate sõidukite esmase elektritoite allikana

                        CTH, v.a päritolustaatuseta aktiivsetest katoodmaterjalidest;

                        või

                        MaxNOM 40 % (EXW)

                        - akuelemendid, patareimoodulid ja nende osad, mis on mõeldud kasutamiseks akudes, mida kasutatakse rubriikide 87.02, 87.03 ja 87.04 alla kuuluvate sõidukite käitamisel esmase elektritoite allikana

                        CTH, v.a päritolustaatuseta aktiivsetest katoodmaterjalidest;

                        või

                        MaxNOM 50 % (EXW)

                        87.02–87.04

                        - nii sisepõlemiskolbmootori kui ka elektrimootoriga käitatavad sõidukid (v.a sõidukid, mida saab laadimiseks välise toiteallika külge ühendada) (hübriidsõiduk);

                        - nii sisepõlemiskolbmootori kui ka elektrimootoriga käitatavad sõidukid, mida saab laadimiseks pistikuga välise toiteallika külge ühendada (pistikühendusega hübriidsõiduk);

                         - ainult elektrimootoriga käitatavad sõidukid

                        MaxNOM 55 % (EXW)

               3. jagu. Rubriigi 8507 tootepõhiste reeglite läbivaatamine

               1. Mitte varem kui neli aastat pärast käesoleva lepingu jõustumist vaatab kaubanduspartnerluse komitee kummagi poole taotlusel ning tollikoostöö ja päritolureeglitega tegeleva kaubanduse erikomitee abiga läbi rubriigi 8507 tootepõhiste reeglid, mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2027 ja mis on esitatud lisas ORIG-2 [Tootepõhised päritolureeglid].

               2. Lõikes 1 osutatud läbivaatamine tehakse poolte turgude kohta kättesaadava teabe põhjal, näiteks teave selle kohta, kas sobivat päritolustaatusega materjali on piisavalt ning kas pakkumine ja nõudlus on tasakaalus, ning muu asjakohane teave.

               3. Lõike 1 kohaselt tehtud läbivaatamise tulemuste põhjal võib partnerlusnõukogu võtta vastu otsuse, millega muudetakse rubriigi 8507 tootepõhiseid reegleid, mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2027 ja mis on esitatud lisas ORIG-2 [Tootepõhised päritolureeglid].

               LISA ORIG-3. TARNIJA DEKLARATSIOON

               1.Tarnija deklaratsioon koostatakse käesolevas lisas esitatud teabe põhjal.

               2.Muudel kui punktis 3 osutatud juhtudel koostab tarnija 1. liites esitatud vormi järgi tarnija deklaratsiooni iga tootesaadetise kohta ja lisab selle arvele või mõnele muule dokumendile, milles kirjeldatakse asjaomaseid tooteid piisava, identifitseerimist võimaldava täpsusega.

               3.Kui tarnija tarnib konkreetsele kliendile regulaarselt tooteid, mille puhul on poole territooriumil toimuv tootmisprotsess eeldatavalt teatava aja jooksul ühesugune, võib ta mitme kaubasaadetise kohta esitada üheainsa tarnija deklaratsiooni („pikaajaline tarnija deklaratsioon“). Pikaajalise tarnija deklaratsiooni kehtivusaeg on tavaliselt kuni kaks aastat alates deklaratsiooni koostamise kuupäevast. Selle poole toll, kus deklaratsioon on koostatud, võib kehtestada tingimused, mille kohaselt võib kasutada pikemaid ajavahemikke. Tarnija koostab pikaajalise tarnija deklaratsiooni 2. liites esitatud vormi järgi ja kirjeldab selles asjaomaseid tooteid piisava, identifitseerimist võimaldava täpsusega. Tarnija teatab kliendile viivitamata, kui tarnija pikaajaline deklaratsioon tarnitavate toodete suhtes enam ei kehti.

               4.Deklaratsiooni koostanud tarnija on valmis igal ajal esitama selle poole tolliasutusele, kus deklaratsioon koostatakse, kõik asjakohased dokumendid, mis tõendavad deklaratsioonil esitatud andmete õigsust.

               1. liide

               TARNIJA DEKLARATSIOON

               Tarnija deklaratsioon, mille tekst on toodud allpool, tuleb koostada kooskõlas joonealuste märkustega. Joonealuseid märkusi ei ole siiski vaja uuesti kirjutada.

               TARNIJA DEKLARATSIOON

               Mina, allakirjutanu, lisatud dokumendiga hõlmatud toodete tarnija, kinnitan, et:

               1.[märkida asjaomase poole nimi] territooriumilt pärit toodete valmistamiseks on kasutatud järgmisi materjale, mis ei ole pärit [märkida asjaomase poole nimi] territooriumilt:

                        Tarnitud toodete kirjeldus(1)

                        kasutatud päritolustaatuseta materjalide kirjeldus‑

                        Kasutatud päritolustaatuseta materjalide HS rubriik(2)‑

                        ‑Kasutatud päritolustaatuseta materjalide väärtus(2)(3)

                        Koguväärtus

               2.Kõik muud materjalid, mida [märkida asjaomase poole nimi] kasutab nende toodete valmistamiseks, on pärit [märkida asjaomase poole nimi] territooriumilt.

               Kohustun esitama kõik tõendavad dokumendid, mida nõutakse. ……………………………………………………………………………………………………………………
                  (Koht ja kuupäev)

               …………………………………………………………(allakirjutanu nimi ja ametikoht, ettevõtja nimi ja aadress) ………………………………………………………………………………………………………………………… (allkiri)(6) _______________

               2. liide

               PIKAAJALISE TARNIJA DEKLARATSIOON

               Pikaajaline tarnija deklaratsioon, mille tekst on toodud allpool, tuleb koostada kooskõlas joonealuste märkustega. Joonealuseid märkusi ei ole siiski vaja uuesti kirjutada.

               PIKAAJALISE TARNIJA DEKLARATSIOON

               Mina, allakirjutanu, lisatud dokumendiga hõlmatud ning regulaarselt [kellele](4) …........ tarnitavate toodete tarnija, kinnitan, et:

               1.[märkida asjaomase poole nimi] territooriumilt pärit toodete valmistamiseks on kasutatud järgmisi materjale, mis ei ole pärit [märkida asjaomase poole nimi] territooriumilt:

                        Tarnitud toodete kirjeldus(1)

                        kasutatud päritolustaatuseta materjalide kirjeldus‑

                        Kasutatud päritolustaatuseta materjalide HS rubriik(2)‑

                        ‑Kasutatud päritolustaatuseta materjalide väärtus(2)(3)

                        Koguväärtus

               2.Kõik muud materjalid, mida [märkida asjaomase poole nimi] kasutab nende toodete valmistamiseks, on pärit [märkida asjaomase poole nimi] territooriumilt.

               Käesolev deklaratsioon kehtib nimetatud toodete kõikide edaspidiste saadetiste kohta

               kellelt
                  .................................................................................................................. kellele
                  ................................................................................................................ ( 5 )

               Kohustun ................................................................................................................. ( 4 ) viivitamatult teavitama deklaratsiooni kehtivuse lõppemisest.

               ……………………………………………………………………………………………………………………
                  (Koht ja kuupäev)

               …………………………………………………………(allakirjutanu nimi ja ametikoht, ettevõtja nimi ja aadress) ………………………………………………………………………………………………………………………… (allkiri)(6)

               Joonealused märkused

               1) Kui arve või muu dokument, millele käesolev deklaratsioon on lisatud, on seotud mitut liiki toodetega või selliste toodetega, mis ei sisalda päritolustaatuseta materjale samas mahus, peab tarnija neid selgelt eristama.

               2) Nõutud teave tuleb esitada üksnes juhul, kui see on vajalik.

               Näited:

               grupi 62 rõivaid käsitlevas reeglis on öeldud, et kasutada võib märget „Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega“. Seega kui ühe poole territooriumil paiknev rõivatootja kasutab tootmisel teise poole territooriumilt imporditud kangast, mis oli seal kootud päritolustaatuseta lõngast, piisab sellest, kui viimati nimetatud poole tarnija esitab oma deklaratsioonis lõngana kasutatud päritolustaatuseta materjali kirjelduse ning selle lõnga HS-rubriiki ja väärtust pole vaja märkida.

               Tootja, kes valmistab HS rubriiki 7217 kuuluvat raudtraati päritolustaatuseta raudlattidest, peab 2. veergu märkima „raudlatid'. Kui seda traati kasutatakse masinate tootmiseks, mille suhtes on päritolureegliga kindlaks määratud kõigi kasutatavate päritolustaatuseta materjalide väärtuse piirmäär, tuleb 3. veergu märkida päritolustaatuseta lattide väärtus.

               3) „valmistamisel kasutatud päritolustaatuseta materjalide väärtus“ tähendab nende toodete valmistamisel kasutatud päritolustaatuseta materjalide tolliväärtus impordi ajal, sealhulgas veo-, kindlustus- (kui see on asjakohane), pakendamis- ja kõik muud kulud, mis on seotud materjalide transportimisega selle poole impordisadamasse, kus toote tootja paikneb; kui päritolustaatuseta materjalide väärtus ei ole teada ja seda ei ole võimalik kindlaks teha, siis kasutatakse esimest tuvastatavat hinda, mida makstakse päritolustaatuseta materjalide eest liidus või Ühendkuningriigis.

               4) Kliendi nimi ja aadress

               5) Sisesta kuupäevad

               6) Sellel väljal võib esitada e-allkirja või vajaduse korral originaalallkirjade asemel allkirjastaja käsitsi antud allkirja skaneeritud kujutise või muu visuaalse kujutise.

               LISA ORIG-4. PÄRITOLUKINNITUSE TEKST

               Käesoleva lepingu artiklis ORIG.19 [Päritolukinnitus] osutatud päritolukinnitus koostatakse, kasutades allpool sätestatud teksti ühes esitatud keeleversioonis, ning kooskõlas eksportiva poole õigusnormidega. Kui päritolukinnitus täidetakse käsitsi, tuleb seda teha tindiga ja trükitähtedega. Päritolukinnituse koostamisel tuleb arvesse võtta vastavaid joonealuseid märkusi. Joonealuseid märkusi ei ole vaja uuesti esitada.

               Bulgaariakeelne tekst

               Horvaadikeelne tekst

               Tšehhikeelne tekst

               Taanikeelne tekst

               Hollandikeelne tekst

               Ingliskeelne tekst

               Eestikeelne tekst

               Soomekeelne tekst

               Prantsuskeelne tekst

               Saksakeelne tekst

               Kreekakeelne tekst

               Ungarikeelne tekst

               Itaaliakeelne tekst

               Lätikeelne tekst

               Leedukeelne tekst

               Maltakeelne tekst

               Poolakeelne tekst

               Portugalikeelne tekst

               Rumeeniakeelne tekst

               Slovakikeelne tekst

               Sloveenikeelne tekst

               Hispaaniakeelne tekst

               Rootsikeelne tekst

               (Ajavahemik: alates ___________ kuni __________ (1))

               Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (eksportija viitenumber ... (2)) deklareerib, et need tooted on ... (3) sooduspäritolu, välja arvatud juhul, kui on selgelt osutatud teisiti.

               …………………………………………………………….............................................(4)

               (Koht ja kuupäev)

               …………………………………………………………….............................................

               (Tootja nimi)

               1 Kui päritolukinnitus on koostatud mitme saadetise kohta, mis koosnevad ühesuguse päritolustaatusega toodetest käesoleva lepingu artikli ORIG.19 [Päritolukinnitus] lõike 4 punkti b tähenduses, tuleb märkida ajavahemik, mille kohta päritolukinnitus kehtib. Ajavahemik ei tohi ületada 12 kuud. Toote kogu import peab toimuma märgitud ajavahemiku jooksul. Kui ajavahemikku ei kohaldata, võib välja tühjaks jätta.

               2 Märkida viitenumber, mille järgi eksportija tuvastatakse. Liidu eksportija puhul on selleks liidu õigusnormide kohaselt antud number. Ühendkuningriigi eksportija puhul on selleks Ühendkuningriigis kohaldatavate õigusnormide kohaselt antud number. Kui eksportijale ei ole registreerimisnumbrit antud, võib välja tühjaks jätta.

               3 Märkida toote päritolu: Ühendkuningriik või liit.

               4 Koha ja aja võib märkimata jätta, kui see teave sisaldub dokumendis endas.

                LISA ORIG-5. ÜHISDEKLARATSIOON ANDORRA VÜRSTIRIIGI KOHTA

               1.Ühendkuningriik aktsepteerib Andorra Vürstiriigist pärit harmoneeritud süsteemi gruppidesse 25–97 kuuluvaid tooteid liidust pärit toodetena käesoleva lepingu tähenduses.

               2.Lõiget 1 kohaldatakse üksnes tingimusel, et tulenevalt nõukogu 26. novembri 1990. aasta otsusega 90/680/EMÜ (Euroopa Majandusühenduse ja Andorra Vürstiriigi vahel kirjade vahetuse teel kokkuleppe sõlmimise kohta) asutatud tolliliidust kohaldab Andorra Vürstiriik Ühendkuningriigist pärit toodete suhtes samasugust tariifset sooduskohtlemist nagu liit selliste toodete suhtes kohaldab.

               3.Käesoleva lepingu teise osa esimese rubriigi [Kaubandus] I jaotise teist peatükki kohaldatakse mutatis mutandis käesoleva ühisdeklaratsiooni lõikes 1 osutatud toodete päritolustaatuse määratlemiseks.

               LISA ORIG-6. SAN MARINO VABARIIKI KÄSITLEV ÜHISDEKLARATSIOON

               1.Ühendkuningriik aktsepteerib San Marino Vabariigist pärit tooteid liidust pärit toodetena käesoleva lepingu tähenduses.

               2.Lõiget 1 kohaldatakse üksnes tingimusel, et tulenevalt 16. detsembril 1991. aastal Brüsselis sõlmitud Euroopa Ühenduse ja San Marino Vabariigi vahelise koostöö- ja tolliliidu lepingust kohaldab San Marino Vabariik Ühendkuningriigist pärit toodete suhtes samasugust tariifset sooduskohtlemist nagu liit selliste toodete suhtes kohaldab.

               3.Käesoleva lepingu teise osa esimese rubriigi [Kaubandus] I jaotise teist peatükki kohaldatakse mutatis mutandis käesoleva ühisdeklaratsiooni lõikes 1 osutatud toodete päritolustaatuse määratlemiseks.

               LISA SPS-1. ARTIKLI SPS.19 PUNKTIS D OSUTATUD KRITEERIUMID

               Artikli SPS.19 punktis d osutatud kriteeriumid on järgmised:

               a)teave, mille eksportiv pool teeb kättesaadavaks selleks, et saada impordiluba konkreetse toote importimiseks importiva poole territooriumile kooskõlas käesoleva lepingu artikli SPS.7 [Imporditingimused ja -menetlused] lõikega 3;

               b)importiva poole auditite ja kontrollide tulemused kooskõlas käesoleva lepingu artikliga SPS.11 [Auditid ja kontrollid];

               c)importiva poole poolt eksportiva poole toodete puhul tuvastatud mittevastavuse sagedus ja tõsidus;

               d)eksportiva ettevõtja varasem tegevus seoses importiva poole nõuete täitmisega ning

               e)olemasolevad teaduslikud hindamised ning kogu muu asjakohane teave toodetega seotud riskide kohta.

               LISA TBT-1. MOOTORSÕIDUKID NING NENDE SEADMED JA OSAD

               Artikkel 1. Mõisted

               1.
                     Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:

               a)
                     „WP.29“ – ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) raames tegutsev sõidukeid käsitlevate eeskirjade ühtlustamise ülemaailmne foorum;

               b)
                     „1958. aasta kokkulepe“– 20. märtsil 1958. aastal Genfis sõlmitud ja WP.29 hallatav kokkulepe, mis käsitleb ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele ÜRO ühtlustatud tehniliste normide kehtestamist ning nende ÜRO normide alusel väljastatud tüübikinnituste vastastikuse tunnustamise tingimusi, ning kõik selle kokkuleppe hilisemad muudatused;

               c)
                     „1998. aasta kokkulepe“ – 25. juunil 1998. aastal Genfis sõlmitud ja WP.29 hallatav kokkulepe, mis käsitleb ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele üldiste tehniliste normide kehtestamist, ning kõik selle kokkuleppe hilisemad muudatused ja täiendused;

               d)
                     „ÜRO normid“– normid, mis on vastu võetud vastavalt 1958. aasta kokkuleppele;

               e)
                     „üldine tehniline norm“ – norm, mis on koostatud ja kantud üldisesse registrisse vastavalt 1998. aasta kokkuleppele;

               f)
                     „HS 2017“ – Maailma Tolliorganisatsiooni välja antud harmoneeritud süsteemi nomenklatuuri 2017. aasta väljaanne;

               g)
                     „tüübikinnitus“ – menetlus, millega kinnitusasutus tõendab, et sõiduki, süsteemi, osise või eraldi seadmestiku tüüp vastab asjakohastele haldusnormidele ja tehnilistele nõuetele;

               h)
                     „tüübikinnitustunnistus“ – dokument, millega tüübikinnitusasutus kinnitab ametlikult sõidukitüübile, süsteemile, osale või eraldi seadmestikule tüübikinnituse andmist;

               2.
                     Käesolevas lisas kasutatud mõistetel on sama tähendus nagu 1958. aasta kokkuleppes ja tehniliste kaubandustõkete lepingu 1. lisas.

               Artikkel 2. Hõlmatud tooted

               Käesolevat lisa kohaldatakse pooltevahelise kaubanduse suhtes, mis hõlmab kõiki mootorsõidukite ning nende seadmete ja osade kategooriaid, mis on määratletud UNECE sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3)
                  96
                punktis 1.1 ja mis kuuluvad muu hulgas HS 2017 gruppidesse 40, 84, 85, 87 ja 94 (edaspidi „hõlmatud tooted“).

               Artikkel 3. Eesmärgid

               Hõlmatud toodete osas on käesoleva lisa eesmärgid järgmised:

               a)
                     kõrvaldada ja vältida tarbetuid tehnilisi tõkkeid kahepoolsele kaubandusele;

               b)
                     edendada eeskirjade ühilduvust ja nende omavahelist lähendamist lähtuvalt rahvusvahelistest standarditest;

               c)
                     edendada WP.29 hallatavate lepingute alusel kohaldatavatel tüübikinnituskavadel põhinevate kinnituste tunnustamist;

               d)
                     tugevdada konkurentsipõhiseid turutingimusi, lähtudes avatuse, võrdse kohtlemise ja läbipaistvuse põhimõttest;

               e)
                     edendada inimeste tervise, ohutuse ja keskkonna kõrgetasemelist kaitset ning

               f)
                     jätkata koostööd vastastikust huvi pakkuvates küsimustes, et edendada kaubanduses jätkuvalt vastastikku kasulikku arengut.

               Artikkel 4. Asjakohased rahvusvahelised standardid

               Pooled tunnistavad, et WP.29 on asjakohane rahvusvaheline standardiorganisatsioon ning et 1958. aasta kokkuleppe ja 1998. aasta kokkuleppe kohased ÜRO normid ja üldised tehnilised normid on asjakohased rahvusvahelised standardid käesoleva lisaga hõlmatud toodete jaoks.

               Artikkel 5. Asjakohastel rahvusvahelistel standarditel põhinev õigusnormide lähendamine

               1.Pooled hoiduvad kehtestamast või säilitamast siseriiklikke tehnilisi norme, märgistust või vastavushindamismenetlusi, mis lahknevad ÜRO normidest või üldistest tehnilistest normidest selliste normide või üldiste tehniliste normidega käsitletud valdkondades, sh juhul, kui asjaomased ÜRO normid või üldised tehnilised normid ei ole lõpule viidud, kuid viiakse peatselt lõpule, v.a juhul, kui on olemas nõuetekohased põhjendused, miks konkreetne ÜRO norm või üldine tehniline norm ei ole tõhus või asjakohane vahend õiguspäraste eesmärkide saavutamiseks, nt liiklusohutuse või keskkonna- või inimeste tervise kaitse valdkonnas.

               2.Pool, kes kehtestab lahkneva siseriikliku tehnilise normi, märgistuse või vastavushindamismenetluse, nagu on osutatud lõikes 1 , määrab teise poole nõudmisel kindlaks siseriikliku tehnilise normi, märgistuse või vastavushindamismenetluse need osad, mis lahknevad oluliselt asjakohastest ÜRO normidest või üldistest tehnilistest normidest, ning põhjendab lahknevust.

               3.Kumbki pool kaalub süsteemselt pärast käesoleva lepingu jõustumist vastu võetud ÜRO normide kohaldamist ning teavitab teist poolt kõigist muudatustest, mis on seotud kõnealuste ÜRO normide rakendamisega tema vastavas siseriiklikus õigussüsteemis 1958. aasta kokkuleppega kehtestatud protokolli alusel ning kooskõlas artiklitega 8 ja 9.

               4.Kui pool on kehtestanud või säilitab siseriiklikud tehnilised normid, märgistused või vastavushindamismenetlused, mis lahknevad ÜRO normidest või üldistest tehnilistest normidest, nagu on lubatud lõikes 1 , vaatab kõnealune pool need siseriiklikud tehnilised normid, märgistused või vastavushindamismenetlused läbi korrapäraste ajavahemike järel, mis eelistatavalt ei ületa viit aastat, et lähendada neid norme asjakohastele ÜRO normidele või üldistele tehnilistele normidele. Oma siseriiklike tehniliste normide, märgistuste ja vastavushindamismenetluste läbivaatamisel kaalub pool, kas lahknevus on endiselt õigustatud. Teise poole taotlusel teatatakse talle, millised olid läbivaatamise tulemused ning millist teaduslikku ja tehnilist teavet kasutati.

               5.Kumbki pool ei kehtesta ega säilita siseriiklikke tehnilisi norme ega vastavushindamismenetlusi, mis takistavad või piiravad ÜRO normide reguleerimisvaldkonda kuuluvate ja ÜRO normide kohaselt antud tüübikinnitusega toodete importi või suurendavad nende importimise ja riigisisesel turul kasutuselevõtmistega seotud nõudeid, v.a juhul, kui sellised siseriiklikud tehnilised normid või vastavushindamismenetlused on selgesõnaliselt ette nähtud kõnealuste ÜRO normidega.

               Artikkel 6. Tüübikinnitus ja turujärelevalve

               1.
                     Kumbki pool tunnistab oma turul kehtiva ÜRO tüübikinnitustunnistusega tooted vastavaks oma siseriiklikele tehnilistele normidele, märgistusele ja vastavushindamismenetlustele, nõudmata täiendavat katsetamist või märgistamist, et kontrollida või tõendada vastavust asjaomase ÜRO tüübikinnitustunnistusega hõlmatud nõuetele. Sõidukite tüübikinnituste puhul loetakse ÜRO rahvusvaheline kogu sõiduki tüübikinnitus (U-IWVTA) kehtivaks U-IWVTAga hõlmatud nõuete suhtes. Poole välja antud ÜRO tüübikinnitustunnistusi võib lugeda kehtivaks üksnes juhul, kui pool on ühinenud asjakohaste ÜRO normidega.

               2.
                     Kumbki pool on kohustatud tunnustama ainult kehtivaid ÜRO tüübikinnitustunnistusi, mis on välja antud vastavalt ÜRO normide viimasele versioonile, millega ta on ühinenud.

               3.
                     Lõike 1 kohaldamisel loetakse kehtiva ÜRO tüübikinnituse olemasolu piisavaks tõendiks järgmist:

               a)
                     komplektsete sõidukite puhul kehtiv ÜRO vastavusdeklaratsioon, mis tõendab vastavust U-IWVTA-le;

               b)
                     seadmete ja osade puhul tootele kinnitatud kehtiv ÜRO tüübikinnitustähis; või

               c)
                     seadmete ja osade puhul, millele ei saa kinnitada ÜRO tüübikinnitustähist, kehtiv ÜRO tüübikinnitustunnistus.

               4.
                     Turujärelevalve eesmärgil võivad poole pädevad asutused kontrollida, kas hõlmatud tooted vastavad

               a)
                     kõigile kõnealuse poole siseriiklikele tehnilistele normidele; või

               b)
                     ÜRO eeskirjadele, millele vastavust on käesoleva artikli kohaselt tõendatud kehtiva ÜRO vastavusdeklaratsiooniga, mis tõendab vastavust U-IWVTA-le komplektsete sõidukite puhul, või tootele kinnitatud kehtiva ÜRO tüübikinnitustähisega või kehtiva ÜRO tüübikinnitustunnistusega seadmete ja osade puhul.

               Selliseid kontrolle tehakse turul pisteliselt ja vastavalt käesoleva lõike punktis a või b osutatud tehnilistele normidele.

               5.
                     Pooled püüavad teha turujärelevalve valdkonnas koostööd, et aidata tuvastada ja käsitleda sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike mittevastavusi.

               6.
                     Pool võib võtta mis tahes asjakohaseid meetmeid sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike suhtes, mis kujutavad endast tõsist ohtu seoses inimeste tervise või ohutusega või avalike huvide kaitsmise muude aspektidega või mis muul viisil ei vasta kohaldatavatele nõuetele. Sellised meetmed võivad hõlmata asjaomaste sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike turul kättesaadavaks tegemise, registreerimise või kasutuselevõtmise keelamist või piiramist või nende turult kõrvaldamist või tagasivõtmist. Pool, kes võtab või säilitab selliseid meetmeid, teatab nendest viivitamata teisele poolele ning esitab teise poole nõudmisel nende meetmete võtmise põhjused.

               Artikkel 7. Uut tehnoloogiat sisaldavad või uute omadustega tooted

               1.
                     Kumbki pool ei takista ega piira põhjendamatult käesoleva lisaga hõlmatud ja eksportiva poole poolt heaks kiidetud toote turulelaskmist seetõttu, et toode sisaldab uut tehnoloogiat või sellel on uusi omadusi, mida importiv pool ei ole veel reguleerinud, kui ta ei suuda tõendada, et tal on mõjuv põhjus arvata, et see uus tehnoloogia või omadus kujutab endast riski inimeste tervisele, ohutusele või keskkonnale.

               2.
                     Kui pool otsustab keelata teise poole käesoleva lisaga hõlmatud toote laskmise oma turule või nõuab toote oma turult kõrvaldamist seetõttu, et selle valmistamisel on kasutatud uut tehnoloogiat või sellel on uusi omadusi, mis kujutavad endast riski inimeste tervisele, ohutusele või keskkonnale, teavitab ta sellest otsusest viivitamata teist poolt ja asjaomast ettevõtjat või asjaomaseid ettevõtjaid. Teade peab sisaldama kogu asjakohast teaduslikku või tehnilist teavet, millele otsus tugineb.

               Artikkel 8. Koostöö

               1.
                     Selleks et veelgi hõlbustada mootorsõidukite, nende osade ja seadmetega kauplemist ning vältida turulepääsu probleeme, tagades samal ajal inimeste tervise, ohutuse ja keskkonna kaitse, püüavad pooled teha vajaduse korral koostööd ja vahetada teavet.

               2.
                     Käesoleva artikli kohased koostöövaldkonnad võivad hõlmata eelkõige järgmist:

               a)
                     tehniliste eeskirjade või seonduvate standardite väljatöötamine ja kehtestamine;

               b)
                     sõidukeid käsitlevate uute ohutuseeskirjade või seonduvate standardite väljatöötamise, kõrgetasemelise heite vähendamise ja uute sõidukitehnoloogiatega seotud uuringute, teabe ja tulemuste vahetamine võimalikult suures ulatuses;

               c)
                     ohutuse või heitega seotud puudujääkide ja tehniliste eeskirjade eiramise kindlakstegemist käsitleva olemasoleva teabe vahetamine; ning

               d)
                     tehniliste eeskirjade suurema rahvusvahelise ühtlustamise edendamine mitmepoolsete foorumite kaudu, nagu 1958. aasta kokkulepe ja 1998. aasta kokkulepe, tehes muu hulgas koostööd sellist ühtlustamist toetavate algatuste kavandamisel;

               Artikkel 9. Mootorsõidukite ja nende osade töörühm

               1.
                     Mootorsõidukite ja nende osade töörühm abistab tehniliste kaubandustõketega tegelevat kaubanduse erikomiteed käesoleva lisa rakendamise järelevalvel ja läbivaatamisel ning selle nõuetekohase toimimise tagamisel.

               2.
                     Mootorsõidukite ja nende osade töörühma ülesanded on järgmised:

                  a)
                     arutada poole taotluse korral kõiki käesoleva lisaga seotud küsimusi;

               b)
                     edendada koostööd ja teabevahetust vastavalt artiklile 8;

               c)
                     pidada tehnilisi arutelusid käesoleva lepingu artikli TBT.10 [Tehnilised arutelud] käesoleva lisa kohaldamisalasse kuuluvates küsimustes; ning

               d)
                     pidada käesoleva lisaga seotud küsimuste eest vastutavate kontaktpunktide nimekirja.

               LISA TBT-2.Ravimid

               Artikkel 1. Mõisted

               1.
                     Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:

               (a)„asutus“ – poole asutus, mis on loetletud A liites;

               b)„hea tootmistava“ – see osa kvaliteedi tagamisest, millega tagatakse, et toodete tootmisel ja kontrollimisel täidetakse pidevalt kvaliteedistandardeid, mis vastavad toodete kavandatud kasutusele ning kehtivate müügilubade või tootekirjelduste nõuetele, mis on loetletud B liites.

               c)„kontroll“ – tootmisüksuse hindamine, et teha kindlaks, kas tootmisüksus tegutseb kooskõlas hea tootmistavaga ja/või toote turustamise lubamise raames võetud kohustustega; kontroll viiakse läbi kooskõlas asjaomase poole õigus- ja haldusnormidega ning hõlmab turustamiseelset ja -järgset kontrolli;

               d)„hea tootmistava ametlik dokument“ – poole asutuse poolt pärast tootmisüksuse kontrollimist väljastatud dokument, nt kontrolliaruanded, sertifikaadid, mis tõendavad tootmisüksuse vastavust hea tootmistava nõuetele, või hea tootmistava rikkumise avaldus.

               Artikkel 2. Kohaldamisala

               Käesoleva lisa sätteid kohaldatakse C liites loetletud ravimite suhtes.

               Artikkel 3. Eesmärgid

               Hõlmatud toodete osas on käesoleva lisa eesmärgid järgmised:

               a)
                     lihtsustada ravimite kättesaadavust kummagi poole territooriumil;

               b)
                     kehtestada tingimused kontrollide tunnustamiseks ning hea tootmistava ametlike dokumentide vahetamiseks ja aktsepteerimiseks poolte vahel;

               c)
                     edendada rahvatervist, kaitstes patsiendi ohutust ning loomade tervist ja heaolu, ning vajaduse korral kaitsta tarbija- ja keskkonnakaitse kõrget taset, edendades reguleerimist kooskõlas asjakohaste rahvusvaheliste standarditega.

               Artikkel 4. Rahvusvahelised standardid

               Käesoleva lisaga hõlmatud toodete asjakohaste standarditega tagatakse rahvatervise kõrgetasemeline kaitse kooskõlas Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO), Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD), inimravimite tehniliste nõuete rahvusvahelise ühtlustamisnõukogu (ICH) ja veterinaarravimite tehniliste registreerimisnõuete rahvusvahelise ühtlustamiskonverentsi (VICH) standardite, tavade ja suunistega.

               Artikkel 5. Kontrollide tunnustamine ja hea tootmistava ametlike dokumentide aktsepteerimine

               1.
                     Kumbki pool tunnustab teise poole tehtud kontrolle ja aktsepteerib teise poole väljastatud hea tootmistava ametlikke dokumente vastavalt B liites loetletud õigusnormidele ja tehnilistele suunistele.

               2.
                     Teatavatel asjaoludel võib poole asutus mitte aktsepteerida hea tootmistava ametlikku dokumenti, mille on välja andnud teise poole asutus nende tootmisüksuste kohta, mis asuvad dokumendi välja andnud asutuse piirkonnas. Sellised asjaolud on näiteks kontrolliaruandes esinenud olulised vasturääkivused või puudused, turustamisjärgse järelevalve käigus tuvastatud kvaliteedivead või muu konkreetne tõendusmaterjal, millest nähtuvad toote kvaliteedi või patsiendi ohutuse probleemid. Kumbki pool tagab, et kui poole asutus otsustab mitte aktsepteerida teise poole asutuse väljastatud hea tootmistava ametlikku dokumenti, teavitab kõnealune asutus teise poole asjaomast asutust dokumendi aktsepteerimata jätmise põhjustest ja võib nõuda teise poole asutuselt selgitust. Asjaomane pool tagab, et tema asutus püüab vastata selgituse taotlusele õigeaegselt.

               3.
                     Üks pool võib aktsepteerida teise poole asutuse välja antud hea tootmistava ametlikke dokumente ka sellise tootmisüksuste puhul, mis asuvad väljaspool dokumendi väljastanud asutuse piirkonda.

               4.
                     Kumbki pool võib määrata tingimused, mille alusel ta aktsepteerib lõike 3 alusel välja antud hea tootmistava ametlikke dokumente.

               Artikkel 6. Hea tootmistava ametlike dokumentide vahetamine

               1.
                     Kumbki pool tagab, et kui poole asutus taotleb teise poole asutuselt hea tootmistava ametlikku dokumenti, püüab teise poole asutus edastada selle dokumendi 30 kalendripäeva jooksul alates taotluse kuupäevast.

               2.
                     Kumbki pool käsitleb lõike 1 kohaselt saadud dokumendis sisalduvat teavet konfidentsiaalsena.

               Artikkel 7. Kaitsemeetmed

               1.
                     Kummalgi poolel on õigus kontrollida ise teise poole poolt nõuetele vastavaks tunnistatud tootmisüksusi.

               2.
                     Kumbki pool tagab, et enne lõike 1 kohase kontrolli läbiviimist teavitab kontrolli teostada kavatseva poole asutus teise poole asjaomast asutust kontrollist kirjalikult, esitades omapoolse kontrolli läbiviimise põhjused. Kontrolli teostada kavatseva poole asutus püüab sellest teise poole asutusele kirjalikult teatada vähemalt 30 päeva enne kavandatavat kontrolli, kuid võib kiireloomulistes olukordades ette näha lühema etteteatamisaja. Teise poole asutus võib kontrolliga liituda.

               Artikkel 8. Kohaldatavate õigusnormide muutmine

               1.Kumbki pool teavitab teist poolt vähemalt 60 päeva enne hea tootmistavaga seotud mis tahes uute meetmete või muudatuste vastuvõtmist seoses B liites loetletud asjakohaste õigusnormide ja tehniliste suunistega.

               2.Pooled vahetavad kogu vajalikku teavet, sh hea tootmistavaga seotud õigusnormide, tehniliste suuniste või kontrollimenetluste muudatusi, et kumbki pool saaks kaaluda, kas artikli 5 lõike 1 kohase kontrollide tunnustamise ja hea tootmistava ametlike dokumentide aktsepteerimise tingimused on jätkuvalt täidetud.

               3.Kui pool leiab käesoleva artikli lõikes 1 osutatud mis tahes uue meetme või muudatuse tulemusena, et ta ei saa enam tunnustada teise poole kontrolle või aktsepteerida teise poole väljastatud hea tootmistava ametlikke dokumente, teatab ta teisele poolele oma kavatsusest kohaldada artiklit 9 ning pooled alustavad konsultatsioone ravimite töörühmas.

               4.Käesoleva artikli kohane teavitamine toimub ravimite töörühma määratud kontaktpunktide kaudu.

               Artikkel 9. Peatamine

               1. Ilma et see piiraks artikli 5 lõike 2 kohaldamist, on kummalgi poolel õigus täielikult või osaliselt peatada teise poole kontrollide tunnustamine ja hea tootmistava ametlike dokumentide aktsepteerimine vastavalt artikli 5 lõikele 1 kõigi või mõnede C liites loetletud toodete puhul. Seda õigust kasutatakse objektiivselt ja põhjendatult. Sellist õigust kasutav pool teavitab teist poolt ja esitab kirjaliku põhjenduse. Pool aktsepteerib jätkuvalt teise poole hea tootmistava ametlikke dokumente, mis on välja antud enne sellist peatamist, v.a juhul, kui pool otsustab tervise või ohutusega seotud kaalutlustel teisiti.

               2.Kui pool pärast artikli 8 lõikes 3 osutatud konsultatsioone siiski peatab kontrollide tunnustamise ja hea tootmistava ametlike dokumentide aktsepteerimise vastavalt artikli 5 lõikele 1, võib ta seda teha kooskõlas käesoleva artikli lõikega 1 mitte varem kui 60 päeva pärast konsultatsioonide algust. Selle 60 päeva jooksul tunnustavad mõlemad pooled jätkuvalt teise poole asutuse tehtud kontrolle ja aktsepteerivad teise poole asutuse väljastatud hea tootmistava ametlikke dokumente.

               3.Kui kontrollide tunnustamine ja hea tootmistava ametlike dokumentide heakskiitmine vastavalt artikli 5 lõikele 1 on peatatud, arutavad pooled küsimust ühe poole taotlusel ravimite töörühmas ning teevad kõik endast oleneva, et kaaluda võimalikke meetmeid, mis võimaldaksid kontrollide tunnustamist ja hea tootmistava ametlike dokumentide aktsepteerimist taastada.

               Artikkel 10. Regulatiivne koostöö

               1.
                     Pooled püüavad teineteisega konsulteerida, kui nende õigus seda lubab, ettepanekute osas, mis käsitlevad oluliste muudatuste tegemist tehnilistes normides või kontrollimenetlustes, sh nende ettepanekute osas, mis mõjutavad teise poole dokumentide tunnustamist vastavalt artiklile 5, ning annavad vajaduse korral võimaluse selliste ettepanekute kohta märkusi esitada, ilma et see piiraks artikli 8 kohaldamist.

               2.
                     Pooled püüavad teha koostööd, et tugevdada, arendada ja edendada rahvusvaheliselt kokkulepitud teaduslike või tehniliste suuniste vastuvõtmist ja rakendamist, muu hulgas esitades võimaluse korral ühiseid algatusi, ettepanekuid ja lähenemisviise artiklis 4 osutatud asjaomastes rahvusvahelistes organisatsioonides ja asutustes.

               Artikkel 11. Liidete muudatused

               Partnerlusnõukogul on õigus muuta A liidet, et ajakohastada asutuste loetelu, B liidet, et ajakohastada kohaldatavate õigusnormide ja tehniliste suuniste loetelu, ning C liidet, et ajakohastada hõlmatud toodete loetelu.

               Artikkel 12. Ravimite töörühm

               1.
                     Ravimite töörühm abistab tehniliste kaubandustõketega tegelevat kaubanduse erikomiteed käesoleva lisa rakendamise järelevalvel ja läbivaatamisel ning selle nõuetekohase toimimise tagamisel.

               2.
                     Töörühmal on järgmised ülesanded:

               (a)arutada poole taotluse korral kõiki käesoleva lisaga seotud küsimusi;

               (b)edendada koostööd ja teabevahetust artiklite 8 ja 10 kohaldamisel;

               (c)toimida konsultatsioonide ja arutelude foorumina artikli 8 lõike 3 ja artikli 9 lõike 3 kohaldamisel;

               d)
                     pidada tehnilisi arutelusid käesoleva lepingu artikli TBT.10 [Tehnilised arutelud] käesoleva lisa kohaldamisalasse kuuluvates küsimustes; ning

               e)
                     pidada käesoleva lisaga seotud küsimuste eest vastutavate kontaktpunktide nimekirja.

               Artikkel 13. Vaidluste lahendamise kohaldamata jätmine

               Käesoleva lepingu kuuenda osa I jaotist [Vaidluste lahendamine] ei kohaldata käesoleva lisa tõlgendamise ja kohaldamisega seotud vaidluste suhtes.

               A LIIDE – POOLTE AMETIASUTUSED

               1)Euroopa Liit

                        Riik

                        Inimravimid

                        Veterinaarravimid

                        Belgia

                        Ravimite ja tervisetoodete föderaalne asutus /

                        Federaal Agentschap voor geneesmiddelen en gezondheidsproducten / Agence fédérale des médicaments et produits de santé

                        Vt inimravimite asutust

                        Bulgaaria

                        Bulgaaria ravimiamet /

                        ИЗПЪЛНИТЕЛНА АГЕНЦИЯ ПО ЛЕКАРСТВАТА

                        Bulgaaria toiduohutusamet /

                        Българска агенция по безопасност на храните

                        Tšehhi

                        Ravimikontrolli riiklik instituut /

                        Státní ústav pro kontrolu léčiv (SÚKL)

                        Bioloogiliste veterinaarravimite ja veterinaarravimite kontrolli riiklik instituut /

                        Ústav pro státní kontrolu veterinárních biopreparátů a léčiv (ÚSKVBL)

                        Taani

                        Taani ravimiamet /

                        Laegemiddelstyrelsen

                        Vt inimravimite asutust

                        Saksamaa

                        Saksamaa Liitvabariigi ravimi- ja meditsiiniseadmete instituut /

                        Bundesinstitut für Arzneimittel und Medizinprodukte (BfArM)

                        Paul Ehrlichi Instituut (PEI) – Saksamaa Liitvabariigi vaktsiinide ja bioravimite instituut / Paul-Ehrlich-Institut (PEI) Bundesinstitut für Impfstoffe und biomedizinische Arzneimittel

                        Saksamaa Liitvabariigi tervishoiuministeerium / Bundesministerium für Gesundheit (BMG) / Zentralstelle der Länder für Gesundheitsschutz bei Arzneimitteln und Medizinprodukten (ZLG)
                           97

                        Saksamaa Liitvabariigi tarbijakaitse ja toiduohutuse amet /

                        Bundesamt für Verbraucherschutz und Lebensmittelsicherheit (BVL)

                        Saksamaa Liitvabariigi toidu ja põllumajanduse ministeerium / Bundesministerium für Ernährung und Landwirtschaft

                        Eesti

                        Ravimiamet /

                        Ravimiamet

                        Vt inimravimite asutust

                        Iirimaa

                        Kreeka

                        Tervisetoodete valdkonna reguleeriv asutus / Health Products Regulatory Authority (HPRA)

                        Riiklik Ravimiamet /

                        Ethnikos Organismos Farmakon (EOF) - (ΕΘΝIΚΟΣ ΟΡΓΑΝIΣΜΟΣ ΦΑΡΜΑΚΩΝ))

                        Vt inimravimite asutust

                        Vt inimravimite asutust

                        Hispaania

                        Hispaania ravimite ja meditsiiniseadmete amet /

                        Agencia Española de Medicamentos y Productos

                        Sanitarios
                           98

                        Vt inimravimite asutust

                        Prantsusmaa

                        Prantsusmaa riiklik ravimite ja tervisetoodete ohutuse amet / Agence nationale de sécurité du médicament et des produits de santé (ANSM)

                        Prantsusmaa toidu-, keskkonna-ja tööohutuse riiklik amet – Veterinaarravimite riiklik amet/

                        Agence Nationale de Sécurité Sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail-Agence Nationale du Médicament Vétérinaire (Anses-ANMV)

                        Horvaatia

                        Ravimite ja meditsiiniseadmete amet /

                        Agencija za lijekove i medicinske proizvode (HALMED)

                        Põllumajandusministeerium, veterinaaria ja toiduohutuse direktoraat /

                        Ministarstvo Poljoprivrede, Uprava za veterinarstvo i sigurnost hrane

                        Itaalia

                        Itaalia ravimiamet / Agenzia Italiana del Farmaco

                        Loomatervise ja veterinaarravimite peadirektoraat /

                        Ministero della Salute, Direzione Generale della Sanità Animale e dei Farmaci Veterinari

                        Küpros

                        Läti

                        Tervishoiuministeerium – ravimiteenistus /

                        Φαρμακευτικές Υπηρεσίες, Υπουργείο Υγείας

                        Ravimiamet /

                        Zāļu valsts aģentūra

                        Põllumajandus-, maaelu arendamise ja keskkonnaministeerium –

                        veterinaarteenistus /

                        Κτηνιατρικές Υπηρεσίες- Υπουργείο Γεωργίας, Αγροτικής Ανάπτυξης και Περιβάλλοντος

                        Toidu- ja veterinaarteenistuse hindamis- ja registreerimisosakond / Pārtikas un veterinārā dienesta Novērtēšanas un reģistrācijas departaments

                        Leedu

                        Riiklik ravimikontrolliamet /

                        Valstybinė vaistų kontrolės tarnyba

                        Riiklik toidu- ja veterinaarteenistus /

                        Valstybinės maisto ir veterinarijos tarnyba

                        Luksemburg

                        Tervishoiuministeerium, farmaatsia ja ravimite osakond / Minìstère de la Santé, Division de la Pharmacie et

                        des Médicaments

                        Vt inimravimite asutust

                        Ungari

                        Malta

                        Országos Gyógyszerészeti és Élelmezés-egészségügyi Intézet / Riiklik farmaatsia ja toitumise instituut

                        Ravimivaldkonna reguleeriv asutus

                        Riiklik toiduahela ohutuse büroo, veterinaarmeditsiinitoodete direktoraat / Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal,

                        Állatgyógyászati Termékek Igazgatósága (ÁTI)

                        Riikliku veterinaarlabori (NVL) veterinaarravimite osakond

                        loomatervise ja loomade heaolu ministeeriumis (AHWD)

                        Madalmaad

                        Tervishoiu- ja noorsooinspektsioon / Inspectie Gezondheidszorg en Youth (IGJ)

                        Ravimite hindamise nõukogu /

                        Bureau Diergeneesmiddelen, College ter Beoordeling van Geneesmiddelen (CBG)

                        Austria

                        Poola

                        Austria tervise- ja toiduohutuse amet /

                        Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH

                        Ravimite peainspektsioon /

                        Główny Inspektorat Farmaceutyczny (GIF) /

                        Vt inimravimite asutust

                        Vt inimravimite asutust

                        Portugal

                        Ravimite ja tervisetoodete riiklik amet /

                        INFARMED, I.P

                        Autoridade Nacional do Medicamento e Produtos de Saúde, I.P

                        Toidu ja veterinaaria peadirektoraat / DGAV – Direção Geral de Alimentação e Veterinária (PT)

                        Rumeenia

                        Riiklik ravimite ja meditsiiniseadmete amet /

                        Agenţia Naţională a Medicamentului şi a Dispozitivelor Medicale

                        Riiklik veterinaaria- ja toiduohutusamet / Autoritatea Națională Sanitară Veterinară și pentru Siguranța Alimentelor

                        Sloveenia

                        Sloveenia Vabariigi ravimite ja

                        meditsiiniseadmete amet /

                        Javna agencija Republike Slovenije za zdravila in medicinske pripomočke (JAZMP)

                        Vt inimravimite asutust

                         Slovakkia

                        Ravimikontrolli riiklik instituut /

                        Štátny ústav pre kontrolu liečiv (ŠÚKL)

                        Bioloogiliste veterinaarravimite ja

                        veterinaarravimite riikliku kontrolli instituut /

                        Ústav štátnej kontroly veterinárnych biopreparátov a liečiv (USKVBL)

                        Soome

                        Rootsi

                        Soome ravimiamet /

                        Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus (FIMEA)

                        Ravimiamet / Läkemedelsverket

                        Vt inimravimite asutust

                        Vt inimravimite asutust

               2)Ühendkuningriik

               Ravimite ja tervisetoodete valdkonda reguleeriv amet / Medicines and Healthcare products Regulatory Agency

               Veterinaarravimite direktoraat / Veterinary Medicines Directorate

               B LIIDE – Hea tootmistavaga seotud kohaldatavate õigusnormide ja tehniliste suuniste loetelu

               1)
                     Euroopa Liit

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiiv 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta
                  99
               ;

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiiv 2001/82/EÜ veterinaarravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta
                  100
               ;

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. aprilli 2001. aasta direktiiv 2001/20/EÜ liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta, mis käsitlevad hea kliinilise tava rakendamist inimtervishoius kasutatavate ravimite kliinilistes uuringutes
                  101
               ;

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 536/2014, milles käsitletakse inimtervishoius kasutatavate ravimite kliinilisi uuringuid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2001/20/EÜ
                  102
               ;

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 726/2004, milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimiamet
                  103
               ;

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. novembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1394/2007 uudsete ravimite ning direktiivi 2001/83/EÜ ja määruse (EÜ) nr 726/2004 muutmise kohta
                  104
               ;

               komisjoni 8. oktoobri 2003. aasta direktiiv 2003/94/EÜ, millega kehtestatakse inimestele mõeldud ravimite ning inimestele mõeldud uuritavate ravimite hea tootmistava põhimõtted ja suunised
                  105
               ;

               komisjoni 23. juuli 1991. aasta direktiiv 91/412/EMÜ, millega kehtestatakse veterinaarravimite hea tootmistava põhimõtted ja suunised
                  106
               ;

               komisjoni 15. septembri 2017. aasta direktiiv (EL) 2017/1572, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavate ravimite hea tootmistava põhimõtete ja suuniste osas
                  107
               ;

               komisjoni 28. mai 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) 1252/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/83/EÜ seoses inimtervishoius kasutatavate ravimite toimeainete head tootmistava käsitlevate põhimõtete ja suunistega
                  108
               ;

               komisjoni 23. mai 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/1569, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 536/2014, et täpsustada inimtervishoius kasutamiseks uuritavate ravimite hea tootmistava põhimõtteid ja suuniseid ning inspekteerimise korda
                  109
               ;

               Euroopa Liidu heade tootmistavade juhendi IV osas esitatud Euroopa Liidu ravimieeskirjade kehtiv versioon ning ühenduse inspekteerimis- ja teabevahetusmenetluste kogumik.

               2)
                     Ühendkuningriik

               Inimravimite 2012. aasta eeskirjad (S.I. 2012/1916)

               Inimtervishoius kasutatavaid ravimeid (kliinilised uuringud) käsitlevad 2004. aasta eeskirjad (S.I. 2004/1031)

               Veterinaarravimite 2013. aasta eeskirjad (S.I. 2013/2033)

               2012. aasta inimravimite eeskirjade eeskirja B17 kohaselt avaldatud eeskirjad hea tootmistava kohta ja eeskirja C17 kohaselt avaldatud suunised hea tootmistava kohta

               2013. aasta veterinaarravimite eeskirja loetelu 2 kohaldamisel kohaldatavad head tootmistava käsitlevad põhimõtted ja suunised

               C LIIDE – HÕLMATUD TOOTED

               Inim- ja veterinaarravimid:

               -inimeste ja loomade raviks turustatavad ravimid, sh inimeste ja loomade raviks turustatavad bioloogilised ja immunoloogilised ravimid,

               -uudsed ravimid,

               -inimeste või loomade raviks kasutatavad ravimite toimeained,

               -uuritavad ravimid.

               LISA TBT-3. KEMIKAALID

               Artikkel 1. Mõisted

               Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:

               (a)„vastutavad asutused“ –

               (I)Euroopa Liidus: Euroopa Komisjon;

               (II)Ühendkuningriigis: Ühendkuningriigi valitsus.

               (b)„ÜRO GHS“ – Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni ühtne ülemaailmne kemikaalide klassifitseerimise ja märgistamise süsteem.

               Artikkel 2. Kohaldamisala

               Käesolevat lisa kohaldatakse liidu ja Ühendkuningriigi vahelise kemikaalidega kauplemise, nende reguleerimise, impordi ja ekspordi suhtes seoses nende registreerimise, hindamise, autoriseerimise, piiramise, heakskiitmise, klassifitseerimise, märgistamise ja pakendamisega.

               Artikkel 3. Eesmärgid

               1.
                     Käesoleva lisa eesmärgid on:

                  a)
                     hõlbustada kemikaalide ja nendega seotud toodetega kauplemist poolte vahel;

                  b)
                     tagada keskkonna ning inimeste ja loomade tervise kaitse kõrge tase; ning

                  c)
                     näha ette liidu ja Ühendkuningriigi vastutavate asutuste vaheline koostöö.

               2.
                     Pooled tunnistavad, et käesoleva lisa alusel võetud kohustused ei takista kumbagi poolt seadmast kemikaalide reguleerimisel oma prioriteete, sh kehtestamast oma keskkonnakaitse ning inimeste ja loomade tervise kaitse tasemeid.

               Artikkel 4. Asjakohased rahvusvahelised organisatsioonid ja asutused

               Pooled tunnistavad, et rahvusvahelised organisatsioonid ja asutused, eelkõige OECD ning ÜRO Majandus- ja Sotsiaalnõukogu (ECOSOC) ühtse ülemaailmse kemikaalide klassifitseerimise ja märgistamise süsteemi ekspertide allkomitee (SCEGHS) on kemikaalidega seotud teaduslike ja tehniliste suuniste väljatöötamisel asjakohased.

               Artikkel 5. Osalemine asjakohastes rahvusvahelistes organisatsioonides ja asutustes ning regulatiivsed arengud

               1.
                     Pooled aitavad aktiivselt kaasa artiklis 4 osutatud teaduslike või tehniliste suuniste väljatöötamisele seoses kemikaalidega seotud ohtude ja riskide hindamisega ning selliste hindamiste tulemuste dokumenteerimise vormiga.

               2.
                     Kumbki pool rakendab kõiki artiklis 4 osutatud rahvusvaheliste organisatsioonide ja asutuste välja antud suuniseid, v.a juhul, kui need suunised oleksid selle poole õiguspäraste eesmärkide saavutamiseks ebatõhusad või ebasobivad.

               Artikkel 6. Kemikaalide klassifitseerimine ja märgistamine

               1.
                     Kumbki pool rakendab ÜRO GHSi nii ulatuslikult, kui ta peab oma vastava süsteemi raames teostatavaks, sh kemikaalide puhul, mis ei kuulu käesoleva lisa kohaldamisalasse, v.a juhul, kui on konkreetsed põhjused kohaldada lõppkasutajale mõeldud valmis keemiatoodete suhtes teistsugust märgistussüsteemi. Kumbki pool ajakohastab korrapäraselt ÜRO GHSi rakendamist, võttes aluseks selle korrapärased muudatused.

               2.
                     Kui poole vastutav asutus kavatseb klassifitseerida üksikuid aineid oma vastavate normide ja menetluste kohaselt, annab ta teise poole vastutavale asutusele võimaluse väljendada kohaldatavate tähtaegade jooksul oma seisukohti vastavalt kõnealustele normidele ja menetlustele.

               3.
                     Kumbki pool teeb ainete klassifitseerimisega seotud menetlusi käsitleva teabe avalikult kättesaadavaks kooskõlas oma vastavate normide ja menetlustega. Kumbki pool püüab vastata teise poole poolt lõike 2 kohaselt esitatud märkustele.

               4.
                     Käesolevas artiklis ei kohusta miski kumbagi poolt saavutama konkreetset tulemust seoses ÜRO GHSi rakendamisega oma territooriumil või konkreetse aine klassifitseerimisega või edasi viima, peatama või edasi lükkama oma vastavaid menetlusi ja otsustusprotsesse.

               Artikkel 7. Koostöö

               1.
                     Pooled tunnistavad, et vabatahtlik koostöö kemikaalide reguleerimise valdkonnas võib edendada kaubandust viisil, mis toob kasu tarbijatele, ettevõtjatele ja keskkonnale ning aitab kaasa inimeste ja loomade tervise kaitse parandamisele.

               2.
                     Pooled kohustuvad edendama mittekonfidentsiaalse teabe vahetamist oma vastutavate asutuste vahel, sh elektrooniliste vormingute ja andmete säilitamiseks kasutatavate vahendite alase koostöö kaudu.

               3.
                     Pooled teevad vajaduse korral koostööd, et tugevdada, arendada ja edendada rahvusvaheliselt kokkulepitud teaduslike või tehniliste suuniste vastuvõtmist ja rakendamist, muu hulgas esitades võimaluse korral ühiseid algatusi, ettepanekuid ja lähenemisviise eelkõige artiklis 4 osutatud asjaomastes rahvusvahelistes organisatsioonides ja asutustes.

               4.
                     Kui mõlemad pooled seda kasulikuks peavad, teevad nad koostööd kemikaaliohutusega seotud andmete levitamisel ning teevad sellise teabe üldsusele kättesaadavaks, et tagada eri sihtrühmadele hõlbus juurdepääs kõnealusele teabele ja selle arusaadavus.  Ühe poole taotluse korral esitab teine pool taotluse esitanud poolele kemikaaliohutust käsitleva mittekonfidentsiaalse teabe.

               5.
                     Kui üks pool seda taotleb ja teine pool sellega nõustub, alustavad pooled konsultatsioone teadusliku teabe ja andmete üle seoses uute ja esilekerkivate küsimustega, mis on seotud kemikaalidest inimeste tervisele või keskkonnale tulenevate ohtude või riskidega, et luua ühine teadmistepagas ning võimaluse korral edendada ühist arusaamist selliste küsimustega seotud teadusaspektidest.

               Artikkel 8. Teabevahetus

               -Pooled teevad tehniliste kaubandustõketega tegelevas kaubanduse erikomitees koostööd ja vahetavad teavet kõikides küsimustes, mis on seotud käesoleva lisa rakendamisega.

               LISA TBT-4. MAHEPÕLLUMAJANDUSLIKUD TOOTED

               Artikkel 1. Eesmärk ja kohaldamisala

               1.
                     Käesoleva lisa eesmärk on kehtestada sätted ja menetlused mahepõllumajanduslike toodetega kauplemise edendamiseks kooskõlas mittediskrimineerimise ja vastastikkuse põhimõtetega, tunnustades poolte vastavate õigusaktide samaväärsust.

               2.
                     Käesolevat lisa kohaldatakse A ja B liites loetletud mahepõllumajanduslike toodete suhtes, mis vastavad C või D liites loetletud õigusnormidele. Partnerlusnõukogul on õigus muuta liiteid A, B, C ja D.

               Artikkel 2. Mõisted

               Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:

               „pädev asutus“ – ametiasutus, kelle jurisdiktsiooni alla kuuluvad C või D liites loetletud õigusnormid ning kes vastutab käesoleva lisa rakendamise eest;

               „kontrolliasutus“ – asutus, millele pädev asutus on kooskõlas C või D liites loetletud õigusnormidega kas tervikuna või osaliselt delegeerinud oma pädevuse mahepõllumajandusliku tootmise valdkonnas kontrolle teostada ja sertifikaate väljastada;

               „kontrollorgan“ – üksus, keda pädev asutus on volitanud tegema kontrolle ja väljastama sertifikaate mahepõllumajandusliku tootmise valdkonnas vastavalt C või D liites loetletud õigusnormidele; ning

               „samaväärsus“ – eri õigusnormide ning kontrolli- ja sertifitseerimissüsteemide võime täita samu eesmärke;

               Artikkel 3. Samaväärsuse tunnustamine

               1. A liites loetletud toodete puhul tunnustab liit C liites loetletud Ühendkuningriigi õigusnorme samaväärsetena D liites loetletud liidu õigusnormidega.

               2.
                     B liites loetletud toodete puhul tunnustab Ühendkuningriik D liites loetletud liidu õigusnorme samaväärsetena C liites loetletud Ühendkuningriigi õigusnormidega.

               3.
                     Pidades silmas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määruse (EL) 2018/848 (mis käsitleb mahepõllumajanduslikku tootmist ja mahepõllumajanduslike toodete märgistamist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 834/2007) kohaldamise kuupäeva (1. jaanuar 2022), hindab kumbki pool lõigetes 1 ja 2 osutatud samaväärsuse tunnustamist uuesti 31. detsembriks 2023. Kui pool ei kinnita nimetatud uuesti hindamise tulemusena samaväärsust, peatatakse samaväärsuse tunnustamine.

               4.
                     Ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, käsitletakse C ja D liites loetletud õigusnormide muutmisel, tühistamisel või asendamisel uusi õigusnorme samaväärsetena teise poole õigusnormidega, v.a juhul, kui teine pool selle vastavalt lõigetes 5 ja 6 sätestatud korrale vaidlustab.

               5.
                     Kui üks pool leiab pärast teiselt poolelt taotletud lisateabe saamist, et teise poole õigusnormid või haldusmenetlused või -tavad ei vasta enam samaväärsuse nõuetele, esitab kõnealune pool teisele poolele põhjendatud taotluse vastavate õigusnormide või haldusmenetluste või -tavade muutmiseks ning annab teisele poolele samaväärsuse tagamiseks piisava ajavahemiku, mis ei ole lühem kui kolm kuud.

               6.
                     Kui asjaomane pool leiab pärast lõikes 5 sätestatud tähtaja möödumist endiselt, et samaväärsuse nõuded ei ole täidetud, võib ta võtta vastu otsuse peatada ühepoolselt C või D liites loetletud asjaomaste õigusnormide samaväärsuse tunnustamine A või B liites loetletud asjaomaste mahepõllumajanduslike toodete suhtes.

               7.
                     A või B liites loetletud asjaomaste toodete suhtes C või D liites loetletud õigusnormide samaväärsuse tunnustamise ühepoolse peatamise otsuse võib pärast kolmekuulise etteteatamistähtaja möödumist teha ka juhul, kui pool ei ole esitanud artikli 6 kohaselt nõutavat teavet või ei nõustu artikli 7 kohase vastastikuse hindamisega.

               8.
                     Kui samaväärsuse tunnustamine on vastavalt käesolevale artiklile peatatud, arutavad pooled küsimust ühe poole taotlusel mahepõllunduslike toodete töörühmas ning teevad kõik endast oleneva, et kaaluda võimalikke meetmeid, mis võimaldaksid samaväärsuse tunnustamist taastada.

               9.
                     A ja B liites loetlemata toodete samaväärsust arutab poole taotlusel mahepõllumajanduslike toodete töörühm.

               Artikkel 4. Import ja turule laskmine

               1.
                     Liit aktsepteerib A liites loetletud toodete importi oma territooriumile ja nende toodete turule laskmist mahepõllumajanduslike toodetena, tingimusel et need tooted vastavad C liites loetletud Ühendkuningriigi õigusnormidele ja nendega on kaasas kontrollsertifikaat, mille on välja andnud Ühendkuningriigi poolt tunnustatud ja liidule teatatud kontrollorgan, nagu on osutatud lõikes 3.

               2.
                     Ühendkuningriik aktsepteerib B liites loetletud toodete importi oma territooriumile ja nende toodete turule laskmist mahepõllumajanduslike toodetena, tingimusel et need tooted vastavad D liites loetletud liidu õigusnormidele ja nendega on kaasas kontrollisertifikaat, mille on välja andnud liidu poolt tunnustatud ja Ühendkuningriigile teatatud kontrollorgan, nagu on osutatud lõikes 3.

               3.
                     Pooled tunnustavad kontrolliasutusi või kontrollorganeid, millest teine pool on teatanud kui asutusest või organist, mis vastutab artiklis 3 osutatud samaväärsuse tunnustamise alla kuuluvate mahetoodete asjakohase kontrollimise eest ning käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 osutatud kontrollsertifikaadi väljastamise eest, mis on vajalik toodete importimiseks ja turule laskmiseks teise poole territooriumil.

               4.
                     Koostöös teise poolega määrab importiv pool igale teise poole poolt teatatud asjaomasele kontrolliasutusele ja kontrollorganile koodnumbri.

               Artikkel 5. Märgistus

               1.
                     Käesoleva lisa kohaselt poole territooriumile imporditud tooted peavad vastama importiva poole C ja D liites loetletud õigusnormides sätestatud märgistamisnõuetele. Kõnealustel toodetel võib olla liidu mahepõllumajandusliku toote logo, Ühendkuningriigi mahepõllumajandusliku toote logo või mõlemad logod, nagu on sätestatud asjakohastes õigusnormides, tingimusel et need tooted vastavad kõnealuse logo või mõlema logo märgistusnõuetele.

               2.
                     Pooled kohustuvad vältima mahepõllumajanduslikule tootmisele viitavate terminite kuritarvitamist seoses mahepõllumajanduslike toodetega, mille samaväärsust tunnustatakse käesoleva lisa alusel.

               3.
                     Pooled kohustuvad kaitsma asjaomastes õigusaktides sätestatud liidu mahepõllumajanduslike toodete logo ja Ühendkuningriigi mahepõllumajanduslike toodete logo väärkasutuse ja jäljendamise eest. Pooled tagavad, et liidu mahepõllumajanduslike toodete logo ja Ühendkuningriigi mahepõllumajanduslike toodete logo kasutatakse ainult C ja D liites loetletud õigusnormidele vastavate toodete märgistusel, reklaamides ja äridokumentides.

               Artikkel 6. Teabevahetus

               1.
                     Pooled vahetavad kogu asjakohast teavet, mis on seotud käesoleva lisa rakendamise ja kohaldamisega. Eelkõige esitavad pooled teineteisele käesoleva lepingu jõustumisele järgneva teise aasta 31. märtsiks ning seejärel iga aasta 31. märtsiks järgmised dokumendid:

                  a)
                     aruanne, mis sisaldab teavet käesoleva lisa raames eksporditud mahepõllumajanduslike toodete liikide ja koguste kohta ning hõlmab ajavahemikku eelmise aasta jaanuarist kuni detsembrini;

                  b)
                     aruanne pädevate asutuste poolt teostatud järelevalve ja kontrolli kohta ning saavutatud tulemuste ja võetud parandusmeetmete kohta; aruanne hõlmab ajavahemikku eelmise aasta jaanuarist kuni detsembrini; ning

                  c)
                     andmed C või D liites loetletud õigusnormide täheldatud rikkumiste kohta.

               2.
                     Kumbki pool teatab teisele poolele viivituseta järgmisest:

                  a)
                     kõikidest muudatustest, mis on seotud tema pädevate asutuste, kontrolliasutuste ja kontrollorganite loeteluga, sh asjaomaste kontaktandmetega (eelkõige aadress ja internetiaadress);

                  b)
                     C või D liites loetletud õigusnormide kavandatud muutmisest või kehtetuks tunnistamisest, uute õigusaktide ettepanekutest ning mis tahes asjakohastest muudatustest seoses käesoleva lisaga hõlmatud mahepõllumajanduslike toodete suhtes kohaldatavate haldusmenetluste ja -tavadega; ning

                  c)
                     C ja D liites loetletud õigusnormide vastu võetud muudatustest või kehtetuks tunnistamisest, uutest õigusaktidest ning mis tahes asjakohastest muudatustest seoses käesoleva lisaga hõlmatud mahepõllumajanduslike toodete suhtes kohaldatavate haldusmenetluste ja -tavadega.

               Artikkel 7. Vastastikune hindamine

               1.
                     Pärast vähemalt kuuekuulist etteteatamist lubab kumbki pool teise poole määratud ametnikel või ekspertidel viia oma territooriumil läbi vastastikuseid hindamisi, et kontrollida, kas asjaomased kontrolliasutused ja kontrollorganid teostavad käesoleva lisa rakendamiseks ette nähtud kontrollimisi.

               2.
                     Pooled teevad koostööd ja abistavad teist poolt kohaldatava õigusega lubatud ulatuses lõikes 1 osutatud vastastikuste hindamiste teostamisel, mis võivad hõlmata visiite asjaomaste kontrolliasutuste ja kontrollorganite kontoritesse, töötlemisrajatistesse ja sertifitseeritud ettevõtjate juurde.

               Artikkel 8. Mahepõllumajanduslike toodete töörühm

               1.
                     Mahepõllumajanduslike toodete töörühm abistab tehniliste kaubandustõketega tegelevat kaubanduse erikomiteed käesoleva lisa rakendamise järelevalvel ja läbivaatamisel ning selle nõuetekohase toimimise tagamisel.

               2.
                     Mahepõllumajanduslike toodete töörühma ülesanded on järgmised:

                  a)
                     arutada poole taotlusel kõiki käesolevast lisast tulenevaid küsimusi, sh kõiki võimalikke käesoleva lisa või selle liidete muutmise vajadusi;

                  b)
                     edendada käesoleva lisaga hõlmatud mahepõllumajanduslikke tooteid käsitlevate õigusnormide, standardite ja menetluste alast koostööd, sh arutelusid normide ja kontrollisüsteemidega seotud tehniliste või regulatiivsete küsimuste üle; ning

                  c)
                     pidada tehnilisi arutelusid käesoleva lepingu artikli TBT.10 [Tehnilised arutelud] käesoleva lisa kohaldamisalasse kuuluvates küsimustes;

               A LIIDE

               ÜHENDKUNINGRIIGIST PÄRIT MAHEPÕLLUMAJANDUSLIKUD TOOTED, MILLE SAMAVÄÄRSUST LIIT TUNNUSTAB

                        Kirjeldus

                        Märkused

                        Töötlemata taimsed saadused

                        Elusloomad või töötlemata loomsed saadused

                        Kaasa arvatud mesi

                        Vesiviljelustooted ja merevetikad

                        Töödeldud põllumajandustooted, mis on ette nähtud toiduna kasutamiseks

                        Töödeldud põllumajandustooted, mis on ette nähtud söödana kasutamiseks

                        Seemned ja paljundusmaterjal

               Käesolevas liites loetletud mahepõllumajanduslikud tooted on Ühendkuningriigis toodetud töötlemata põllumajandus- või vesiviljelustooted või toidu või söödana kasutamiseks ette nähtud töödeldud põllumajandustooted, mis on töödeldud Ühendkuningriigis koostisosadega, mis on kasvatatud Ühendkuningriigis või mis on Ühendkuningriiki imporditud vastavalt Ühendkuningriigi õigusnormidele.

               B LIIDE

               LIIDU MAHEPÕLLUMAJANDUSLIKUD TOOTED, MILLE SAMAVÄÄRSUST ÜHENDKUNINGRIIK TUNNUSTAB

                        Kirjeldus

                        Märkused

                        Töötlemata taimsed saadused

                        Elusloomad või töötlemata loomsed saadused

                        Kaasa arvatud mesi

                        Vesiviljelustooted ja merevetikad

                        Töödeldud põllumajandustooted, mis on ette nähtud toiduna kasutamiseks

                        Töödeldud põllumajandustooted, mis on ette nähtud söödana kasutamiseks

                        Seemned ja paljundusmaterjal

               Käesolevas liites loetletud mahepõllumajanduslikud tooted on liidus toodetud töötlemata põllumajandus- või vesiviljelustooted või toidu või söödana kasutamiseks ette nähtud töödeldud põllumajandustooted, mis on töödeldud liidus koostisosadega, mis on kasvatatud liidus või mis on liitu imporditud vastavalt liidu õigusnormidele.

               C LIIDE

               ÜHENDKUNINGRIIGIS KOHALDATAVAD MAHEPÕLLUMAJANDUSLIKKE TOOTEID KÄSITLEVAD ÕIGUSNORMID
                  110

               Järgmised Ühendkuningriigis kohaldatavad õigusnormid:

               1.Säilitatud MÄÄRUS (EÜ) nr 834/2007

               2.Säilitatud MÄÄRUS (EÜ) nr 889/2008

               3.Säilitatud MÄÄRUS (EÜ) nr 1235/2008

               4.Mahepõllumajanduslikke tooteid käsitlevad 2009. aasta eeskirjad

               D LIIDE

               LIIDUS KOHALDATAVAD MAHEPÕLLUMAJANDUSLIKKE TOOTEID KÄSITLEVAD ÕIGUSNORMID

               Järgmised liidus kohaldatavad õigusnormid:

               1.Nõukogu 28. juuni 2007. aasta määrus (EÜ) nr 834/2007 mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise ja määruse (EMÜ) nr 2092/91 kehtetuks tunnistamise kohta
                  111

               2.Komisjoni 5. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 889/2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 (mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses mahepõllumajandusliku tootmise, märgistamise ja kontrolliga
                  112

               3.Komisjoni 8. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1235/2008, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad mahepõllumajanduslike toodete kolmandatest riikidest importimise korra kohta
                  113

               LISA TBT-5. VEINIKAUBANDUS

               Artikkel 1. Kohaldamisala ja mõisted

               1.Käesolevat lisa kohaldatakse harmoneeritud süsteemi rubriiki 22.04 kuuluvate veinide suhtes.

               2.Käesolevas lisas tähendab „toodetud vein“ värskeid viinamarju, viinamarjavirret ja käärivat viinamarjavirret, mis on eksportiva poole territooriumil muudetud veiniks või lisatud veinile.

               Artikkel 2. Tootemääratlused, veinivalmistustavad ja -menetlused

               1.Veinivalmistustavasid, mida Rahvusvaheline Viinamarja- ja Veiniorganisatsioon (OIV) soovitab ja avaldab, käsitatakse käesoleva lisa kohaldamisel asjakohaste rahvusvaheliste standarditena.

               2.Üks pool lubab teise poole territooriumil toodetud veini importida ja müüa tarbimiseks, kui see vein on toodetud kooskõlas:

               (a)mõlema poole poolt A liites osutatud õigusnormide kohaselt lubatud tootemääratlustega;

               (b)veinivalmistustavadega, mis pooled on kehtestanud A liites osutatud õigusnormide alusel ja mis on kooskõlas asjakohaste OIV standarditega; ning

               (c) kummagi poole veinivalmistustavade ja piirangutega, mis ei ole kooskõlas asjakohaste OIV standarditega ja on loetletud B liites.

               3.Partnerlusnõukogul on õigus muuta lõikes 2 osutatud liiteid.

               Artikkel 3. Poolte territooriumile toimuva impordi sertifitseerimisnõuded

               1.Poole territooriumil toodetud ja teise poole turule lastud veini puhul piirduvad dokumendid ja sertifitseerimine, mida kumbki pool võib nõuda, C liites sätestatud sertifikaadiga, mille autentsust on kinnitatud kooskõlas eksportiva poole õigusnormidega.

               2.Lõike 1 alusel nõutav sertifikaat võib olla digitaalne dokument. Selle poole pädevate asutuste taotlusel, kus kaup lubatakse vabasse ringlusse, annab teine pool juurdepääsu digitaalsele dokumendile või selle loomiseks vajalikele andmetele. Kui juurdepääs asjaomastele elektroonilistele süsteemidele ei ole kättesaadav, võib vajalikke andmeid nõuda ka paberdokumendil.

               3.Partnerlusnõukogul on õigus C liidet muuta.

               4.OIV poolt standardmeetoditena tunnustatud ja avaldatud analüüsimeetodid on standardmeetodid veini analüütilise koostise määramiseks kontrollitoimingute raames.

               Artikkel 4. Toidualane teave ja partiikoodid

               1.Kui käesolevas artiklis ei ole sätestatud teisiti, märgistatakse käesoleva lepingu alusel imporditud ja turustatud vein kooskõlas importiva poole territooriumil kohaldatavate õigusnormidega.

               2.
                     Pool ei nõua veini mahutile, etiketile ega pakendile järgmiste või samaväärsete kuupäevade lisamist:

               (a)pakendamise kuupäev;

               (b)villimise kuupäev;

               (c)tootmise kuupäev;

               (d)kõlblikkusaja lõpp, kasutamise lõppkuupäev, kasutamise või tarbimise lõppkuupäev, aegumiskuupäev;

               (e)minimaalne säilivusaeg, „parim enne“ kuupäev, „parim kvaliteet enne“ kuupäev; või

               (f)viimane müügikuupäev;

               Erandina esimese lõigu punktist e võib pool nõuda toodete puhul minimaalse säilivusaja esitamist, kui kiiresti riknevate koostisosade lisamise tõttu võib minimaalne säilivusaeg olla lühem, kui tarbija tavaliselt eeldaks.

               3.Kumbki pool tagab, et pakendatud toodete märgistusel on esitatud kood, mis võimaldab identifitseerida partiid, millesse toode kuulub, vastavalt pakendatud toodet eksportiva poole õigusaktidele. Partii kood peab olema hästi nähtav, selgesti loetav ja kustumatu. Kumbki pool ei luba turustada pakendatud tooteid, mis ei vasta käesolevas lõikes sätestatud nõuetele.

               4.Kumbki pool lubab esitada kohustuslikku teavet, sh tõlkeid või vajaduse korral märget standardmõõdus joogiühikute arvu või alkoholiühikute arvu kohta, veini mahutile kinnitatud lisaetiketil. Lisaetiketid võib veini mahutile kinnitada pärast importimist, kuid enne toote turule laskmist poole territooriumil, tingimusel et kohustuslik teave on täielikult ja täpselt esitatud.

               5.Importiv pool ei nõua veini tootmisel kasutatud, kuid lõpptootes puuduvate allergeenide esitamist etiketil.

               Artikkel 5. Üleminekumeetmed

               Veini, mis on käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval toodetud, kirjeldatud ja märgistatud vastavalt poole õigusnormidele, kuid viisil, mis ei vasta käesolevale lisale, võib jätkuvalt märgistada ja turule lasta järgmiselt:

               a)
                     hulgimüüjad või tootjad kahe aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest; ning

               b)
                     jaemüüjad varude ammendumiseni.

               Artikkel 6. Teabevahetus

               Pooled teevad tehniliste kaubandustõketega tegelevas kaubanduse erikomitees koostööd ja vahetavad teavet kõikides küsimustes, mis on seotud käesoleva lisa rakendamisega.

               Artikkel 7. Läbivaatamine

               Hiljemalt kolm aastat pärast käesoleva lepingu jõustumist kaaluvad pooled edasisi samme, et hõlbustada pooltevahelist veinikaubandust.

               A LIIDE. POOLTE ÕIGUSNORMID

               Ühendkuningriigi õigusnormid
                  114

               Artikli 2 lõikes 2 osutatud õigusnormid, mis käsitlevad:

               a)toote määratlusi:

               (I)säilitatud määrus (EL) nr 1308/2013, eelkõige veinisektori tootmiseeskirjad vastavalt määruse artiklitele 75, 81 ja 91, II lisa IV osale ja VII lisa II osale, ning selle rakendussätted, sh hilisemad muudatused;

               (II)säilitatud komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2019/33, eelkõige selle artiklid 47, 52-54 ning III, V ja VI lisa, sh hilisemad muudatused;

               (III)säilitatud määrus (EL) nr 1169/2011 ja selle rakendussätted, sh hilisemad muudatused;

               b)veinivalmistustavasid ja piiranguid:

               (I)säilitatud määrus (EL) nr 1308/2013, eelkõige veinivalmistustavad ja piirangud vastavalt kõnealuse määruse artiklitele 80 ja 83 ja VIII lisale, ning selle rakendussätted, sh hilisemad muudatused;

               (II)säilitatud komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2019/934 ja selle hilisemad muudatused.

               Liidu õigusnormid

                Artikli 2 lõikes 2 osutatud õigusnormid, mis käsitlevad:

               a)toote määratlusi:

               (I)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1308/2013
                  115
               , eelkõige veinisektori tootmiseeskirjad vastavalt määruse artiklitele 75, 81 ja 91, II lisa IV osale ja VII lisa II osale, ning selle rakendussätted, sh hilisemad muudatused;

               (II)komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2019/33
                  116
               , eelkõige selle artiklid 47, 52–54 ning III, V ja VI lisa, sh hilisemad muudatused;

               (III)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1169/2011
                  117
               , sh hilisemad muudatused.

               a)veinivalmistustavasid ja piiranguid:

               (I)Määrus (EL) nr 1308/2013, eelkõige veinivalmistustavad ja piirangud vastavalt kõnealuse määruse artiklitele 80 ja 83 ja VIII lisale, ning selle rakendussätted, sh hilisemad muudatused;

               (II)Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2019/934
                  118
               , sh selle hilisemad muudatused.

               B LIIDE – TÄIENDAVAD VEINIVALMISTUSTAVAD JA PIIRANGUD, MIDA POOLED ÜHISELT AKTSEPTEERIVAD

               1)
                     Kontsentreeritud viinamarjavirret, puhastatud kontsentreeritud viinamarjavirret ja sahharoosi võib rikastamiseks ja magustamiseks kasutada määruse (EL) nr 1308/2013 VIII lisa I osas ja säilitatud määruse (EL) nr 1308/2013 VIII lisa I osas sätestatud konkreetsetel ja piiratud tingimustel; nende toodete kasutamine lahjendatud kujul käesoleva protokolliga hõlmatud veinides ei ole lubatud.

               2)
                     Vee lisamine veini valmistamisel ei ole lubatud, v.a juhul, kui see on konkreetsel tehnilisel põhjusel vajalik.

               3)
                     Värsket käärimissetet võib kasutada konkreetsetel ja piiratud tingimustel, mis on sätestatud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabeli 2 reas 11.2 ja säilitatud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabeli 2 reas 11.2.

               C LIIDE – [EUROOPA LIIDUST/ÜHENDKUNINGRIIGIST] [ÜHENDKUNINGRIIKI/EUROOPA LIITU] IMPORDITAVA VEINI SERTIFIKAADI VORM ENESESERTIFITSEERIMISVOLITUSTEGA TOOTJATE JAOKS (1)

                        1. Eksportija (nimi ja aadress)

                        2. Seerianumber (2)

                        3. Importija (nimi ja aadress)

                        4. [Euroopa Liidus/Ühendkuningriigis] asuva lähtekoha pädev asutus (3)

                        5. Tollitempel (ainult [ELis/Ühendkuningriigis] ametlikuks kasutamiseks)

                        6. Transpordivahend ja veo üksikasjad (4)

                        7. Mahalaadimiskoht (kui erineb lahtrist 3)

                        8. Imporditava toote kirjeldus (5)

                        9. Kogus l/hl/kg

                        10. Mahutite arv (6)

                        11. Sertifikaat

                        „Eespool kirjeldatud toode on ette nähtud otseseks inimtarbimiseks ning vastab tootemääratlusele ja veinivalmistustavadele, mis on sätestatud ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu lisas TBT-5 (veinikaubandus). Selle on valmistanud tootja, kelle suhtes kohaldab kontrolli ja järelevalvet järgmine pädev asutus (7):

                        Eespool esitatud teavet kinnitav kaubasaatja (8)

                        Kaubasaatja identifitseerimisandmed (9)

                        Koht, kuupäev ja kaubasaatja allkiri

               (1)Vastavalt ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu lisa TBT-5 (veinikaubandus) artikli 3 lõikele 1.

               (2)Märkida saadetise jälgimisnumber, st eksportija registris saadetise identifitseerimiseks vajalik seerianumber.

               (3)Märkida selle saadetist eksportiva Euroopa Liidu liikmesriigi või Ühendkuningriigi pädeva asutuse, kes vastutab käesolevas sertifikaadis osutatud teabe kontrollimise eest, täielik nimi, aadress ja kontaktandmed.

               (4)Märkida Euroopa Liitu või Ühendkuningriiki sissetoomise kohta toimetamiseks kasutatud transpordiliik; märkida transpordiliik (laev, lennuk jne) ja transpordivahendi nimi (laeva nimi, lennu number jne)

               (5)Märkida järgmine teave:

               -müüginimetus, nagu see on märgisel,

               -tootja nimi,

               -viinamarjakasvatuspiirkond,

               -tootjariigi nimi (üks Euroopa Liidu liikmesriikidest või Ühendkuningriik),

               -geograafilise tähise nimetus, kui see on asjakohane,

               -üldalkoholisisaldus mahuprotsentides,

               -toote värv (märkida ainult „punane“, „roosa“ või „valge“),

               -kaupade koondnomenklatuuri kood (CN-kood).

               (6)Mahuti on veini sisaldav anum, mille maht on alla 60 liitri. Mahutite arv võib olla pudelite arv.

               (7)Märkida Euroopa Liidu liikmesriigi või Ühendkuningriigi asjaomase pädeva asutuse täielik nimi, aadress ja kontaktandmed.

               (8)Märkida kaubasaatja täielik nimi, aadress ja kontaktandmed.

               (9)Märkida:

               -Euroopa Liidu puhul: aktsiisiandmete vahetamise süsteemi (SEED) aktsiisinumber või käibemaksukohustuslasena registreerimise number, kui kaubasaatjal ei ole SEED-numbrit, või viide komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2018/273
                  119
                artikli 8 lõikes 3 sätestatud loetelus või registris olevale numbrile;

               -Ühendkuningriigi puhul: aktsiisiandmete vahetamise süsteemi (SEED) aktsiisinumber või käibemaksukohustuslasena registreerimise number, kui kaubasaatjal ei ole SEED-numbrit, või viide WSB-numbrile.

               LISA TBT-XX – ARTIKLI TBT.9 LÕIKES 4 OSUTATUD KORD KORRAPÄRASEKS TEABEVAHETUSEKS TOIDUKS MITTEKASUTATAVATE TOODETE OHUTUSE NING SEONDUVATE ENNETAVATE, PIIRAVATE JA PARANDUSMEETMETE KOHTA

               [Käesoleva lisaga kehtestatakse kord korrapäraseks teabevahetuseks toiduks mittekasutatavate toodete kiire teabevahetuse süsteemi (RAPEX) või selle õigusjärglase ning Ühendkuningriigi 2005. aasta üldiste tooteohutuse eeskirjadega loodud turujärelevalve ja tooteohutuse andmebaasi või selle õigusjärglase vahel.

               Kooskõlas artikli TBT.9 lõikega 8 määratakse kindlaks vahetatava teabe liik, vahetamise tingimused ning konfidentsiaalsuse ja isikuandmete kaitse normide kohaldamine.]

               LISA TBT-ZZ – ARTIKLI TBT.9 LÕIKES 5 OSUTATUD KORD KORRAPÄRASEKS TEABEVAHETUSEKS NÕUETELE MITTEVASTAVATE TOIDUKS MITTEKASUTATAVATE TOODETE SUHTES VÕETUD MEETMETE KOHTA, MIS EI OLE HÕLMATUD ARTIKLI TBT.9 LÕIKEGA 4

               [Käesoleva lisaga kehtestatakse kord korrapäraseks teabevahetuseks, sh teabe korrapäraseks vahetamiseks elektrooniliselt, nõuetele mittevastavate toiduks mittekasutatavate toodete suhtes võetud meetmete kohta, mis ei ole hõlmatud artikli TBT.9 lõikega 4.

               Kooskõlas artikli TBT.9 lõikega 8 määratakse kindlaks vahetatava teabe liik, vahetamise tingimused ning konfidentsiaalsuse ja isikuandmete kaitse normide kohaldamine.]

               LISA CUSTMS-1. VOLITATUD ETTEVÕTJAD

               Artikkel 1. Volitatud ettevõtjate kriteeriumid ja kohtlemine

               1. Käesoleva lepingu artiklis CUSTMS.9 [Volitatud ettevõtjad] osutatud volitatud ettevõtjaks kvalifitseerumise täpsustatud kriteeriumid kehtestatakse poolte õigusnormide või menetlustega. Konkreetsed avaldatavad kriteeriumid hõlmavad:

               a) tolli- ja maksuõigusaktide mis tahes tõsiste rikkumiste ja korduvate rikkumiste puudumine, sealhulgas taotleja majandustegevusega seotud raskete kuritegude puudumine;

               b) taotleja tõendus, et ta on võimeline oma tegevust ja kaubavoogu kõrgetasemeliselt haldama, kasutades asjakohast tollikontrolli võimaldavat äri- ja vajaduse korral ka veoandmete haldamise süsteemi;

               c) maksevõime, mis loetakse tõendatuks, kui taotlejal on hea finantsseisund, mis võimaldab tal oma kohustusi täita, võttes vajalikul määral arvesse asjaomase äritegevuse eripära; ning

               d) turvalisus- ja ohutusstandardid, mis loetakse vastavaks, kui volitatud ettevõtja staatuse taotleja näitab, et ta on võtnud asjakohased meetmed rahvusvahelise tarneahela turvalisuse ja ohutuse tagamiseks, sealhulgas füüsilise puutumatuse ja juurdepääsukontrolli, logistiliste protsesside ja teatavat liiki kauba käsitlemise ning personali ja äripartnerite tuvastamise valdkonnas.

               2. Kindlaksmääratud kriteeriume volitatud ettevõtjaks kvalifitseerumiseks ei tohi kavandada ega kohaldada nii, et need võimaldaksid või tekitaksid samasugustes tingimustes olevate ettevõtjate vahel meelevaldset või põhjendamatut diskrimineerimist. Need kriteeriumid võimaldavad väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel kvalifitseeruda volitatud ettevõtjaks.

               3. Käesoleva lepingu artiklis CUSTMS.9 [Volitatud ettevõtjad] osutatud kaubanduspartnerluse programm hõlmab järgmist kohtlemist:

                a) teise poole antud volitatud ettevõtja staatuse positiivne arvessevõtmine riski hindamisel, et vähendada inspekteerimisi ja kontrolle, ning muude turvalisuse ja julgeolekumeetmete puhul;

               b) volitatud ettevõtja esitatud väljumise või sisenemise ülddeklaratsiooniga hõlmatud saadetiste eelisjärjekorras kontrollimine, kui tolliasutus otsustab kontrolli teha;

                c) teise poole antud volitatud ettevõtja staatuse arvessevõtmine selleks, et kohelda volitatud ettevõtjat turvalise ja kindla partnerina, kui äripartnerite kohta kehtivaid nõudeid hinnatakse taotlejate puhul, kes esitavad taotluse poole enda programmi raames; ning

               d) püüe luua ühine äritegevuse järjepidevuse mehhanism kaubavoogude tõsiste häirete korral, mis on tekkinud julgeolekualaste valmisoleku tasemete tõstmise, piiride sulgemise ja/või loodusõnnetuste, ohtlike vahejuhtumite või muude suuremate intsidentide tõttu, et tolliasutused saaksid võimalikult palju hõlbustada ja kiirendada volitatud ettevõtjatega seotud esmatähtsate kaupade saadetisi.

               Artikkel 2. Vastastikune tunnustamine ja rakendamise kohustus

               1. Liidu ja Ühendkuningriigi kaubanduspartnerluse programmide raames antud volitatud ettevõtja staatust tunnustatakse kokkusobivana ning iga programmi alusel antud volitatud ettevõtja staatust omavaid isikuid koheldakse viisil, mis on kooskõlas artikliga 4.

               2. Asjaomased kaubanduspartnerluse programmid on järgmised:

               a) Euroopa Liidu volitatud ettevõtja (turvalisus ja julgeolek) (liidu tolliseadustiku artikli 38 lõike 2 punkt b) ning

               b) Ühendkuningriigi volitatud ettevõtja programm (ohutus ja julgeolek) (liidu tolliseadustiku artikli 38 lõike 2 punkt b, nagu see on säilitatud Ühendkuningriigi siseriiklikus õiguses).

               3. Käesoleva lisa sätete rakendamise eest vastutavad tolliasutused, nagu on määratletud artikli OTH.1 [Mõisted] punktis b („tolliasutused“).

               Artikkel 3. Kokkusobivus

               1. Pooled teevad koostööd, et tagada oma kaubanduspartnerluse programmide suhtes kohaldatavate nõuete kokkusobivus järgmistes küsimustes:

               a) ettevõtjatele volitatud ettevõtja staatuse andmise taotlemise protsess;

               b) volitatud ettevõtja staatuse taotluste hindamine;

               c) volitatud ettevõtja staatuse andmine; ning

               d) volitatud ettevõtja staatuse haldamine, järelevalve, peatamine, ümberhindamine ja tühistamine.

               Pooled tagavad, et nende tolliasutused kontrollivad volitatud ettevõtjate poolset tingimuste ja kriteeriumide täitmist.

               2. Pooled viivad lõpule ühise tööprogrammi, milles sätestatakse minimaalne arv iga kaubanduspartnerluse programmi alusel antud volitatud ettevõtja staatuse omanike ühiseid valideerimisi, mis tuleb lõpule viia hiljemalt 2021. aasta lõpuks.

               3. Pooled tagavad, et nende kaubanduspartnerluse programmid toimivad SAFE raamistiku asjakohaste standardite kohaselt.

               Artikkel 4. Staatuse omanike kohtlemine

               1. Kumbki pool tagab teise poole kaubanduspartnerluse programmi raames volitatud ettevõtjatele võimaldatava kohtlemisega võrreldava kohtlemise. See kohtlemine hõlmab eelkõige artikli 1 lõikes 3 sätestatud käsitlust.

               2. Kumbki pool võib peatada artikli 1 lõikes 3 osutatud kohtlemise volitatud ettevõtja suhtes teise poole käesoleva lepingu kohase kaubanduspartnerluse programmi raames, kui kõnealune volitatud ettevõtja ei vasta enam õiguslikele nõuetele. Sellisest peatamisest teatatakse kohe teisele tolliasutusele, edastades vajaduse korral kogu võimaliku lisateabe peatamise aluse kohta.

               3. Kui pool avastab, et teiselt tolliasutuselt volituse saanud volitatud ettevõtja on eeskirju eiranud, teatab ta sellest viivitamata teisele poolele, et viimane saaks teha teadliku otsuse asjaomase ettevõtja liikmesuse võimaliku tühistamise või peatamise kohta.

               Artikkel 5. Teabevahetus ja teavitamine

               1. Pooled püüavad omavahel tõhusalt suhelda käesoleva lepingu rakendamisel. Nad vahetavad oma kaubanduspartnerluse programmidega seotud teavet ja toetavad asjaomast suhtlemist eelkõige järgmiselt:

               a) ajakohastades õigel ajal oma kaubanduspartnerlusprogrammide toimimise ja arenguga seotud teavet;

               b) tegeledes tarneahela turvalisusega seotud vastastikku kasuliku teabevahetusega;

               c) määrates oma vastavate kaubanduspartnerluse programmide kontaktpunktid ja esitades nende kontaktpunktide kontaktandmed teisele poolele; ning

               d) hõlbustades tõhusat asutustevahelist teabevahetust Euroopa Komisjoni maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi ning Ühendkuningriigi maksu- ja tolliameti (Her Majesty’s Revenue and Customs) vahel, et tõhustada oma vastavate kaubanduspartnerluse programmide raames riskijuhtimistavasid seoses volitatud ettevõtjate tarneahela turvalisusega.

               2. Teabevahetus toimub süsteemselt elektrooniliste vahendite abil.

               3. Volitatud ettevõtjate kohta vahetatakse järgmisi andmeid:

               a) nimi;

               b) aadress;

               c) liikmestaatus;

               d) valideerimise või loa andmise kuupäev;

               e) peatamised ja kehtetuks tunnistamised;

               f) individuaalne loanumber või tunnuskood (tolliasutuste poolt ühiselt kindlaks määratud kujul) ning

               g) muud üksikasjad, mille tolliasutused võivad ühiselt kindlaks määrata, kohaldades asjakohasel juhul tagatisi.

               Andmevahetus algab käesoleva lepingu jõustumisega.

               4. Pooled annavad endast parima, et kehtestada kuue kuu jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest kord lõikes 3 osutatud andmete täielikuks automaatseks vahetamiseks, ning rakendavad seda korda igal juhul hiljemalt ühe aasta jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist.

                Artikkel 6. Andmete käsitlemine

               Igasugune käesoleva lisa kohane teabevahetus poolte vahel toimub mutatis mutandis vastavalt tolliküsimustes vastastikuse haldusabi andmist käsitleva protokolli artiklis 12 sätestatud teabe konfidentsiaalsuse ja kaitse nõuetele.

               Artikkel 7. Konsulteerimine ja läbivaatamine

               Tollikoostöö ja päritolureeglitega tegelev kaubanduse erikomitee vaatab käesoleva lisa sätete rakendamise korrapäraselt läbi. See läbivaatamine hõlmab:

               a) kummagi poole antud volitatud ettevõtja staatuste ühist valideerimist, et teha kindlaks käesoleva lisa rakendamise tugevad ja nõrgad küljed;

               b) arvamuste vahetamist andmete jagamise ja ettevõtjate kohtlemise kohta.

               Artikkel 8. Peatamine ja lõpetamine

               1.Pool võib jätkata lõikes 2 sätestatud menetlust, kui ilmneb üks järgmistest asjaoludest:

               a)enne käesoleva lepingu jõustumist või kolme kuu jooksul pärast selle jõustumist on teine pool teinud artikli 2 lõikes 2 osutatud õigusnormidesse olulisi muudatusi, mida hinnati, et teha kindlaks kaubanduspartnerluse programmide kokkusobivus, nii et artikli 2 lõike 1 kohaseks tunnustamiseks nõutav kokkusobivus on lakanud olemast;

               b)käesoleva lisa artikli 5 [Teabevahetus ja teavitamine] lõike 2 sätted ei kehti.

               2.Kui ilmneb üks lõike 1 punktis a või b sätestatud asjaoludest, võib pool peatada artikli 2 [Vastastikune tunnustamine ja rakendamise kohustus] lõikes 1 sätestatud tunnustamise 60 päeva jooksul pärast seda, kui ta on teatanud teisele poolele oma kavatsusest.

               3.Kui pool teatab oma kavatsusest peatada artikli 2 [Vastastikune tunnustamine ja rakendamise kohustus] lõikes 1 sätestatud tunnustamine vastavalt käesoleva artikli lõikele 2, võib teine pool taotleda konsultatsioone tollikoostöö ja päritolureeglitega tegelevas kaubanduse erikomitees. Konsultatsioonid toimuvad 60 päeva jooksul pärast taotluse saamist.

               4.Pool võib jätkata lõikes 5 sätestatud menetlust, kui ilmneb üks järgmistest asjaoludest:

               a)teine pool muudab oma volitatud ettevõtja programmi või selle rakendamist nii, et artikli 2 [Vastastikune tunnustamine ja rakendamise kohustus] lõike 1 kohaseks tunnustamiseks nõutav kokkusobivus on lakanud olemast;

               b)artikli 3 [Kokkusobivus] lõikes 2 sätestatud ühised valideerimised ei kinnita poole vastavate volitatud ettevõtja programmide kokkusobivust.

               5.Lõike 4 punktides a või b sätestatud kummagi asjaolu ilmnemisel võib pool taotleda konsultatsioone teise poolega tollikoostöö ja päritolureeglite tegeleva kaubanduse erikomitee raames. Konsultatsioonid toimuvad 60 päeva jooksul pärast taotluse saamist. Kui lepinguosaline leiab 90 päeva pärast taotluse esitamist endiselt, et artikli 2 [Vastastikune tunnustamine ja vastutus rakendamise eest] lõike 1 kohaseks tunnustamiseks vajalik ühilduvus on lõppenud, võib ta teavitada teist lepinguosalist oma kavatsusest peatada tolle programmi tunnustamine. Peatamine jõustub 30 päeva pärast teatamist.

               LISA SERVIN-1. KEHTIVAD MEETMED

               Märkused

               1.
                     Ühendkuningriigi ja Euroopa Liidu loendites on vastavalt artiklile SERVIN 2.7 [Nõuetele mittevastavad meetmed– investeeringute liberaliseerimine], artiklile SERVIN.3.6 [Nõuetele mittevastavad meetmed – piiriülene teenuskaubandus] ja artiklile 5.50 [Nõuetele mittevastavad meetmed – õigusteenused] sätestatud Ühendkuningriigi ja Euroopa Liidu reservatsioonid seoses olemasolevate meetmetega, mis ei ole kooskõlas kohustustega, mis on kehtestatud:

               (a)artiklis SERVIN.2.2 [Turulepääs – investeeringute liberaliseerimine] või SERVIN.3.2 [Turulepääs – piiriülene teenuskaubandus];

               (b)artiklis SERVIN.3.3 [Kohapealne esindatus – piiriülene teenuskaubandus];

               (c)artiklis SERVIN.2.3 [Võrdne kohtlemine – investeeringute liberaliseerimine] või SERVIN.3.4 [Võrdne kohtlemine – piiriülene teenuskaubandus];

               (d)artiklis SERVIN.2.4 [Enamsoodustusrežiim – investeeringute liberaliseerimine] või SERVIN.3.5 [Enamsoodustusrežiim – piiriülene teenuskaubandus];

               (e)artiklis SERVIN.2.5 [Kõrgem juhtkond ja juhatus];

               (f)artiklis SERVIN.2.6 [Toimimisnõuded] või

               (g)artiklis SERVIN.5.49 [Kohustused – õigusteenused].

               2. Poole reservatsioonid ei piira poolte õigusi ja kohustusi, mis tulenevad teenuskaubanduse üldlepingust (GATS).

               3. Iga reservatsioon hõlmab järgmisi osi:

               (a)sektor osutab üldisele sektorile, kus reservatsioon tehakse;

               (b)allsektor osutab konkreetsele sektorile, kus reservatsioon tehakse;

               (c)tegevusala liigitus osutab vajaduse korral reservatsiooniga hõlmatud CPC või ISIC rev 3.1 vastavale tegevusele või selles reservatsioonis sõnaselgelt teisiti kirjeldatud tegevusele;

               (d)reservatsiooni liik tähendab lõikes 1 osutatud kohustust, mille suhtes reservatsioon tehakse;

               (e)valitsustasand näitab, millisel valitsustasandil juhitakse meedet, mille suhtes reservatsioon tehakse;

               (f)meetmed hõlmavad õigusakte või muid meetmeid, mille suhtes reservatsioon tehakse, vastavalt sellele, kuidas neid kirjelduses esitatakse. Osas „Meetmed“ kirjeldatud meede:

               (I)tähendab meedet nagu see on muudetuna, jätkatuna või uuendatuna käesoleva lepingu jõustumiskuupäeval;

               (II)hõlmab võimalikke allmeetmeid, mis on heaks kiidetud või mis kehtivad kõnealuse meetme alusel või on sellega kooskõlas, ning

               (III)seoses Euroopa Liidu loendiga hõlmab kõiki õigusakte või muid meetmeid, millega rakendatakse direktiivi liikmesriigi tasandil ning

               (g)kirjelduses esitatakse kehtiva meetme nõuetele mittevastavad aspektid, mille suhtes reservatsioon tehakse.

               4.
                     Suurema selguse huvides olgu märgitud, et kui pool võtab vastu uue meetme valitsuse tasandil, mis erineb tasandist, millel reservatsioon algselt tehti, ning see uus meede asendab – territooriumil, mille suhtes seda kohaldatakse – meetmete osas viidatud algse meetme nõuetele mittevastava aspekti, käsitatakse uut meedet esialgse meetme muutmisena artikli SERVIN.2.7 [Nõuetele mittevastavad meetmed – investeeringute liberaliseerimine] lõike 1 punkti c; artikli SERVIN.3.6 [Nõuetele mittevastavad meetmed – piiriülene teenuskaubandus] lõike 1 punkti c ning artikli 4.5 [Nõuetele mittevastavad meetmed – füüsiliste isikute ärilisel eesmärgil sisenemine riiki ja ajutine viibimine] punkti c ja artikli SERVIN.5.50 [Nõuetele mittevastavad meetmed – õigusteenused] tähenduses.

               5.
                     Reservatsiooni tõlgendamisel võetakse arvesse reservatsiooni kõiki osi. Reservatsiooni tõlgendatakse nende peatükkides või jagudes esitatud asjaomaste kohustuste valguses, mille suhtes reservatsioon tehakse. Meetmete osa on teiste osade suhtes ülimuslik.

               6.
                     Ühendkuningriigi ja liidu loendites kasutatakse järgmisi mõisteid:

               (a)„ISIC Rev 3.1“ – rahvusvaheline majandustegevusalade klassifikaator, mis on esitatud ÜRO statistikaameti väljaandes Statistical Papers (Series M, nr 4, ISIC REV 3.1, 2002);

               (b)„ÜRO ühtne tooteklassifikaator (CPC)“ – ajutine ühtne tooteklassifikaator (Statistical Papers, Series M, nr 77, Department of International Economic and Social Affairs, Statistical Office of the United Nations, New York, 1991).

               7.
                     Ühendkuningriigi ja liidu loendite kohaldamisel tehakse reservatsioon seoses nõudega, et kohapealne esindatus peab olema liidu või Ühendkuningriigi territooriumil, artiklist SERVIN 3.3 [Kohapealne esindatus] ja mitte artiklist SERVIN 3.2 [Turulepääs] või SERVIN 3.4 [Võrdne kohtlemine]. Lisaks ei tehta selle nõude suhtes reservatsiooni artiklist SERVIN.2.3 [Võrdne kohtlemine].

               8.
                     Liidu tasandil võetud reservatsioon kehtib liidu ja liikmesriigi meetme suhtes riiklikul tasandil või valitsuse meetme suhtes liikmesriigis, välja arvatud juhul, kui liikmesriik on reservatsiooni kohaldamisalast välja jäetud. Liikmesriigi reservatsiooni kohaldatakse selle liikmesriigi tsentraalse, piirkondliku või kohaliku tasandi valitsuse meetme suhtes. Reservatsioonide kohaldamisel Belgias hõlmab tsentraalne valitsemistasand föderaalvalitsust ning piirkondade ja kogukondade valitsusi, sest neil kõigil on võrdsed seadusandlikud volitused. Liidu ja selle liikmesriikide reservatsioonide kohaldamisel tähendab piirkondlik valitsemistasand Soomes Ahvenamaad. Ühendkuningriigi tasandil tehtud reservatsioon kehtib keskvalitsuse, piirkondliku valitsuse või kohaliku omavalitsuse meetme suhtes.

               9.
                     Alljärgnev reservatsioonide loend ei sisalda kvalifikatsiooninõuete ja -menetluste, tehniliste standardite ning litsentsimisnõuete ja -menetlustega seotud meetmeid, kui need ei kujuta endast piirangut artikli SERVIN.2.2 [Turulepääs – investeeringute liberaliseerimine], artikli SERVIN.2.3 [Võrdne kohtlemine – Investeeringute liberaliseerimine], artikli SERVIN.3.2 [Turulepääs – piiriülene teenuskaubandus], artikli SERVIN.3.3 [Kohapealne esindatus – piiriülene teenuskaubandus]; artikli SERVIN.3.4 [Võrdne kohtlemine – piiriülene teenuskaubandus] või artikli SERVIN 5.49 [Kohustused –õigusteenused] tähenduses. Nende meetmete hulka võivad kuuluda eelkõige nõuded saada tegevusluba, täita universaalteenuse osutamise kohustust, omada reguleeritud sektorites tegutsemisel tunnustatud kvalifikatsiooni, sooritada teatavad eksamid, sealhulgas keeleeksamid, vastata teataval kutsealal tegutsemise nõuetele, näiteks kuuluda kutseorganisatsiooni, omada teenuse osutamiseks kohalikku esindajat või omada kohalikku aadressi, või mis tahes muud mittediskrimineerivad nõuded, mille kohaselt teatavaid tegevusi ei tohi ellu viia kaitstavates piirkondades või kaitstavatel aladel. Kuigi neid meetmeid ei ole loetletud, kohaldatakse neid jätkuvalt.

               10.
                     Suurema selguse huvides olgu märgitud, et liidu puhul ei kaasne võrdse kohtlemise kohustusega nõue laiendada Ühendkuningriigi füüsilistele või juriidilistele isikutele kohtlemist, mida liikmesriigis kohaldatakse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingule või selle lepingu kohaselt võetud meetmetele, kaasa arvatud nende rakendusaktidele liikmesriikides, järgmiste isikute suhtes:

               (I)muu liikmesriigi füüsilised isikud või residendid või

               (II)juriidilised isikud, kes on asutatud või organiseeritud teise liikmesriigi või liidu õiguse alusel ja kelle registrijärgne asukoht, juhatuse asukoht või peamine tegevuskoht on liidus.

               11.
                     Kohtlemine, mis tagatakse juriidilistele isikutele, kelle on asutanud poole investorid vastavalt teise poole õigusele (sealhulgas liidu puhul liikmesriigi õigusele) ning kelle registrijärgne asukoht, juhatuse asukoht või peamine tegevuskoht on teise poole territooriumil, ei piira võimalike teise osa [Kaubandus, transport ja kalandus] esimese rubriigi [Kaubandus] II jaotise [Teenused ja investeerimine] 2. peatükiga [Investeeringute liberaliseerimine] kooskõlas olevate tingimuste või kohustuste kohaldamist, mis kehtestati nende juriidiliste isikute suhtes siis, kui nad teise poole territooriumil asutati, ning nende kohaldamist jätkatakse.

               12.
                     Loendeid kohaldatakse üksnes Ühendkuningriigi ja liidu territooriumi suhtes vastavalt artiklile FINPROV.1 [Territoriaalne kohaldamisala] ja artikli OTH.9 [Geograafiline kohaldamisala] lõikele 2 ning need kehtivad üksnes liidu ja selle liikmesriikide ning Ühendkuningriigi vaheliste kaubandussuhete kontekstis. Need ei mõjuta liidu õigusest tulenevaid liikmesriikide õigusi ja kohustusi.

               13.
                     Suurema selguse huvides olgu märgitud, et mittediskrimineerivad meetmed ei kujuta endast turulepääsu piirangut artikli SERVIN.2.2 [Turulepääs – investeeringute liberaliseerimine], artikli SERVIN.3.2 [Turulepääs – piiriülene teenuskaubandus] või artikli SERVIN.5.49 [Kohustused – õigusteenused] tähenduses mis tahes meetme puhul:

               (a)millega nõutakse taristu omandiõiguse eraldamist selle taristu kaudu pakutavate kaupade või osutatavate teenuste omandiõigusest, et tagada aus konkurents, näiteks energeetika, transpordi ja telekommunikatsiooni valdkonnas;

               (b)millega ausa konkurentsi tagamiseks piiratakse omandiõiguse koondumist;

               (c)mille eesmärk on tagada loodusvarade ja keskkonna kaitse ja säilitamine, sealhulgas antavate kontsessioonide kättesaadavuse, arvu ja ulatuse piirang ning moratooriumi või keelu kehtestamine;

               (d)millega tehniliste või füüsiliste piirangute tõttu, näiteks seoses telekommunikatsiooni spektrite ja sagedustega, piiratakse antavate lubade arvu; või

               (e)millega nõutakse, et teatav protsent ettevõtte aktsionäridest, omanikest, osanikest või juhtidest oleks kvalifitseeritud või tegutseks teataval kutsealal, nagu juristid või raamatupidajad.

               14.
                     Seoses finantsteenustega: erinevalt välismaistest tütarettevõtjatest ei kohaldata väljaspool Euroopa Liitu asuva finantseerimisasutuse poolt vahetult liikmesriigis asutatud filiaalide suhtes, v.a teatavad piiratud erandid, liidu tasandil ühtlustatud usaldatavusnõuete kohast reguleerimist, mis võimaldab sellistel tütarettevõtjatel kasutada uute ettevõtete loomiseks ja kogu liidus piiriüleste teenuste osutamiseks ulatuslikumaid vahendeid. Seetõttu antakse nimetatud filiaalidele liikmesriigi territooriumil tegutsemise luba samadel tingimustel, mis kehtivad liikmesriigi kodumaiste finantsasutuste kohta, ning neilt võidakse nõuda vastavust mitmele konkreetsele usaldatavusnõudele, näiteks panganduse ja väärtpaberite puhul iseseisva kapitalisatsiooni nõudele ja muudele maksevõimet käsitlevatele nõuetele ning raamatupidamisaruandluse ja aruannete avaldamise nõuetele, ning kindlustuse puhul vastavust tagatiste ja hoiustamisega seotud erinõuetele, iseseisva kapitalisatsiooni nõudele, nõudele, et kindlustustehniliste eraldiste kattevarad paikneksid asjaomases liikmesriigis, ja vähemalt ühe kolmandiku suuruse solventsusmarginaali nõudele.

               Alljärgnevas reservatsioonide loendis kasutatakse järgmisi lühendeid:

                        UK Ühendkuningriik

                        EL Euroopa Liit, sealhulgas kõik selle liikmesriigid

                        AT Austria

                        BE Belgia

                        BG Bulgaaria

                        CY Küpros

                        CZ Tšehhi Vabariik

                        DE Saksamaa

                        DK Taani

                        EE Eesti

                        EL Kreeka

                        ES Hispaania

                        FI Soome

                        FR Prantsusmaa

                        HR Horvaatia

                        HU Ungari

                        IE Iirimaa

                        IT Itaalia

                        LT Leedu

                        LU Luksemburg

                        LV Läti

                        MT: Malta

                        NL Madalmaad

                        PL Poola

                        PT: Portugal

                        RO Rumeenia

                        SI Sloveenia

                        SK Slovakkia

                        SK Slovaki Vabariik

               Liidu loend

               Reservatsioon nr 1 – kõik sektorid

               Reservatsioon nr 2 – kutseteenused (v.a tervishoiuga seotud kutsealad)

               Reservatsioon nr 3 – kutseteenused (tervishoiuga seotud kutsealad ja farmaatsiatoodete jaemüük)

               Reservatsioon nr 4 – teadus- ja arendusteenused

               Reservatsioon nr 5 – kinnisvarateenused

               Reservatsioon nr 6 – äriteenused

               Reservatsioon nr 7 – sideteenused

               Reservatsioon nr 8 – ehitusteenused

               Reservatsioon nr 9 – turustusteenused

               Reservatsioon nr 10 – haridusteenused

               Reservatsioon nr 11 – keskkonnateenused

               Reservatsioon nr 12 – finantsteenused

               Reservatsioon nr 13 – tervishoiu- ja sotsiaalteenused

               Reservatsioon nr 14 – turismi- ja reisiteenused

               Reservatsioon nr 15 – meelelahutus-, kultuuri- ja sporditeenused

               Reservatsioon nr 16 – transporditeenused ja transpordi abiteenused

               Reservatsioon nr 17 – energeetikaga seotud tegevusalad

               Reservatsioon nr 18 – põllumajandus, kalapüük ja tootmine

               Reservatsioon nr 1 – kõik sektorid

                        Sektor:

                        kõik sektorid

                        Reservatsiooni liik:

                        turulepääs
                           võrdne kohtlemine
                           enamsoodustusrežiim
                           toimimisnõuded
                           kõrgem juhtkond ja juhatus
                           õigusteenustega seotud kohustused

                        Peatükk/punkt:

                        investeeringute liberaliseerimine; piiriülene teenuskaubandus ja õigusteenuste õigusraamistik

                        Valitsustasand:

                        EL/liikmesriik (kui ei ole sätestatud teisiti)

               Kirjeldus:

               a)
                     Ettevõtte liik

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – võrdne kohtlemine ja õigusteenuste õigusraamistik – kohustused:

               Euroopa Liit: Euroopa Liidu toimimise lepingu kohaselt liidu või liikmesriigi õiguse kohaselt asutatud juriidilistele isikutele, kelle registrijärgne asukoht, juhatuse asukoht või peamine tegevuskoht on liidus, sealhulgas neile, kelle on asutanud liidus Ühendkuningriigi investorid, võimaldatavat kohtlemist ei võimaldata väljaspool liitu asutatud juriidilistele isikutele ega nende filiaalidele või esindustele, sealhulgas Ühendkuningriigi juriidiliste isikute filiaalidele või esindustele.

               Vähemsoodsat kohtlemist võib kohaldada Euroopa Liidu või liikmesriigi õiguse kohaselt asutatud juriidilistele isikutele, millel on liidu territooriumil üksnes registrijärgne asukoht, v.a kui on võimalik näidata, et neil on tegelik ja püsiv side ühe liikmesriigi majandusega.

               Meetmed:

               Euroopa Liit: Euroopa Liidu toimimise leping.

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, kõrgem juhtkond ja juhatus:

               Reservatsiooni kohaldatakse üksnes tervishoiu-, sotsiaal- või haridusteenuste suhtes:

               Euroopa Liit (kohaldatakse ka piirkondlikul valitsustasandil): iga liikmesriik võib olemasoleva tervishoiu-, sotsiaal- või haridusteenuseid (CPC 93, 92) osutava riigiettevõtte või valitsusüksuse omakapitaliosaluste või varade müümisel või võõrandamisel keelata nende omakapitaliosaluste või varade omamise Ühendkuningriigi investorite või nende ettevõtete poolt või seda omandit piirata ja/või piirata selliste omakapitaliosaluste ja varade omanike võimalusi kontrollida võimalikke ettevõtteid, mis müümise või võõrandamise tulemusel tekivad. Seoses sellise müügi või muu võõrandamisega võib iga liikmesriik vastu võtta või säilitada meetmed, mis on seotud kõrgema juhtkonna või juhatuse liikmete kodakondsusega, ning meetmed, millega piiratakse tarnijate arvu.

               Käesolevas reservatsioonis:

               (I)käsitatakse pärast käesoleva lepingu jõustumist säilitatud või vastu võetud meedet, millega müügi või muu võõrandamise hetkel keelatakse omakapitali või vara omamine või kehtestatakse sellele piirangud või kodakondsusnõuded või kehtestatakse piirangud tarnijate arvule, nagu on kirjeldatud käesolevas reservatsioonis, kehtiva meetmena ning

               (II)„riigiettevõte“ on ettevõte, mida omab või kontrollib oma osaluse kaudu ükskõik milline liikmesriik, sealhulgas ettevõte, mis on asutatud pärast käesoleva lepingu jõustumist üksnes selleks, et müüa või võõrandada olemasolevasse riigiettevõttesse või valitsusasutusse paigutatud omakapitali või sellise ettevõtte või asutuse vara.

               Meetmed:

               Euroopa Liit: vastavalt kirjelduse osale, nagu on osutatud eespool.

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – võrdne kohtlemine ja õigusteenuste õigusraamistik – kohustused:

               AT: filiaali käitamiseks peavad väljastpoolt Euroopa Majanduspiirkonda (EMP) pärit äriühingud määrama ennast esindama vähemalt ühe isiku, kes elab Austrias.

               Austria kaubandus- ja tööstusseadustiku (Gewerbeordnung) järgimise eest vastutavate juhtivtöötajate (tegevdirektorid, füüsilised isikud) elukoht peab olema Austrias.

               BG: Välisriikide juriidilised isikud, kes ei ole asutatud Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) liikmesriigi õigusaktide alusel, võivad tegeleda äritegevusega, kui nad on registreeritud äriühinguna Bulgaaria Vabariigi äriregistris. Filiaalide asutamiseks on nõutav luba.

               Välisriigi ettevõtete esinduskontorid tuleb registreerida Bulgaaria kaubandus- ja tööstuskojas. Sellised kontorid ei tohi tegeleda majandustegevusega – neil on üksnes õigus reklaamida oma omanikku ja tegutseda esindaja või agendina.

               EE: kui vähemalt poolte osaühingu, aktsiaseltsi või filiaali juhatuse liikmete elukoht ei ole Eestis, EMP teises liikmesriigis või Šveitsi Konföderatsioonis, peab osaühing, aktsiaselts või välisriigi äriühing määrama kontaktpunkti, mille Eesti aadressi saab kasutada ettevõtjale adresseeritud menetlusdokumentide ja tahteavalduste edastamiseks (s.t välisriigi äriühingu filiaal).

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – võrdne kohtlemine; piiriülene teenuskaubandus – turulepääs ja õigusteenuste õigusraamistik – kohustused:

               FI: vähemalt ühel täisühingu osanikul või usaldusühingu täisosanikul peab olema elukoht EMPs või kui osanik on juriidiline isik, peab tema alaline asukoht (mitte filiaalid) olema EMPs. Registreerimisasutus võib teha erandeid.

               Eraettevõtjana tegutsemiseks on nõutav elukoht EMP riigis.

               Kui organisatsioon, mis on pärit mõnest EMPsse mittekuuluvast riigist, kavatseb tegeleda äritegevuse või kaubandusega Soome filiaali asutamise kaudu, on nõutav kauplemisluba.

               Vähemalt üks juhatuse tava- ja asendusliikmetest ning tegevdirektor peavad elama EMP riigis. Registreerimisasutus võib teha äriühingutele erandeid.

               SE: välisriigi äriühing, kes ei ole asutanud Rootsis juriidilist isikut või kes tegeleb ettevõtlusega kaubandusagendi vahendusel, teostab kommertstehingud Rootsis registreeritud filiaali kaudu, millel on sõltumatu juhatus ja eraldi raamatupidamine. Filiaali tegevdirektor ja vajaduse korral asetegevdirektor peavad elama EMP riigis. Väljaspool EMPd elav füüsiline isik, kes teostab Rootsis kommertstehinguid, peab ametisse määrama ja registreerima residendist esindaja, kes vastutab äritegevuse eest Rootsis. Rootsis toimuva äritegevuse kohta peetakse eraldi raamatupidamisarvestust. Pädev asutus võib üksikjuhtumitel teha filiaali- ja elukohanõudest erandeid. Alla aasta kestvate ehitusprojektide puhul, mida teostab väljaspool EMPd asuv äriühing või füüsiline isik, tehakse filiaali asutamise või residendist esindaja määramise nõudest erand.

               Piiratud vastutusega äriühingute ning majandusühistute puhul peab vähemalt 50 % juhatuse liikmetest, vähemalt 50 % juhatuse asendusliikmetest, tegevdirektor, asetegevdirektor ja vähemalt üks äriühingu nimel allkirjastamise õigust omav isik (kui sellised isikud on olemas) elama EMP riigis. Pädev asutus võib kõnealuse tingimuse puhul teha erandeid. Kui ükski äriühingu või ühistu esindajatest ei ela Rootsis, peab juhatus määrama ja registreerima Rootsis elava isiku, kellel on volitused tegutseda äriühingu või ühistu nimel.

               Vastavad tingimused kehtivad kõikide muude juriidilise isiku liikide asutamise suhtes.

               SK: välisriigi füüsiline isik, kelle nimi kantakse asjakohasesse äriregistrisse (äriregister, ettevõtlusregister või muu kutseregister) ettevõtja nimel tegutsema volitatud isikuna, peab esitama Slovakkia elamisloa.

               Meetmed:

               AT: Aktiengesetz, BGBL. Nr. 98/1965, § 254 (2);

               GmbH-Gesetz, RGBL. Nr. 58/1906, § 107 (2) ja Gewerbeordnung, BGBL. Nr. 194/1994, § 39 (2a).

               BG: äriseadus, artikkel 17a, ning

               investeerimise elavdamise seadus, artikkel 24.

               EE: äriseadustiku § 631 lõiked 1, 2 ja 4.

               FI: laki elinkeinon harjoittamisen oikeudesta (ettevõtlusega tegelemise õiguse seadus) (122/1919), § 1;

               osuuskuntalaki (ühistuseadus) (1488/2001);

               osakeyhtiölaki (piiratud vastutusega äriühingu seadus) (624/2006) ning

               laki luottolaitostoiminnasta (krediidiasutuste seadus) (121/2007).

               SE: lag om utländska filialer m.m (välisfiliaalide seadus) (1992:160);

               aktiebolagslag (äriühingute seadus) (2005:551);

               majandusühistute seadus (2018:672) ja Euroopa majandushuviühingute seadus (1994:1927).

               SK: seadus nr 513/1991 äriseadustiku kohta (artikkel 21) seadus nr 455/1991 kauplemislubade kohta ning

               seadus nr 404/2011 välismaalaste elamise kohta (artiklid 22 ja 32).

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, toimimisnõuded ja õigusteenuste õigusraamistik – kohustused:

               BG: asutatud ettevõtted võivad võtta kolmandate riikide kodanikke tööle ainult sellistele ametikohtadele, mille puhul Bulgaaria kodakondsusnõue puudub. Asutatud ettevõtte poolt eelneva 12 kuu jooksul tööle võetud kolmandate riikide kodanike koguarv ei tohi ületada 20 % (väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate puhul 35 %) töölepingu alusel tööle võetud Bulgaaria, teiste liikmesriikide, EMP lepingu osalisriikide või Šveitsi Konföderatsiooni kodanike keskmisest arvust. Lisaks peab tööandja enne kolmanda riigi kodaniku töölevõtmist tööturutesti abil tõendama, et vastavale ametikohale sobivat Bulgaaria, Euroopa Liidu, EMP või Šveitsi töötajat ei ole.

               Kõrgelt kvalifitseeritud, hooaja- ja lähetatud töötajate, ettevõtjasiseselt üleviidud töötajate ning teadlaste ja üliõpilaste puhul ei ole ühe ettevõtte heaks töötavate kolmandate riikide kodanike arv piiratud. Nendesse kategooriatesse kuuluvate kolmandate riikide kodanike töölevõtmiseks ei ole tööturutest nõutav.

               Meetmed:

               BG: tööjõurände ja tööjõu liikuvuse seadus.

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine:

               PL: Esinduse majandustegevus võib hõlmata üksnes välisriigi emaettevõtja reklaamimist ja edendamist. Kõigis sektorites peale õigusteenuste sektori võivad väljastpoolt Euroopa Liitu pärit investorid ja nende ettevõtted asutada üksnes usaldusühingu, piiratud vastutusega kapitaliühingu, osaühingu või aktsiaseltsi; kodumaised investorid ja ettevõtted võivad kasutada ka mitteärilise partnerluse vormis tegutsevate ettevõtete vorme (täisühing ja piiramatu vastutusega ühing).

               Meetmed:

               PL: 6. märtsi 2018. aasta seadus välisriigi ettevõtjate ja muude välisriigi isikute majandustegevust Poola Vabariigi territooriumil käsitlevate eeskirjade kohta.

               b)
                     Kinnisvara omandamine

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – võrdne kohtlemine:

               AT (kohaldatakse piirkondlikul valitsustasandil): väljastpoolt Euroopa Liitu pärit füüsilised isikud ja ettevõtjad peavad kinnisvara omandamiseks, ostmiseks, rentimiseks või kasutusrendiks saama loa pädevatelt piirkondlikelt asutustelt (Länder). Luba antakse üksnes juhul, kui kinnisvara omandamine leitakse olevat avalikes huvides (silmas pidades eeskätt majandus-, sotsiaal- ja kultuurihuve).

               CY: Küproslased, Küprose päritolu isikud ja liikmesriikide kodanikud saavad omandada Küprosel mis tahes vara ilma piiranguteta. Ükski välismaalane ei saa omandada (välja arvatud surma tõttu) kinnisvara ilma ministrite nõukogu loata. Kui välismaalase omandatav kinnisvara on suurem kui krunt, mis on vajalik maja ehitamiseks või ametipinna rajamiseks, või ületab muul moel kaht donumit (2,676 ruutmeetrit), kohaldatakse ministrite nõukogu loa väljastamisel tingimusi, piiranguid ja kriteeriume, mis on sätestatud ministrite nõukogu koostatud ja esindajatekoja heakskiidetud määrustes. Välismaalane on iga isik, kes ei ole Küprose Vabariigi kodanik, sh välismaalase kontrollitav äriühing. Mõiste ei hõlma Küprose päritolu välismaalasi ja Küprose Vabariigi kodanike Küprose kodakondsuseta abikaasasid.

               CZ: riigi omandis oleva põllumajandusmaa suhtes kohaldatakse erieeskirju. Riigi põllumajandusmaad võivad omandada ainult Tšehhi Vabariigi, mõne teise liikmesriigi või EMP lepingu osalisriigi või Šveitsi Konföderatsiooni kodanikud. Juriidilised isikud võivad riigilt põllumajandusmaad omandada üksnes juhul, kui nad on Tšehhi Vabariigi põllumajandusettevõtjad või samasuguse staatusega isikud mõnes teises Euroopa Liidu liikmesriigis, EMP lepingu osalisriigis või Šveitsi Konföderatsioonis.

               DK: füüsilised isikud, kes ei ela Taanis ja kes ei ole varem elanud Taanis vähemalt viis aastat, peavad Taani omandamise seaduse kohaselt saama justiitsministeeriumilt loa, et omandada õigus Taanis asuvale kinnisasjale. See kehtib ka juriidilistele isikutele, kes ei ole Taanis registreeritud. Füüsilised isikud võivad kinnisasja omandada juhul, kui taotleja kavatseb kinnisasja kasutada oma peamise elukohana.

               Taanis registreerimata juriidilistel isikutel on üldjuhul lubatud kinnisasja omandada juhul, kui omandamine on eelduseks ostja äritegevusele. Luba on vaja ka juhul, kui taotleja kavatseb kinnisasja kasutada sekundaarse elukohana. Selline luba antakse üksnes siis, kui üldise ja konkreetse hindamise teel leitakse, et taotlejal on eriti tugev side Taaniga.

               Omandamise seaduse kohane luba antakse üksnes konkreetse kinnisasja omandamise korral. Põllumajandusmaa omandamist eraisikute või juriidiliste isikute poolt reguleerib ka Taani seadus põllumajandusliku kinnisvara kohta (lov om landbrugsejendomme), millega on kehtestatud põllumajandusliku kinnisvara omandamisel piirangud kõikidele isikutele, nii taanlastele kui ka välismaalastele. Seega peavad kõik põllumajanduskinnistut omandada soovivad füüsilised või juriidilised isikud vastama kõnealuses seaduses sätestatud nõuetele. Üldiselt tähendab see, et põllumajandusliku majapidamise suhtes kohaldatakse piiratud elukohanõuet. Elukohanõue ei ole personaalne. Juriidilised isikud peavad olema seaduse §-des 20 ja 21 loetletud liiki ning nad peavad olema registreeritud liidus (või EMPs).

               EE: OECD liikmesriigi juriidilisel isikul on õigus omandada kinnisvara, mis hõlmab

               I.kokku vähem kui kümme hektarit põllumajandusmaad, metsamaad või põllumajandus- ja metsamaad, ilma piiranguteta;

               II.kümme hektarit või rohkem põllumajandusmaad, kui juriidiline isik on kinnisasja omandamisele vahetult eelnenud kolme aasta jooksul tegelenud Euroopa Liidu toimimise lepingu I lisas loetletud põllumajandustoodete tootmisega, välja arvatud kalandustooted ja puuvill (edaspidi „põllumajandustooted“);

               III.kümme hektarit või rohkem metsamaad, kui juriidiline isik on kinnisasja omandamisele vahetult eelnenud kolme aasta jooksul tegelenud metsa majandamisega metsaseaduse tähenduses (edaspidi „metsamajandamine“) või põllumajandustoodete tootmisega;

               IV.vähem kui kümme hektarit põllumajandusmaad ja vähem kui kümme hektarit metsamaad, kuid kokku kümme hektarit või rohkem põllumajandus- ja metsamaad, kui juriidiline isik on kinnisasja omandamisele vahetult eelnenud kolme aasta jooksul tegelenud põllumajandustoodete tootmise või metsa majandamisega.

               Kui juriidiline isik ei vasta alapunktides ii–iv sätestatud nõuetele, võib ta omandada kinnisasja, mis hõlmab kümme hektarit või rohkem põllumajandusmaad, metsamaad või põllumajandus- ja metsamaad kokku, üksnes omandatava kinnisasja asukohajärgse kohaliku omavalitsuse volikogu loal.

               EMP-väliste riikide kodanike suhtes kohaldatakse teatavates geograafilistes piirkondades kinnisvara omandamise piiranguid.

               EL: kinnisvara omandamine või rentimine piirialadel on keelatud füüsilistele või juriidilistele isikutele, kelle kodakondsus või asukoht on väljaspool liikmesriike ja Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni. Keelu võib tühistada kaalutlusotsusega, mille võtab vastu asjaomase detsentraliseeritud haldusüksuse komitee (või riigi kaitseminister, kui kasutatav kinnisvara kuulub era- ja riigiomandi kasutamise fondile). .

               HR: Välisriikide äriühingud tohivad omandada teenuste osutamiseks kinnisvara üksnes juhul, kui nad on asutatud ja registreeritud Horvaatias juriidilise isikuna. Kinnisvara omandamiseks teenuste osutamiseks filiaalide poolt on vaja justiitsministeeriumi heakskiitu. Välismaalased ei saa omandada põllumajandusmaad.

               MT: Isikud, kes ole liikmesriigi kodanikud, ei saa omandada kinnisvara kaubanduslikel eesmärkidel. Äriühingud, mille aktsiatest 25 % (või rohkem) kuulub isikutele väljastpoolt Euroopa Liitu, peavad saama kaubanduslikel või ärilistel eesmärkidel kinnisvara ostuks pädevalt asutuselt (rahandusministrilt) loa. Pädev asutus otsustab, kas kavandatav omandamine toob Malta majandusele puhaskasu.

               PL: Välismaalased vajavad kinnisvara otseseks või kaudseks omandamiseks luba. Luba antakse siseministri haldusaktiga kaitseministri nõusolekul, ning põllumajandusliku kinnisvara puhul ka põllumajanduse ja maaelu arengu ministri nõusolekul.

               Meetmed:

               AT: Burgenländisches Grundverkehrsgesetz, LGBL. nr 25/2007;

               Kärntner Grundverkehrsgesetz, LGBL. nr 9/2004;

               NÖ – Grundverkehrsgesetz, LGBl. 6800;

               OÖ – Grundverkehrsgesetz, LGBl. nr 88/1994;

               Salzburger Grundverkehrsgesetz, LGBL. nr 9/2002;

               Steiermärkisches Grundverkehrsgesetz, LGBL. nr 134/1993;

               Tiroler Grundverkehrsgesetz, LGBL. nr 61/1996; Voralberger Grundverkehrsgesetz, LGBL. nr 42/2004; ning

               Wiener Ausländergrundverkehrsgesetz, LGBL. nr 11/1998.

               CY: (välismaalaste poolt) kinnisvara omandamise seadus (109. peatükk), kehtivas sõnastuses.

               CZ: seadus nr 503/2012 Coll. (riikliku maa-ameti kohta), kehtivas sõnastuses.

               DK: Taani kinnisvara omandamise seadus (konsolideeritud seadus nr 265 kinnisvara omandamise kohta,

               21 märts 2014);

               korraldus omandamise kohta (18. septembri 1995. aasta korraldus nr 764) ja põllumajandusettevõtete seadus (4. jaanuari 2017. aasta konsolideeritud seadus nr 27).

               EE: kinnisasja omandamise kitsendamise seadus, 2. peatüki § 4, 3. peatüki § 10, 2017.

               EL: seadus 1892/1990, kehtivas sõnastuses, ning taotluste puhul ka kaitseministri ja kodanikukaitse ministrite otsus F.110/3/330340/S.120/7-4-14.

               HR: omandiõigust ja muid varalisi õigusi käsitlev seadus (OG 91/96, 68/98, 137/99, 22/00, 73/00, 129/00, 114/01, 79/06, 141/06, 146/08, 38/09, 143/12, 152/14), artiklid 354–358.b; põllumajandusmaa seadus (OG 20/18, 115/18, 98/19), artikkel 2; üldise haldusmenetluse seadus.

               MT: kinnisvaraseadus (omandamine mitteresidentide poolt), 246. peatükk, ja ELi ühinemislepingu protokoll nr 6 lisaeluasemete omandamise kohta Maltal.

               PL: 24. märtsi 1920. aasta seadus kinnisvara omandamise kohta välismaalaste poolt (2016. aasta Poola ametlik väljaanne nr 1061, mida on muudetud).

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine:

               HU: Mitteresidendid peavad saama kinnisvara omandamiseks loa haldusasutuselt, mis vastutab asjaomase kinnisvara geograafilise asukoha eest.

               Meetmed:

               HU: valitsuse dekreet nr 251/2014 (X. 2) välismaalaste poolt

               kinnisvara, välja arvatud põllumajanduslikel või metsanduslikel eesmärkidel kasutatava maa, omandamise kohta ja 1993. aasta seadus nr LXXVIII (paragrahv 1/A).

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, enamsoodustusrežiim:

               LV: Ühendkuningriigi kodanikul on lubatud omandada linnamaad Lätis või mõnes teises liikmesriigis registreeritud juriidiliste isikute kaudu:

               (I)kui üle 50 % äriühingu omakapitalist kuulub liikmesriikide kodanikele, Läti valitsusele ja/või omavalitsusele;

               (II)kui üle 50 % äriühingu omakapitalist kuulub sellise kolmanda riigi füüsilistele isikutele ja äriühingutele, kellega Läti on sõlminud investeeringute edendamist ja vastastikust kaitset käsitleva kahepoolse lepingu, mille Läti parlament on heaks kiitnud enne 31. detsembrit 1996;

               (III)kui üle 50 % äriühingu omakapitalist kuulub sellise kolmanda riigi füüsilistele isikutele ja äriühingutele, kellega Läti on sõlminud investeeringute edendamist ja vastastikust kaitset käsitleva kahepoolse lepingu pärast 31. detsembrit 1996, kui kõnealuses lepingus on kindlaks määratud Läti füüsiliste isikute ja äriühingute õigused maa omandamisel asjaomases kolmandas riigis;

               (IV) kui üle 50 % äriühingu omakapitalist kuulub ühiselt punktides i–iii osutatud isikutele; või

               (V)mis on riigile kuuluv piiratud vastutusega äriühing, kui talle kuuluvad äriühingu aktsiad on noteeritud börsil.

               Kui Ühendkuningriik lubab Läti kodanikel ja ettevõtjatel osta oma territooriumil asuvates linnades kinnisvara, lubab Läti Ühendkuningriigi kodanikel ja ettevõtjatel osta Läti linnades kinnisvara samadel tingimustel kui Läti kodanikel.

               Meetmed:

               LV: Läti Vabariigi linnade maareformi seadus, jaotised 20 ja 21.

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – võrdne kohtlemine, enamsoodustusrežiim:

               DE: kinnisvara omandamise suhtes võidakse kohaldada teatavaid vastastikkuse tingimusi.

               ES: et teha välisinvesteeringuid tegevusse, mis on otseselt seotud ELi mittekuuluvate riikide diplomaatiliste esinduste jaoks tehtavate kinnisvarainvesteeringutega, on vaja Hispaania ministrite nõukogu haldusluba, välja arvatud juhul, kui on sõlmitud vastastikune liberaliseerimisleping.

               RO: välismaalased, kodakondsuseta isikud ja juriidilised isikud (välja arvatud liikmesriigi või EMP riigi kodanikud ja juriidilised isikud) võivad omandada maa omandiõiguse rahvusvaheliste lepingutega reguleeritud tingimustel vastastikkuse põhimõttel. Välismaalased, kodakondsuseta isikud ja juriidilised isikud ei või omandada maa omandiõigust soodsamatel tingimustel kui need, mida kohaldatakse Euroopa Liidu füüsiliste või juriidiliste isikute suhtes.

               Meetmed:

               DE: Einführungsgesetz zum Bürgerlichen Gesetzbuche (EGBGB, tsiviilseadustiku sissejuhatav seadus).

               ES: 23. aprilli 1999. aasta kuninglik dekreet nr 664/1999 välisinvesteeringute kohta.

               RO: seadus nr 17/2014 teatavate meetmete kohta, millega reguleeritakse väljaspool linna asuva põllumajandusmaa müümist ja ostmist (muutmisel), ning

               seadus nr 268/2001 riigi- ja eraomandis olevat põllumajandusmaad haldavate ettevõtete erastamise kohta ning selleks erastamisagentuuri asutamise kohta, kehtivas sõnastuses.

               Reservatsioon nr 2 – kutseteenused (v.a tervishoiuga seotud kutsealad)

                        Sektor – allsektor:

                        kutseteenused – õigusteenused; patendivolinik, tööstusomandi volinik, intellektuaalomandi volinik; majandusarvestus- ja raamatupidamisteenused; auditeerimisteenused, maksualase nõustamise teenused; arhitektuuri- ja linnaplaneerimise teenused, inseneriteenused ja integreeritud inseneriteenused

                        Tegevusala liigitus:

                        CPC 861, 862, 863, 8671, 8672, 8673, 8674, 879 osa

                        Reservatsiooni liik:

                        turulepääs
                           võrdne kohtlemine
                           enamsoodustusrežiim
                           kõrgem juhtkond ja juhatus
                           kohapealne esindatus
                           õigusteenustega seotud kohustused

                        Peatükk/punkt:

                        investeeringute liberaliseerimine; piiriülene teenuskaubandus ja õigusteenuste õigusraamistik

                        Valitsustasand:

                        EL/liikmesriik (kui ei ole sätestatud teisiti)

               Kirjeldus:

               a)
                     õigusteenused (CPC 861 osa)
                  120

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs ja õigusteenuste õigusraamistik – kohustused

               Euroopa Liit: igas liikmesriigis kohaldatakse konkreetseid mittediskrimineerivaid õigusliku vormi nõudeid.

               i)
                     Määratud õigusteenused, mida osutatakse päritolujurisdiktsiooni kutsenimetuse all (CPC 861 osa – õigusabi-, vahekohtu-, lepitus- ja vahendusteenused seoses kodujurisdiktsiooniga ja rahvusvahelise õigusega, mida reguleeritakse teise osa (Kaubandus, transport ja kalandus) esimese rubriigi [Kaubandus] II jaotise 5. peatüki [Õigusraamistik] 7. jaoga [Õigusteenused]

               Suurema selguse huvides ja kooskõlas märkustega, eelkõige punktiga 9, olgu märgitud, et advokatuuris registreerumise nõuded võivad hõlmata nõuet läbida litsentseeritud advokaadi järelevalve all koolitus või omada konkreetse advokatuuri jurisdiktsioonis kontorit või postiaadressi, et taotleda selle advokatuuri liikmesust. Mõned liikmesriigid võivad kehtestada nõude, et füüsilistel isikutel, kes on teataval ametikohal advokaadibüroos/äriühingus/ettevõttes või tegutsevad osanike või aktsionäride nimel, peab olema õigus praktiseerida vastuvõtva jurisdiktsiooni õigust.

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene teenuskaubandus – võrdne kohtlemine, turulepääs ja õigusteenuste õigusraamistik – kohustused:

               AT:

               õigusteenuste osutamiseks seoses vastuvõtva jurisdiktsiooni (liidu ja selle liikmesriigi) õigusega, sealhulgas kohtus esindamiseks, nõutakse EMP riigi või Šveitsi kodakondsust ja elukohta (kaubanduslik kohalolek). Üksnes EMP riigi või Šveitsi Konföderatsiooni advokaadid pakkuda võivad õigusteenuseid kaubandusliku kohaloleku kaudu. Rahvusvahelise avaliku õiguse ja päritolujurisdiktsiooni õigusega seotud õigusteenuseid lubatakse osutada üksnes piiriülesel alusel.

               Välisriigi advokaatide (kes peavad olema saanud oma päritolujurisdiktsioonis täieliku erialase väljaõppe) osalus mis tahes advokaadibüroo aktsiakapitalis ja tegevustulemustes ei tohi ületada 25 %; ülejäänud peavad olema täielikult kvalifitseeritud EMP riigi või Šveitsi advokaadid ning üksnes viimatinimetatud võivad otsustavalt mõjutada advokaadibüroo otsustamisprotsessi.

               BE: (ka seoses enamsoodustusrežiimiga) Välismaised advokaadid võivad tegutseda õigusnõustajatena. Juristid, kes on välisriigi (ELi-välise) advokatuuri liikmed ja soovivad Belgias tegutseda, kuid ei vasta täieliku kvalifikatsiooniga juristide registrisse, ELi nimekirja või juristide praktikantide nimekirja kandmise tingimustele, võivad taotleda registreerimist nn B-loendis. Selline B-loend on olemas ainult Brüsseli advokatuuris. B-loendisse kantud juristil on lubatud osutada kindlaksmääratud õigusteenuseid.

               BG: (ka seoses enamsoodustusrežiimiga): Vahendusteenuste puhul on nõutav alaline elukoht. Vahendaja võib olla üksnes isik, kes on kantud justiitsministri juures tegutsevasse ühtsesse vahendajate registrisse.

               Bulgaarias võib äriühingute asutamise korral ja nende tegutsemisel ning teenuste osutamisel võimaldada täielikku võrdset kohtlemist üksnes äriühingutele, mis on asutatud riikides, kellega on sõlmitud või sõlmitakse kahepoolsed vastastikuse õigusabi lepingud, ja selliste riikide kodanikele.

               CY: Nõutav on EMP või Šveitsi kodakondsus ning elukoht (kaubanduslik kohalolek). Küprosel võivad advokaadibüroo partneriteks, aktsionärideks või juhatuse liikmeteks olla üksnes advokatuuri kuuluvad advokaadid.

               CZ: Välisriigi advokaatide puhul on nõutav elukoht (kaubanduslik kohalolek).

               DE: Välisriigi advokaatidele (välja arvatud EMP riikide ja Šveitsi kvalifitseeritud advokaadid) võidakse kehtestada piirangud vastuvõtva jurisdiktsiooni õigusega seotud õigusteenuseid osutava advokaadibüroo aktsiate omamise suhtes.

               DK: Ilma et see piiraks eespool esitatud ELi reservatsiooni kohaldamist, võivad advokaadibüroo aktsiaid omada üksnes advokaadid, kes praktiseerivad aktiivselt asjaomases advokaadibüroos, selle emaettevõtjas või tütarettevõtjas, advokaadibüroo teised töötajad või muu Taanis registreeritud advokaadibüroo. Teised advokaadibüroo töötajad võivad kollektiivselt omada alla 10 % aktsiatest ja hääleõigustest ning aktsionäriks saamiseks peavad nad sooritama eksami õigusnormide kohta, mis on advokaadibüroo tegevusvaldkondade seisukohast eriti olulised.

               Juhatuse liikmeks võivad olla ainult advokaadid, kes praktiseerivad aktiivselt asjaomases advokaadibüroos, selle emaettevõtjas või tütarettevõtjas, teised aktsionärid ja töötajate esindajad. Enamik juhatuse liikmetest peavad olema advokaadid, kes praktiseerivad aktiivselt asjaomases advokaadibüroos, selle emaettevõtjas või tütarettevõtjas. Advokaadibüroo juhiks võivad olla üksnes advokaadid, kes praktiseerivad aktiivselt asjaomases advokaadibüroos, selle emaettevõtjas või tütarettevõtjas, ning teised eespool nimetatud eksami sooritanud aktsionärid.

               ES: Määratud õigusteenuste osutamiseks on nõutav kutsetegevuse aadress.

               FR Alaliseks praktiseerimiseks on nõutav elukoht või ettevõtte asutamine EMPs. Ilma et see piiraks eespool esitatud ELi reservatsiooni kohaldamist: kõigi advokaatide puhul peab advokaadibüroo tegutsema ühes järgmistest õiguslikest vormidest, mis on Prantsusmaa õiguse alusel mittediskrimineerivalt lubatud: SCP (société civile professionnelle), SEL (société d’exercice libéral), SEP (société en participation), SARL (société à responsabilité limitée), SAS (société par actions simplifiée), SA (société anonyme), SPE (société pluriprofessionnelle d’exercice) ja „association“ teatavatel tingimustel. aktsionäride, juhatuse liikmete ja osanike suhtes võidakse kohaldada nende kutsetegevusega seotud eripiiranguid.

               HR: Advokaadibüroo võib asutada ainult advokaat, kellel on Horvaatia juristi staatus (Ühendkuningriigi äriühingud võivad asutada filiaale, kes ei tohi värvata Horvaatia advokaate).

               HU: Nõutav on Ungari advokaadi (ügyvéd) või advokaadibürooga (ügyvédi iroda) sõlmitud koostööleping. Välisriigi õigusnõustaja ei või olla Ungari advokaadibüroo liige. Välisriigi juristil ei ole õigust valmistada ette dokumente, mis tuleb esitada vahekohtunikule, lepitajale või vahendajale, ega tegutseda vaidluses kliendi seadusliku esindajana nende isikute ees.

               PT (ka seoses enamsoodustusrežiimiga): Portugalis õigusteaduskonna diplomi omandanud välisriigi kodanikud võivad registreerida end Portugali advokatuuris (Ordem dos Advogados) samadel tingimustel nagu Portugali kodanikud, kui nende asjaomane riik taga Portugali kodanikele samaväärse kohtlemise.

               Teised välismaalased, kellel on õigusteaduse kraad, mida on tunnustanud Portugali kõrgkooli õigusteaduskond, võivad end advokatuuri liikmeks registreerida tingimusel, et nad läbivad nõutud koolituse ning lõpliku hindamise ja sooritavad vastuvõtueksami.

               Õigusnõustamist võivad pakkuda juristid, tingimusel et nende alaline elukoht (domiciliação) on Portugalis, nad sooritavad kutseeksami ja on registreeritud advokatuuris.

               RO: Välisriigi advokaat ei tohi koostada kohtutele ja muudele õigusasutustele suulisi ega kirjalikke järeldusi, välja arvatud rahvusvahelise vahekohtumenetluse korral.

               SE: (ka seoses enamsoodustusrežiimiga) Ilma et see piiraks eespool esitatud ELi reservatsiooni kohaldamist: Rootsi advokatuuri liiget tohivad palgata üksnes teised advokatuuri liikmed või advokatuuri liikmete äriasju ajavad äriühingud. Advokatuuri liikme võib siiski palgata ka advokaadiülesandeid täitev välisriigi äriühing, tingimusel et asjaomane äriühing asub liidu liikmesriigis, EMP riigis või Šveitsi Konföderatsioonis. Rootsi advokatuuri juhatuse erandit silmas pidades võib Rootsi advokatuuri liige töötada ka advokaadibüroos, mis ei asu Euroopa Liidus.

               Äriühingu või partnerluse vormis tegutsevatel advokatuuri liikmetel ei tohi olla muud eesmärki ega äritegevust kui advokaadielukutse praktiseerimine. Koostöö teiste advokaadibüroodega on lubatud, kuid koostööks välisriikide büroodega on vaja Rootsi advokatuuri juhatuse luba. Vaid advokatuuri liige võib otseselt või kaudselt või äriühingu kaudu töötada advokaadi kutsealal, omada äriühingu aktsiaid või olla partner. Vaid advokatuuri liige võib olla äriühingu või partnerluse juhatuse liige või asendusliige, asetegevdirektor, allkirjaõigusega isik või sekretär.

               SI: (ka seoses enamsoodustusrežiimiga) Välisriigi jurist, kellel on õigus praktiseerida välisriigis, võib osutada õigusteenuseid või praktiseerida advokaatide seaduse artiklis 34a sätestatud tingimustel, juhul kui on täidetud tegeliku vastastikkuse nõue. Ilma et see piiraks mittediskrimineerivaid õigusliku vormi nõudeid käsitleva ELi reservatsiooni kohaldamist, on Sloveenia advokatuuri määratud advokaatide kaubanduslik kohalolek võimalik üksnes ühe osanikuga äriühingu, piiratud vastutusega õigusbüroo (partnerluse) või piiramatu vastutusega õigusbüroo (partnerluse) vormis. Advokaadibüroo tegevus piirdub õiguse praktiseerimisega. Advokaadibüroo partneriteks võivad olla üksnes advokaadid.

               SK: Kolmandate riikide advokaatide puhul on nõutav tegelik vastastikkus.

               (II)Muud õigusteenused (vastuvõttev jurisdiktsioon, sealhulgas õigusnõustamine, vahekohtu-, lepitus- ja vahendusteenused ning seadusjärgse esindamise teenused).

               Suurema selguse huvides olgu märgitud, et Suurema selguse huvides ja kooskõlas märkustega, eelkõige punktiga 9, olgu märgitud, et advokatuuris registreerumise nõuded võivad hõlmata nõuet omandada vastuvõtvas jurisdiktsioonis õigusteaduse kraad või sellega samaväärne tunnustus või läbida litsentseeritud advokaadi järelevalve all koolitus või omada konkreetse advokatuuri jurisdiktsioonis kontorit või postiaadressi, et taotleda selle advokatuuri liikmesust.

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene teenuskaubandus – võrdne kohtlemine, kohapealne esindatus:

               Euroopa Liit: füüsilisi või juriidilisi isikuid võib Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ametis (EUIPO) esindada üksnes EMP liikmesriigis kvalifitseeritud õigusala töötaja, kelle tegevuskoht on EMPs, kui tal on kõnealuses liikmesriigis õigus tegutseda esindajana kaubamärgi või tööstusomandi küsimustes, ning kutseline esindaja, kelle nime EUIPO on kandnud sel eesmärgil peetavasse loetellu. (CPC 861 osa)

               AT: õigusteenuste osutamiseks seoses vastuvõtva jurisdiktsiooni (liidu ja selle liikmesriigi) õigusega, sealhulgas kohtus esindamiseks, nõutakse EMP riigi või Šveitsi kodakondsust ja elukohta (kaubanduslik kohalolek). Üksnes EMP riigi või Šveitsi Konföderatsiooni advokaadid pakkuda võivad õigusteenuseid kaubandusliku kohaloleku kaudu. Rahvusvahelise avaliku õiguse ja päritolujurisdiktsiooni õigusega seotud õigusteenuseid lubatakse osutada üksnes piiriülesel alusel.

               Välisriigi advokaatide (kes peavad olema saanud oma päritolujurisdiktsioonis täieliku erialase väljaõppe) osalus mis tahes advokaadibüroo aktsiakapitalis ja tegevustulemustes ei tohi ületada 25 %; ülejäänud peavad olema täielikult kvalifitseeritud EMP riigi või Šveitsi advokaadid ning üksnes viimatinimetatud võivad otsustavalt mõjutada advokaadibüroo otsustamisprotsessi.

               BE: (ka seoses enamsoodustusrežiimiga) Advokatuuri täieliku vastuvõtmise, sealhulgas kohtus esindamise korral on nõutav alaline elukoht. Välisriigi advokaadisaamiseks advokatuuri täisliikmeks peab advokaat olema elanud Belgias vähemalt kuus (teatud tingimustel kolm) aastat alates registreerimistaotluse esitamisest. Vajalik on Belgia välisministri väljastatud tõend, mille alusel võimaldatakse riigisisese õiguse või rahvusvahelise konventsiooni kohaselt vastastikkust (vastastikkuse tingimus).

               Välisriigi juristid võivad tegutseda õiguskonsultandina. Juristid, kes on välisriigi (ELi-välise) advokatuuri liikmed ja soovivad Belgias tegutseda, kuid ei vasta täieliku kvalifikatsiooniga juristide registrisse, ELi nimekirja või juristide praktikantide nimekirja kandmise tingimustele, võivad taotleda registreerimist nn B-loendis. Selline B-loend on olemas ainult Brüsseli advokatuuris. B-nimekirja kantud juristil on õigus anda nõu. Kassatsioonikohtus (Cour de Cassation) esindamise õigus sõltub vastavasse nimekirja kandmisest.

               BG: (ka seoses enamsoodustusrežiimiga) Liikmesriigi, EMP lepingu osalisriigi või Šveitsi Konföderatsiooni kodanikele, kellele on antud luba tegutseda advokaadi kutsealal ükskõik millise eespool nimetatud riigi õigusaktide kohaselt. Välismaalane (välja arvatud eespool nimetatud isik), kellel on oma riigi õigusaktide kohaselt õigus tegutseda advokaadi kutsealal, võib konkreetse juhtumi korral koos Bulgaaria advokaadiga pöörduda Bulgaaria Vabariigi kohtuorganitesse enda riigi kodaniku kaitsenõuniku või manöövritööna, kui see on ette nähtud Bulgaaria ja asjaomase välisriigi vahelises lepingus, või taotleda nõukogult, et see oleks vastastikuses sõltuvuses. Riigid, mille suhtes eksisteerib vastastikune ausus, määrab justiitsminister kõrgeima advokatuuri nõukogu esimehe taotlusel. Vahendusteenuste osutamiseks peab välismaalasel olema pikaajaline või alaline elamisluba Bulgaaria Vabariigis ning ta on kantud justiitsministri juures tegutsevasse ühtsesse vahendajate registrisse.

               CY: Nõutav on EMP või Šveitsi kodakondsus ning elukoht (kaubanduslik kohalolek). Küprosel võivad advokaadibüroo partneriteks, aktsionärideks või juhatuse liikmeteks olla üksnes advokatuuri kuuluvad advokaadid.

               CZ: Välisriigi advokaatide puhul on nõutav täielik vastuvõtmine Tšehhi Advokatuuri ja seal viibimine (kaubanduslik kohalolek).

               DE: advokatuuri võib vastu võtta üksnes EMP riigi ja Šveitsi kodanikke, kes saavad sellega õiguse osutada õigusteenuseid seoses riigisisese õigusega. Kaubanduslik kohalolek on nõutav selleks, et saada advokatuuri täisliikmeks. Pädev advokatuur võib teha erandeid. Välisriigi advokaatidele (välja arvatud EMP riikide ja Šveitsi kvalifitseeritud advokaadid) võidakse kehtestada piirangud siseriikliku õigusega seotud õigusteenuseid osutava advokaadibüroo aktsiate omamise suhtes.

               DK: õigusteenused, mida osutatakse kutsenimetuse „advokat“ (advokaat) või muu sarnase nimetuse all, samuti kohtutes esindamine on reserveeritud advokaatidele, kellel on Taani tegevusluba. Euroopa Liidu ja EMP riikide ning Šveitsi advokaadid võivad tegutseda oma päritoluriigi kutsenimetuse all.

               Advokaadibüroo aktsiaid võivad omada üksnes advokaadid, kes praktiseerivad aktiivselt asjaomases advokaadibüroos, selle emaettevõtjas või tütarettevõtjas, advokaadibüroo teised töötajad või muu Taanis registreeritud advokaadibüroo. Teised advokaadibüroo töötajad võivad kollektiivselt omada alla 10 % aktsiatest ja hääleõigustest ning aktsionäriks saamiseks peavad nad sooritama eksami õigusnormide kohta, mis on advokaadibüroo tegevusvaldkondade seisukohast eriti olulised.

               Juhatuse liikmeks võivad olla ainult advokaadid, kes praktiseerivad aktiivselt asjaomases advokaadibüroos, selle emaettevõtjas või tütarettevõtjas, teised aktsionärid ja töötajate esindajad. Enamik juhatuse liikmetest peavad olema advokaadid, kes praktiseerivad aktiivselt asjaomases advokaadibüroos, selle emaettevõtjas või tütarettevõtjas. Advokaadibüroo juhiks võivad olla üksnes advokaadid, kes praktiseerivad aktiivselt asjaomases advokaadibüroos, selle emaettevõtjas või tütarettevõtjas, ning teised eespool nimetatud eksami sooritanud aktsionärid.

               EE: nõutav on kaubanduslik kohalolek.

               EL: Nõutav on EMP riigi või Šveitsi kodakondsus ja elukoht (kaubanduslik kohalolek).

               ES: Nõutav on EMP või Šveitsi kodakondsus. Pädevad asutused võivad teha kodakondsusega seotud erandeid.

               FI: kutsenimetuse „advokaat“ (soome keeles „asianajaja“ ja rootsi keeles „advokat“) kasutamiseks on nõutud EMP riigi või Šveitsi kodakondsus ning advokatuuri liikmelisus. Õigusteenuseid, sealhulgas seoses siseriikliku õigusega, võivad osutada ka isikud, kes ei ole advokatuuri liikmed.

               FR: Ilma et see piiraks mittediskrimineerivaid õigusliku vormi nõudeid käsitleva ELi reservatsiooni kohaldamist, on advokatuuri täisliikmeks saamiseks nõutav elukoht või tegevuskoht EMPs, mis on vajalik õigusteenuste osutamiseks. Õigusbüroos võib osaluse ja hääleõiguse suhtes kohaldada partnerite kutsetegevusega seotud kvantitatiivseid piiranguid. Kassatsioonikohtus (Cour de Cassation) ja riiginõukogus (Conseil d'Etat) esindamine on reserveeritud Prantsusmaa ja Euroopa Liidu kodanikele.

               kõigi advokaatide puhul peab advokaadibüroo tegutsema ühes järgmistest õiguslikest vormidest, mis on Prantsusmaa õiguse alusel mittediskrimineerivalt lubatud: SCP (société civile professionnelle), SEL (société d’exercice libéral), SEP (société en participation), SARL (société à responsabilité limitée), SAS (société par actions simplifiée), SA (société anonyme), SPE (société pluriprofessionnelle d’exercice) ja „association“ teatavatel tingimustel. Alaliseks praktiseerimiseks on nõutav elukoht või ettevõtte asutamine EMPs.

               HR: Nõutav on Euroopa Liidu kodakondsus.

               HU: Nõutav on EMP riigi või Šveitsi kodakondsus ja elukoht (kaubanduslik kohalolek).

               LT: (ka seoses enamsoodustusrežiimiga) nõutakse EMP või Šveitsi kodakondsust ja elukohta (kaubanduslik kohalolek).

               Välisriikide advokaadid võivad kohtus advokaadina tegutseda üksnes kooskõlas rahvusvaheliste lepingutega, sealhulgas konkreetsete sätetega, mis käsitlevad kohtus esindamist. Advokatuuri täieliku vastuvõtmise nõue.

               LU (ka seoses enamsoodustusrežiimiga): Nõutav on EMP või Šveitsi kodakondsus ja elukoht (kaubanduslik kohalolek). Advokatuuri juhatus võib olla vastastikkuse põhimõtte alusel nõus loobuma välisriigi kodaniku puhul kodakondsusnõudest.

               LV [(ka seoses enamsoodustusrežiimiga)]: Nõutav on EMP või Šveitsi kodakondsus. Välisriikide advokaadid võivad tegutseda kohtus advokaadina üksnes vastavalt kahepoolsetele vastastikuse õigusabi lepingutele.

               Euroopa Liidu või välisriigi advokaatide suhtes kohaldatakse erinõudeid. Näiteks on neil lubatud osaleda kriminaalmenetluses üksnes koos Läti vandeadvokaatide kolleegiumi liikmeks oleva advokaadiga.

               MT: Nõutav on EMP või Šveitsi kodakondsus ning elukoht (kaubanduslik kohalolek).

               NL: ametinimetust „advocate“ võivad kasutada üksnes Madalmaade registrisse kantud kohalikul tasandil litsentseeritud advokaadid. Välisriigi (registreerimata) advokaadid peavad ametinimetuse „advocate“ kasutamise asemel nimetama Madalmaades tegutsemise korral oma päritolujurisdiktsiooni kutseorganisatsiooni.

               PT (ka seoses enamsoodustusrežiimiga): nõutav on kaubanduslik kohalolek. Kohtutes esindamiseks peab olema advokatuuri täielik liige. Portugalis õigusteaduskonna diplomi omandanud välisriigi kodanikud võivad registreerida end Portugali advokatuuris (Ordem dos Advogados) samadel tingimustel nagu Portugali kodanikud, kui nende asjaomane riik taga Portugali kodanikele samaväärse kohtlemise.

               Teised välismaalased, kellel on õigusteaduse kraad, mida on tunnustanud Portugali kõrgkooli õigusteaduskond, võivad end advokatuuri liikmeks registreerida tingimusel, et nad läbivad nõutud koolituse ning lõpliku hindamise ja sooritavad vastuvõtueksami. Portugalis võivad tegutseda üksnes advokaadibürood, mille kõik aktsiad kuuluvad Portugali advokatuuri liikmetele.

               RO: Välisriigi advokaat ei tohi koostada kohtutele ja muudele õigusasutustele suulisi ega kirjalikke järeldusi, välja arvatud rahvusvahelise vahekohtumenetluse korral.

               SE: (ka seoses enamsoodustusrežiimiga) advokatuuri liikmeks saamiseks ja kutsenimetuse „advokat“ kasutamiseks on nõutav elukoht EMPs või Šveitsis. Rootsi advokatuuri juhatus võib teha erandeid. Rootsi riigisisese õiguse praktiseerimiseks ei ole vastuvõtmine advokatuuri vajalik.

               Rootsi advokatuuri liiget tohivad palgata üksnes teised advokatuuri liikmed või advokatuuri liikmete äriasju ajavad äriühingud. Advokatuuri liikme võib siiski palgata ka advokaadiülesandeid täitev välisriigi äriühing, tingimusel et asjaomane äriühing asub EMP riigis või Šveitsi Konföderatsioonis. Rootsi advokatuuri juhatuse erandit silmas pidades võib Rootsi advokatuuri liige töötada ka advokaadibüroos, mis ei asu Euroopa Liidus.

               Äriühingu või partnerluse vormis tegutsevatel advokatuuri liikmetel ei tohi olla muud eesmärki ega äritegevust kui advokaadielukutse praktiseerimine. Koostöö teiste advokaadibüroodega on lubatud, kuid koostööks välisriikide büroodega on vaja Rootsi advokatuuri juhatuse luba. Vaid advokatuuri liige võib otseselt või kaudselt või äriühingu kaudu töötada advokaadi kutsealal, omada äriühingu aktsiaid või olla partner. Vaid advokatuuri liige võib olla äriühingu või partnerluse juhatuse liige või asendusliige, asetegevdirektor, allkirjaõigusega isik või sekretär.

               SI: (ka seoses enamsoodustusrežiimiga) klientide esindamisel kohtus tasu eest kohaldatakse Sloveenia Vabariigis kaubandusliku kohaloleku nõuet. Välisriigi jurist, kellel on õigus praktiseerida päritolujurisdiktsiooni õigust, võib osutada õigusteenuseid või praktiseerida advokaatide seaduse artiklis 34a sätestatud tingimustel, juhul kui on täidetud tegeliku vastastikkuse nõue.

               Ilma et see piiraks mittediskrimineerivaid õigusliku vormi nõudeid käsitleva ELi reservatsiooni kohaldamist, on Sloveenia advokatuuri määratud advokaatide kaubanduslik kohalolek võimalik üksnes ühe osanikuga äriühingu, piiratud vastutusega õigusbüroo (partnerluse) või piiramatu vastutusega õigusbüroo (partnerluse) vormis. Advokaadibüroo tegevus piirdub õiguse praktiseerimisega. Advokaadibüroo partneriteks võivad olla üksnes advokaadid.

               SK: (ka seoses enamsoodustusrežiimiga) Õigusteenuste osutamiseks seoses vastuvõtva jurisdiktsiooni õigusega, sealhulgas kohtus esindamiseks, on nõutav EMP riigi kodakondsus ja elukoht Slovaki Vabariigis (kaubanduslik kohalolek). Kolmandate riikide advokaatide puhul on nõutav tegelik vastastikkus.

               Meetmed:

               Euroopa Liit: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2017. aasta määruse (EL) 2017/1001 (Euroopa Liidu kaubamärgi kohta) artikkel 120; nõukogu 12. detsembri 2001. aasta määruse (EÜ) nr 6/2002 (ühenduse disainilahenduse kohta) artikkel 78.

               AT: Rechtsanwaltsordnung (advokatuuriseadus) – RAO, RGBl. Nr 96/1868, artiklid 1 ja 21c.

               BE: Belgia kohtuseadustik (artiklid 428–508); 24. augusti 1970. aasta kuninglik dekreet.

               BG: advokaadiseadus; vahendusseadus; ja notarite tegevust käsitlev seadus.

               CY: advokaatide seadus (2. peatükk), kehtivas sõnastuses.

               CZ: seadus nr 85/1996 Coll., õiguselukutsete seadus.

               DE: Bundesrechtsanwaltsordnung (BRAO) (föderaalne advokatuurimäärus), § 59e, § 59f ja § 206;

               Gesetz über die Tätigkeit europäischer Rechtsanwälte in Deutschland (EuRAG); § 10 Rechtsdienstleistungsgesetz (RDG).

               DK: Retsplejeloven (kohtumenetluse seadus), 12. ja 13. peatükk (14. novembri 2018. aasta konsolideeritud seadus nr 1284).

               EE: advokatuuriseadus; tsiviilkohtumenetluse seadustik; halduskohtumenetluse seadus; kriminaalmenetluse seadustik ja väärteomenetluse seadustik.

               EL: uus advokaatide seadustik nr 4194/2013.

               ES: Estatuto General de la Abogacía Española, aprobado por Real Decreto 658/2001, artikkel 13.1ª.

               FI: laki asianajajista (advokaadiseadus) (496/1958), § 1 ja § 3; ja oikeudenkäymiskaari (4/1734) (kohtumenetluse seadustik).

               FR: Loi 71-1130 du 31 décembre 1971, Loi 90- 1259 du 31 décembre 1990, décret 91-1197 du 27 novembre 1991, and Ordonnance du 10 septembre 1817 modifiée.

               HR: õiguselukutsete seadus (Horvaatia Vabariigi ametlik väljaanne nr 9/94, nr 117/08, nr 75/09 ja nr 18/11).

               HU: 2017. aasta seadus LXXVIII vandeadvokaatide kutsetegevuse kohta.

               LT: 18. märtsi 2004. aasta seadus nr IX-2066 Leedu Vabariigi advokatuuri kohta, viimati muudetud 12. detsembril 2017 seadusega nr XIII-571.

               LU: Loi du 16 décembre 2011 modifiant la loi du 10 août 1991 sur la profession d'avocat.

               LV: kriminaalmenetluse seadus, § 79; Läti Vabariigi advokatuuriseadus, § 4.

               MT: kohtukorraldus- ja tsiviilkohtumenetluse seadustik (12. peatükk).

               NL: advocatenwet (advokaadiseadus).

               PT: seadus 145/2015, 9 set., alterada p/ Lei 23/2020, 6 jul. (art.º 194 substituído p/ art.º 201.º; e art.º 203.º substituído p/ art.º 213.º).

               Advokatuuri põhikiri (Estatuto da Ordem dos Advogados) ja dekreet-seadus nr 229/2004, artiklid 5 ja 7–9;

               dekreet-seadus nr 88/2003, artiklid 77 ja 102;

               advokaatide koja põhikiri (Estatuto da Câmara dos Solicitadores), mida on muudetud seadusega nr 49/2004 (mas alterada p/ Lei 154/2015, 14 set); seadusega 14/2006 ja dekreetseadusega nr 226/2008 (alterado p/ Lei 41/2013, 26 jun);

               seadus 78/2001, Articles 31, 4 Alterada p/ Lei 54/2013, 31 jul.;

               perelepituse ja tööalase lepituse korraldus (määrus nr 282/2010; alterada p/ Portaria 283/2018, 19 out);

               seadus nr 21/2007 vahenduse kohta kriminaalasjades, artikkel 12;

               seadus 22/2013 (26 FeV., alterada p/Lei 17/2017, 16 maio, alterada pelo Decreto-Lei 52/2019, 17 abril).

               RO: advokaadiseadus;

               vahendusseadus; ning

               notareid ja notarite tegevust käsitlev seadus.

               SE: rättegångsbalk (kohtumenetluste seadustik) (1942:740) ja 29. augustil 2008 vastu võetud Rootsi advokatuuri tegevusjuhend.

               SI: zakon o odvetništvu (Neuradno prečiščeno besedilo-ZOdv-NPB2 Državnega Zbora RS z dne 21.5.2009) (advokaadiseadus) (Sloveenia parlamendi mitteametlik konsolideeritud tekst, 21. mai 2009)

               SK: seadus nr 586/2003 advokatuuri kohta, artiklid 2 ja 12.

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine;

               PL: Välisriigi advokaadid võivad kuuluda üksnes registreeritud ühingusse, usaldusühingusse või piiratud vastutusega kapitaliühingusse.

               Meetmed:

               PL: 5. juuli 2002. aasta seadus välisriikide advokaatide poolse õigusabi andmise kohta Poola Vabariigis, artikkel 19.

               Seoses piiriülese teenuskaubandusega – turulepääs

               IE, IT: õigusteenuste osutamiseks seoses Iirimaa riigisisese õigusega, sealhulgas kohtus esindamiseks, tuleb täita elukohanõue (kaubanduslik kohalolek).

               Meetmed:

               IE: 1954.–2011. aasta õigusnõustajate seadused.

               IT: kuninglik dekreet nr 1578/1933, õiguselukutsete seaduse artikkel 17.

               (b) Patendivolinikud, tööstusomandi volinikud, intellektuaalomandi volinikud (CPC 879 osa, 861, 8613)

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene teenuskaubandus – kohapealne esindatus:

               BG ja CY: patendiameti teenuste osutamiseks peab olema EMP riigi või Šveitsi kodakondsus. CY: täidetud peab olema elukohanõue.

               DE: advokatuuri võib vastu võtta üksnes Saksamaa kvalifikatsiooniga patendivolinikke, kes saavad seeläbi õiguse osutada õigusteenuseid Saksamaal seoses siseriikliku õigusega. Välisriigi patendivolinikud võivad osutada õigusteenuseid välisriigi õiguse alusel, kui nad tõendavad erialaste teadmiste olemasolu; Saksamaal on õigusteenuste osutamiseks vajalik registreerimine. Välisriigi (välja arvatud EMP riigi või Šveitsi) patendivolinikud ei tohi asutada bürood koos riigisiseste patendivolinikega.

               Välisriigi (välja arvatud EMP riigi või Šveitsi) patendivolinikud võivad saada kaubandusliku kohaloleku üksnes Anwalts-GmbH või Anwalts-AG vormis ning omandada üksnes vähemusaktsiad.

               EE: patendivoliniku teenuste osutamiseks on nõutav Eesti või Euroopa Liidu kodakondsus ja alaline elukoht.

               ES ja PT: tööstusomandi volinike teenuste osutamiseks nõutakse EMP riigi kodakondsust.

               FR: tööstusomandi voliniku teenuste osutajate loetelus registreerimiseks on nõutav ettevõtte asutamine või elukoht EMPs. Füüsilistel isikutel peab olema EMP kodakondsus. Kliendi esindamiseks riiklikus intellektuaalomandiametis on nõutav ettevõtte asutamine EMPs. Teenuseid võib osutada üksnes SCP (société civile professionnelle) või SELi (société d’exercice libéral) kaudu või teatavatel tingimustel muud õiguslikku vormi kasutades. Olenemata õiguslikust vormist peab üle poole aktsiatest ja hääleõigustest kuuluma EMP spetsialistidele. Advokaadibüroodel võib olla õigus osutada tööstusomandi voliniku teenuseid (vt reservatsioon seoses õigusteenustega).

               Seoses piiriülese teenuskaubandusega – kohalik esindatus:

               FI ja HU: patendivoliniku teenuste osutamiseks on nõutav elukoht EMPs.

               SI: registreeritud õiguste (patendid, kaubamärgid, disainilahenduse kaitse) omanikul/taotlejal peab olema elukoht/tegevuskoht Sloveenias. Teise võimalusena on nõutav Sloveenias registreeritud patendivolinik või kaubamärgi ja tööstusdisainilahenduse volinik peamiselt menetlusega seotud teadete edastamiseks jms eesmärkidel.

               Meetmed:

               BG: intellektuaalomandi esindajate määruse artikkel 4.

               CY: advokaatide seadus (2. peatükk), kehtivas sõnastuses.

               DE: Patentanwaltsordnung (PAO).

               EE: patendivoliniku seadus, § 2, § 14.

               ES: Ley 11/1986, de 20 de marzo, de Patentes de Invención y Modelos de utilidad, artiklid 155–157.

               FI: tavaramerkkilaki (kaubamärgiseadus) (7/1964);

               laki auktorisoiduista teollisoikeusasiamiehistä (tööstusomandi volinike seadus) (22/2014) ning

               laki kasvinjalostajanoikeudesta (sordiaretajate seadus) (1279/2009) ning mallioikeuslaki (disainilahenduste seadus) nr 221/1971.

               FR: Code de la propriété intellectuelle

               HU: 1995. aasta seadus nr XXXII patendivolinike kohta.

               PT: dekreet-seadus nr 15/95, mida on muudetud seadusega nr 17/2010, Portaria 1200/2010, artikkel 5, ja Portaria 239/2013, ja seadus 9/2009.

               SI: zakon o industrijski lastnini (tööstusomandi seadus), Uradni list RS, št. 51/06 – uradno prečiščeno besedilo in 100/13 (Sloveenia Vabariigi ametlik väljaanne nr 51/06 – ametlik konsolideeritud tekst ja nr 100/13).

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – võrdne kohtlemine ja piiriülene teenuskaubandus – võrdne kohtlemine, kohapealne esindatus:

               IE: ettevõtte asutamiseks peab vähemalt üks äriühingu juhatuse liikmetest, partneritest, juhtidest või töötajatest olema Iirimaal registreeritud patendivolinikuna või intellektuaalomandi volinikuna. Piiriülene alus eeldab EMP riigi kodakondsust ja kaubanduslikku kohalolekut, peamist tegevuskohta EMP riigis, kvalifikatsiooni EMP riigi õiguse alusel.

               Meetmed:

               IE: 1996. aasta kaubamärgiseaduse jaotised 85 ja 86, mida on muudetud;

               1996. aasta kaubamärgieeskirjade punktid 51, 51A ja 51B, kehtivas sõnastuses; 1992. aasta patendiseaduse jaotised 106 ja 107, mida on muudetud, ja patendivolinike registri eeskirjad S.I. 580, 2015.

               c)
                     Majandusarvestus- ja raamatupidamisteenused (CPC 8621, välja arvatud auditeerimisteenused, 86213, 86219, 86220)

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene teenuskaubandus – kohapealne esindatus:

               AT: asjaomase välisriigi õiguse alusel kvalifitseeritud välisriigi arvepidajate, raamatupidajate kapitaliosalus ja hääleõigus Austria ettevõtjas ei tohi ületada 25 %. Teenuseosutajal peab olema kontor või registreeritud asukoht EMP riigis (CPC 862).

               FR: nõutav on ettevõtte asutamine või elukoht. Teenuseid võib osutada mis tahes õiguslikku vormi kasutades, välja arvatud SNC (société en nom collectif) ja SCS (société en commandite simple). Eritingimused kehtivad SEL (sociétés d’exercice libéral), AGC (Association de gestion et comptabilité) ja SPE (Société pluri-professionnelle d’exercice) kohta. (CPC 86213, 86219, 86220).

               IT: kutseregistrisse kandmiseks, mis on vajalik arve- ja raamatupidamisteenuste pakkumiseks, peab olema täidetud elukohanõue või ettevõtte asukohanõue (CPC 86213, 86219, 86220).

               PT: (ka seoses enamsoodustusrežiimiga): sertifitseeritud raamatupidajate koja (Ordem dos Contabilistas Certificados) poolt kutseregistrisse kandmiseks, mis on vajalik raamatupidamisteenuste osutamiseks, on nõutav elu- või tegevuskoht, tingimusel et vastastikkuse klausli alusel koheldakse samamoodi Portugali kodanikke.

               Meetmed:

               AT: Wirtschaftstreuhandberufsgesetz (raamatupidajate ja audiitorite seadus, BGBl.

               I nr 58/1999), § 12, § 65, § 67, § 68 lõike 1 punkt 4; ning

               Bilanzbuchhaltungsgesetz (BibuG), BGBL. I Nr. 191/2013, §§ 7, 11, 28.

               FR: ordonnance 45-2138 du 19 septembre 1945.

               IT: seadusandlik dekreet nr 139/2005 ja seadus 248/2006.

               PT: dekreetseadus nr 452/99, muudetud seadusega nr 139/2015, 7. september.

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs ja piiriülene teenuskaubandus – turulepääs:

               CY: juurdepääs on üksnes füüsilistel isikutel. Nõutava loa väljastamisel kohaldatakse majandusvajaduste testi. Põhikriteeriumid: tööhõive olukord allsektoris. On lubatud füüsiliste isikute moodustatud kutseliidud (partnerlused).

               Meetmed:

               CY: 2017. aasta audiitorite seadus (seadus 53(I)/2017).

               Seoses piiriülese teenuskaubandusega – kohalik esindatus:

               SI: arvepidamis- ja raamatupidamisteenuste osutamiseks on nõutav tegevuskoht Euroopa Liidus (CPC 86213, 86219, 86220).

               Meetmed:

               SI: siseturu teenuste seadus, Sloveenia Vabariigi ametlik väljaanne nr 21/10.

               d)
                     Auditeerimisteenused (CPC – 86211, 86212, välja arvatud majandusarvestus- ja raamatupidamisteenused)

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – võrdne kohtlemine, enamsoodustusrežiim ja piiriülene teenuskaubandus – võrdne kohtlemine, enamsoodustusrežiim:

               Euroopa Liit: kohustuslike auditeerimisteenuste osutamiseks on vaja selliste liikmesriigi pädevate asutuste heakskiitu, kes võivad vastastikkuse põhimõtte alusel tunnustada Ühendkuningriigi või kolmanda riigi kodanikust audiitori kvalifikatsiooni samaväärsust (CPC 8621).

               Meetmed:

               Euroopa Liit: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/34/EL teatavat liiki ettevõtjate aruandeaasta finantsaruannete, konsolideeritud finantsaruannete ja nendega seotud aruannete kohta ja millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/43/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ, ning direktiiv 2006/43/EÜ, mis käsitleb raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohustuslikku auditit.

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs:

               BG: kohaldada võidakse mittediskrimineerivaid õigusliku vormi nõudeid.

               Meetmed:

               BG: sõltumatu finantsauditi seadus.

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene teenuskaubandus – kohapealne esindatus:

               AT: asjaomase välisriigi õiguse alusel kvalifitseeritud välisriigi audiitorite kapitaliosalus ja hääleõigus Austria ettevõtjas ei tohi ületada 25 %. Teenuseosutajal peab olema kontor või registreeritud asukoht EMP riigis.

               Meetmed:

               AT: Wirtschaftstreuhandberufsgesetz (raamatupidajate ja audiitorite seadus, BGBl.

               I nr 58/1999), § 12, § 65, § 67, § 68 lõike 1 punkt 4.

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs ja piiriülene teenuskaubandus – kohapealne esindatus:

               DK: kohustusliku auditi tegemiseks peab audiitor olema Taanis tunnustatud. Heakskiidu saamiseks on nõutav elukoht EMP liikmesriigis. Tunnustatud audiitorühingutes võivad audiitorid ja audiitorühingud, kes ei ole tunnustatud õigusakti alusel, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2006. aasta direktiivi 2006/43/EÜ, mis käsitleb raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohustuslikku auditit vastavalt asutamislepingu artikli 54 lõike 3 punktile g, omada kuni 10 % hääleõigustest.

               FR: (ka seoses enamsoodustusrežiimiga) kohustuslike auditite puhul nõutav on ettevõtte asutamine või elukoht. Briti kodanikud võivad osutada Prantsusmaal kohustuslikke auditeerimisteenuseid vastastikkuse põhimõttel. Teenuseid võib osutada mis tahes õiguslikku vormi kasutades, välja arvatud need, kus partnereid käsitatakse ettevõtjatena („Comerçants“), nagu SNC (Société en nom collectif) ja SCS (Société en commandite simple).

               PL: auditeerimisteenuste osutamiseks on nõutav tegevuskoht Euroopa Liidus.

               kohaldatakse õigusliku vormi nõudeid.

               Meetmed:

               DK: Revisorloven, 20. novembri 2018. aasta seadus nr 1287 (tunnustatud audiitorite ja audiitorühingute kohta).

               FR: Code de commerce

               PL: 11. mai 2017. aasta seadus vannutatud audiitorite, audiitorühingute ja riigi järelevalve kohta (Poola ametlik väljaanne nr 2017, punkt 1089).

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene teenuskaubandus – turulepääs, võrdne kohtlemine:

               CY: juurdepääs on üksnes füüsilistel isikutel. Nõutava loa väljastamisel kohaldatakse majandusvajaduste testi. Põhikriteeriumid: tööhõive olukord allsektoris. On lubatud füüsiliste isikute moodustatud kutseliidud (partnerlused).

               SK: Auditite tegemise loa võib anda Slovaki Vabariigis üksnes ettevõttele, kus Slovaki või liikmesriikide kodanike kapitaliosalus või hääleõigus on vähemalt 60 %.

               Meetmed:

               CY: 2017. aasta audiitorite seadus (seadus 53(I)/2017).

               SK: seadus nr 423/2015 kohustusliku auditi kohta.

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, piiriülene teenuskaubandus – võrdne kohtlemine, kohapealne esindatus:

               DE: audiitorühingud (Wirtschaftsprüfungsgesellschaften) võivad olla üksnes sellises õiguslikus vormis, mis on vastuvõetav EMP riigis. Täisühinguid ja usaldusühinguid võib tunnustada audiitorühingutena, kui nad on kantud oma usaldusel põhineva tegevuse alusel äriregistrisse kaubandusliku partnerlusena (WPO artikkel 27). WPO artikli 134 kohaselt registreeritud kolmandast riigist pärit audiitor, kelle peakontor asub väljaspool liitu, võib siiski teha raamatupidamise aastaaruannete kohustuslikku auditit või koostada äriühingu konsolideeritud finantsaruandeid, kui tema vabalt võõrandatavate väärtpaberitega kaubeldakse reguleeritud turul.

               Meetmed:

               DE: Handelsgesetzbuch (HGB; äriseadustik);

               Gesetz über eine Berufsordnung der Wirtschaftsprüfer (Wirtschaftsprüferordnung – WPO; audiitorite seadus).

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – võrdne kohtlemine ja piiriülene teenuskaubandus – võrdne kohtlemine:

               ES: kohustuslikke auditeid tegevad audiitorid peavad olema liikmesriigi kodanikud. Reservatsiooni ei kohaldata Hispaania reguleeritud turul noteeritud väljastpoolt Euroopa Liitu pärit äriühingute auditeerimisel.

               Meetmed:

               ES: Ley 22/2015, de 20 de julio, de Auditoría de Cuentas (uus auditeerimisseadus: seadus nr 22/2015 auditeerimisteenuste kohta).

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine:

               EE: kohaldatakse õigusliku vormi nõudeid. Enamus audiitorühingu aktsiatega esindatud häältest peavad kuuluma vannutatud audiitoritele, kelle üle teeb järelevalvet EMP liikmesriigi pädev asutus ja kes on omandanud kvalifikatsiooni EMP liikmesriigis, või audiitorühingutele. Vähemalt kolm neljandikku seaduse alusel audiitorühingut esindavatest isikutest peavad olema omandanud oma kvalifikatsiooni EMP liikmesriigis.

               Meetmed:

               EE: audiitortegevuse seadus, § 76–77

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – võrdne kohtlemine, enamsoodustusrežiim ja piiriülene teenuskaubandus – kohapealne esindatus:

               SI: nõutav on kaubanduslik kohalolek. Kolmanda riigi auditeeriv üksus võib omada aktsiaid või moodustada Sloveenia audiitorühinguga partnerluse tingimusel, et selle riigi õiguse kohaselt, kus kolmanda riigi auditeeriv üksus on asutatud, võivad Sloveenia audiitorühingud omada aktsiaid või moodustada selles riigis auditeeriva üksusega partnerluse (vastastikkuse nõue).

               Meetmed:

               SI: auditeerimisseadus (ZRev-2), ametlik väljaanne RS nr 65/2008 (viimati muudetud kujul nr 84/18); ning äriühingute seadus (ZGD-1), ametlik väljaanne RS nr 42/2006 (viimati muudetud kujul nr 22/19 – ZPosS).

               Seoses piiriülese teenuskaubandusega – kohalik esindatus:

               BE: Belgias peab tegevuskoht olema seal, kus toimub kutsealane tegevus ja kus tehakse sellega seotud toiminguid ning säilitatakse sellega seotud dokumente ja kirjavahetust; vähemalt üks ettevõtte administraator või juhataja peab olema audiitorina tunnustatud.

               FI: Soome piiratud vastutusega äriühingu audiitoritest ja auditi teostamise kohustusega äriühingute audiitoritest vähemalt üks peab elama EMP riigis. Audiitor peab olema kohalikul tasandil litsentsitud audiitor või kohalikul tasandil litsentsitud audiitorühing.

               HR: Auditeerimisteenuseid võivad osutada üksnes juriidilised isikud, kes on asutatud Horvaatias, või füüsilised isikud, kelle elukoht on Horvaatias.

               IT: füüsiliste isikute auditeerimisteenuste osutamise suhtes kohaldatakse elukohanõuet.

               LT: auditeerimisteenuste osutamiseks on nõutav asukoht EMP riigis.

               SE: kohustuslikke auditeid võivad teha üksnes Rootsis tunnustatud audiitorid ja Rootsis registreeritud audiitorühingud. Nõutav on elukoht EMPs. Nimetust „tunnustatud audiitor“ ja „volitatud audiitor“ võivad kasutada üksnes Rootsis tunnustatud või volitatud audiitorid. Majandusühistute ja teatavate muude ettevõtjate audiitorid, kes ei ole sertifitseeritud või tunnustatud raamatupidajad, peavad elama EMP riigis, välja arvatud juhul, kui valitsus või valitsuse määratud valitsusasutus otsustab konkreetse juhtumi puhul teisiti.

               Meetmed:

               BE: 22. juuli 1953. aasta seadus, millega luuakse ettevõtete audiitorite instituut ja nähakse ette riiklik järelevalve ettevõtete audiitori kutsealal töötamise üle (seadust on kooskõlastatud 30. aprillil 2007)

               (Audiitorite seadus).

               FI: tilintarkastuslaki (auditeerimisseadus) (459/2007), valdkondlikud õigusaktid, milles nõutakse kohaliku tegevusloaga audiitorite kasutamist.

               HR: auditeerimisseadus (Horvaatia Vabariigi ametlik väljaanne nr 146/05, nr 139/08 ja nr 144/12), artikkel 3.

               IT: seadusandlik dekreet nr 58/1998, artiklid 155, 158 ja 161;

               Vabariigi Presidendi dekreet nr 99/1998 ja seadusandliku dekreedi nr 39/2010 artikkel 2.

               LT: 15. juuni 1999. aasta seadus nr VIII-1227 auditeerimise kohta (muudetud 3. juuli 2008. aasta seadusega nr X-1676).

               SE: revisorslag (audiitorite seadus) (2001:883);

               revisionslag (auditeerimisseadus) (1999:1079);

               aktiebolagslag (äriühingute seadus) (2005:551);

               lag om ekonomiska föreningar (majandusühistute seadus) (2018:672) ning

               muud õigusaktid, millega reguleeritakse tunnustatud audiitorite kasutamise nõudeid.

               e)
                     Maksualase nõustamise teenused (CPC 863, välja arvatud maksualased õigusabi- ja esindusteenused, mis on õigusabiteenused)

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene teenuskaubandus – kohapealne esindatus:

               AT: asjaomase välisriigi õiguse alusel kvalifitseeritud välisriigi maksunõustajate kapitaliosalus ja hääleõigus Austria ettevõtjas ei tohi ületada 25 %. Teenuseosutajal peab olema kontor või registreeritud asukoht EMP riigis.

               Meetmed:

               AT: Wirtschaftstreuhandberufsgesetz (raamatupidajate ja audiitorite seadus, BGBl.

               I nr 58/1999), § 12, § 65, § 67, § 68 lõike 1 punkt 4.

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs ja piiriülene teenuskaubandus – kohapealne esindatus:

               FR: nõutav on ettevõtte asutamine või elukoht. Teenuseid võib osutada mis tahes õiguslikku vormi kasutades, välja arvatud SNC (société en nom collectif) ja SCS (société en commandite simple). Eritingimused kehtivad SEL (sociétés d’exercice libéral), AGC (Association de gestion et comptabilité) ja SPE (Société pluri-professionnelle d’exercice) kohta.

               Meetmed:

               FR: ordonnance 45-2138 du 19 septembre 1945.

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – võrdne kohtlemine ja piiriülene teenuskaubandus – võrdne kohtlemine:

               BG: Maksunõustajatel peab olema liikmesriigi kodakondsus.

               Meetmed:

               BG: raamatupidamisseadus;

               sõltumatu finantsauditi seadus; füüsiliste isikute tulumaksu seadus ja ettevõtte tulumaksu seadus.

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene teenuskaubandus – turulepääs, võrdne kohtlemine:

               CY: juurdepääs on üksnes füüsilistel isikutel. Nõutava loa väljastamisel kohaldatakse majandusvajaduste testi. Põhikriteeriumid: tööhõive olukord allsektoris. On lubatud füüsiliste isikute moodustatud kutseliidud (partnerlused).

               Meetmed:

               CY: 2017. aasta audiitorite seadus (seadus 53(I)/2017).

               Seoses piiriülese teenuskaubandusega – kohalik esindatus:

               HU: Ungari territooriumil viibiva füüsilise isiku korral peab olema täidetud EMP riigi elukohanõue, et pakkuda maksualase nõustamise teenuseid.

               IT: kohaldatakse elukohanõuet.

               Meetmed:

               HU: 2003. aasta seadus nr XCII maksustamise eeskirjade kohta ning

               rahandusministri dekreet nr 26/2008 maksualase nõustamise teenuste litsentsimise ja registreerimise kohta.

               IT: seadusandlik dekreet nr 139/2005 ja seadus 248/2006.

               f)
                     Arhitekti- ja linnaplaneerimisteenused, inseneriteenused ja integreeritud inseneriteenused (CPC 8671, 8672, 8673, 8674)

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs:

               FR: arhitekt võib osutada Prantsusmaal arhitektiteenuseid, kasutades (mittediskrimineerivatel alustel) üht järgmistest õiguslikest vormidest): SA et SARL (sociétés anonymes, à responsabilité limitée), EURL (entreprise unipersonnelle à responsabilité limitée), SCP (en commandite par actions), SCOP (société coopérative et participative), SELARL (société d'exercice libéral à responsabilité limitée), SELAFA (société d'exercice libéral à forme anonyme), SELAS (société d'exercice libéral) või SAS (société par actions simplifiée), või üksikisikuna või arhitektibüroo partnerina (CPC 8671).

               Meetmed:

               FR: Loi 90-1258 relative à l'exercice sous forme de société des professions libérales; Décret 95-129 du 2 février 1995 relatif à l'exercice en commun de la profession d'architecte sous forme de société en participation;

                Décret 92-619 du 6 juillet 1992 relatif à l'exercice en commun de la profession d'architecte sous forme de société d'exercice libéral à responsabilité limitée SELARL, société d'exercice libéral à forme anonyme SELAFA, société d'exercice libéral en commandite par actions SELCA; ja loi 77-2 du 3 janvier 1977.

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene teenuskaubandus – turulepääs, võrdne kohtlemine:

               BG: füüsiliste isikute osutatavate arhitektuuri-, linnaplaneerimis- ja inseneriteenuste puhul on nõutav elukoht EMPs või Šveitsi Konföderatsioonis.

               Meetmed:

               BG: ruumilise arengu seadus;

               ehitajate koja seadus ning

               arhitektide ja inseneride kojad projekteerimisseaduses.

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – võrdne kohtlemine ja piiriülene teenuskaubandus – võrdne kohtlemine:

               HR: välisriigi arhitekti, inseneri või linnaplaneerija loodud disainlahenduse või projekti vastavust Horvaatia õigusele peab kinnitama Horvaatias volitatud füüsiline või juriidiline isik (CPC 8671, 8672, 8673, 8674).

               Meetmed:

               HR: füüsilise planeerimise ja ehitustegevuse seadus (OG 118/18, 110/19)

               Füüsilise planeerimise seadus (OG 153/13, 39/19).

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene teenuskaubandus – võrdne kohtlemine, kohapealne esindatus:

               CY: arhitektuuri- ja linnaplaneerimise teenuste, inseneri- ja integreeritud inseneriteenuste suhtes kohaldatakse kodakondsus- ja elukohanõuet (CPC 8671, 8672, 8673, 8674).

               Meetmed:

               CY: seadus 41/1962, kehtivas sõnastuses; seadus 224/1990, kehtivas sõnastuses; ja seadus 29(I)2001, kehtivas sõnastuses.

               Seoses piiriülese teenuskaubandusega – kohalik esindatus:

               CZ: nõutav on elukoht EMP riigis.

               HU: Ungari territooriumil viibiva füüsilise isiku puhul peab olema täidetud EMP riigi elukohanõue, et pakkuda järgmisi teenuseid: arhitektuuriteenused, inseneriteenused (kohaldatakse üksnes kõrgharidusega praktikantide suhtes), integreeritud inseneriteenused ja maastikuarhitektiteenused (CPC 8671, 8672, 8673, 8674).

               IT: kutseala registreerimisel registris, mis on vajalik arhitekti- ja inseneriteenuste osutamiseks, peab olema elukoht või kutsealane tegevuskoht / registreeritud aadress Itaalias (CPC 8671, 8672, 8673, 8674).

               SK: kutseala registreerimisel kojas, mis on vajalik arhitektuuri- ja inseneriteenuste osutamiseks, on peab olema elukoht EMP riigis (CPC 8671, 8672, 8673, 8674).

               Meetmed:

               CZ: seadus nr 360/1992 Coll. ehituskonstruktsioonide valdkonnas töötavate volitatud arhitektide ja volitatud inseneride ja tehnikute kutsealal tegutsemise kohta.

               HU: 1996. aasta seadus nr LVIII arhitektide ja inseneride kutsekodade kohta.

               IT: kuninglik dekreet nr 2537/1925 arhitekti ja inseneri elukutse reguleerimise kohta; seadus

               ja 1395/1923 kohaldamise kohta; ning

               Vabariigi Presidendi dekreet nr 328/2001.

               SK: seadus nr 138/1992 arhitektide ja inseneride kohta, artiklid 3, 15, 15a, 17a ja 18a.

               Seoses piiriülese teenuskaubandusega – turulepääs, võrdne kohtlemine:

               BE: arhitektiteenuste osutamine hõlmab kontrolli tööde teostamise üle (CPC 8671, 8674). Oma asukohariigis pädevaks tunnistatud välisriikide arhitektid, kes soovivad töötada oma kutsealal ajutiselt Belgias, peavad saama arhitektide liidu nõukogult eelneva loa geograafilises piirkonnas, kus nad kavatsevad tegutseda.

               Meetmed:

               BE: 20. veebruari 1939. aasta seadus arhitekti ametinimetuse kaitse kohta ning

               26. juuni 1963. aasta seadus, millega luuakse arhitektide koda;

               arhitektide koja nõukogu kehtestatud 16. detsembri 1983. aasta eetikanormid (heaks kiidetud 18. aprilli 1985. aasta kuningliku dekreedi artikliga 1 (Moniteur belge, 8. mai 1985).

               Reservatsioon nr 3 – kutseteenused (tervishoiuga seotud kutsealad ja farmaatsiatoodete jaemüük)

                        Sektor – allsektor:

                        kutseteenused – meditsiini- (sealhulgas psühholoogi-) ja hambaraviteenused; ämmaemanda-, meditsiiniõe-, füsioterapeudi- ja parameedikuteenused; veterinaarteenused; ravimite ning meditsiini- ja ortopeediakaupade jaemüük ning muud apteekriteenused

                        Tegevusala liigitus:

                        CPC 9312, 93191, 932, 63211

                        Reservatsiooni liik:

                        turulepääs
                           võrdne kohtlemine
                           enamsoodustusrežiim
                           kõrgem juhtkond ja juhatus
                           kohapealne esindatus

                        Peatükk:

                        investeeringute liberaliseerimine ja piiriülene teenuskaubandus

               Kirjeldus:

               a)
                     Meditsiini-, hambaravi-, ämmaemanda-, meditsiiniõe-, füsioterapeudi- ja parameedikuteenused (CPC 852, 9312, 93191)

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – võrdne kohtlemine, enamsoodustusrežiim ja piiriülene teenuskaubandus – võrdne kohtlemine, enamsoodustusrežiim:

               IT: psühholoogiteenuste osutamisel kohaldatakse Euroopa Liidu kodakondsuse nõuet; välisriigi spetsialistidel võidakse lubada töötada oma kutsealal vastastikkuse tingimusel (CPC 9312 osa).

               Meetmed:

               IT: seadus nr 56/1989 psühholoogi elukutse kohta.

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene teenuskaubandus – turulepääs, võrdne kohtlemine, kohapealne esindatus:

               CY: meditsiiniteenuste (sh psühholoogid), hambaravi-, ämmaemanda-, meditsiiniõe-, füsioterapeudi- ja parameedikuteenuste osutamise suhtes kohaldatakse Küprose kodakondsus- ja elukohanõuet.

               Meetmed:

               CY: arstide registreerimise seadus (250. peatükk), kehtivas sõnastuses;

               hambaarstide registreerimise seadus (249. peatükk), kehtivas sõnastuses;

               seadus nr 75(I)/2013 – podoloogid;

               seadus nr 33(I)/2008 – meditsiinifüüsika, kehtivas sõnastuses;

               seadus nr 34(I)/2006 – töötervishoiuarstid, kehtivas sõnastuses;

               seadus nr 9(I)/1996 – hambatehnikud, kehtivas sõnastuses;

               seadus nr 68(I)/1995 – psühholoogid, kehtivas sõnastuses;

               seadus nr 16(I)/1992 – optikud, kehtivas sõnastuses;

               seadus nr 23(I)/2011 – radioloogid/kiiritusraviarstid, kehtivas sõnastuses;

               seadus nr 31(I)/1996 – dietoloogid/toitumisnõustajad, kehtivas sõnastuses;

               seadus 140/1989 – füsioterapeudid, kehtivas sõnastuses, ning

               seadus 214/1988 – meditsiiniõed, kehtivas sõnastuses.

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs ja piiriülene teenuskaubandus – turulepääs, kohapealne esindatus:

               DE (kohaldatakse ka piirkondlikul valitsustasandil): seoses kutsealal registreerimisega võidakse kehtestada geograafilised piirangud, mis kehtivad nii kodanikele kui ka mittekodanikele.

               Arstid (sealhulgas psühholoogid, füsioterapeudid ja hambaarstid) peavad registreerima end kohustusliku tervisekindlustusega hõlmatud teenuseid pakkuvate arstide või hambaarstide piirkondlikes liitudes (kassenärztliche või kassenzahnärztliche Vereinigungen), kui nad soovivad ravida haigekassa kindlustatud patsiente. Sellel registreerimisel võidakse kohaldada kvantitatiivseid piiranguid, lähtudes arstide piirkondlikust jaotumisest. Hambaarstidele see piirang ei kehti. Registreerimine on vajalik vaid riiklikus tervishoiusüsteemis tegutsevatele arstidele. Kõnealuste teenuste osutamiseks nõutava õigusliku vormi suhtes võidakse kohaldada mittediskrimineerivaid piiranguid (SGB V § 95).

               Ämmaemandateenuste puhul on juurdepääs ainult füüsilistel isikutel. Meditsiini- ja hambaraviteenuste puhul on juurdepääs füüsilistel isikutel, litsentseeritud ravikeskustel ja volitatud asutustel. Võidakse kohaldada tegevuskohanõudeid.

               Telemeditsiini puhul võidakse IKT-teenuste (info- ja kommunikatsioonitehnoloogia) osutajate arvu piirata, et tagada koostalitlusvõime, ühilduvus ja vajalikud ohutusstandardid. Seda kohaldatakse mittediskrimineerival viisil (CPC 9312, 93191).

               Meetmed:

               Bundesärzteordnung (BÄO; föderaalne meditsiinimäärus);

               Gesetz über die Ausübung der Zahnheilkunde (ZHG);

               Gesetz über den Beruf der Psychotherapeutin und des Psychotherapeuten (PsychThG; psühhoteraapiateenuste osutamise seadus);

               Gesetz über die berufsmäßige Ausübung der Heilkunde ohne Bestallung (Heilpraktikergesetz);

               Gesetz über das Studium und den Beruf von Hebammen(HebG);

               Gesetz über die Pflegeberufe (PflBG);

               Sozialgesetzbuch Fünftes Buch (SGB V; sotsiaalkindlustusseadustik, viies osa) – kohustuslik tervisekindlustus.

               Piirkondlik tasand:

               Heilberufekammergesetz des Landes Baden-Württemberg;

               Gesetz über die Berufsausübung, die Berufsvertretungen und die Berufsgerichtsbarkeit der

               Ärzte, Zahnärzte, Tierärzte, Apotheker sowie der Psychologischen Psychotherapeuten und der

               Kinder- und Jugendlichenpsychotherapeuten (Heilberufe-Kammergesetz – HKaG) – Bayern;

               Berliner Heilberufekammergesetz (BlnHKG);

               Heilberufsgesetz Brandenburg (HeilBerG);

               Bremisches Gesetz über die Berufsvertretung, die Berufsausübung, die Weiterbildung und die Berufsgerichtsbarkeit der Ärzte, Zahnärzte, Psychotherapeuten, Tierärzte und Apotheker (Heilberufsgesetz – HeilBerG);

               Heilberufsgesetz Mecklenburg-Vorpommern (Heilberufsgesetz M-V – HeilBerG);

               Heilberufsgesetz (HeilBG NRW);

               Heilberufsgesetz (HeilBG Rheinland-Pfalz);

               Gesetz über die öffentliche Berufsvertretung, die Berufspflichten, die Weiterbildung und die Berufsgerichtsbarkeit der Ärzte/ Ärztinnen, Zahnärzte/ Zahnärztinnen, psychologischen Psychotherapeuten/ Psychotherapeutinnen und Kinder- und Jugendlichenpsychotherapeuten/psychotherapeutinnen, Tierärzte/Tierärztinnen und Apotheker/Apothekerinnen im Saarland (Saarländisches Heilberufekammergesetz – SHKG);

               Gesetz über Berufsausübung, Berufsvertretungen und Berufsgerichtsbarkeit der Ärzte, Zahnärzte, Tierärzte, Apotheker sowie der Psychologischen Psychotherapeuten und der Kinder und Jugendlichenpsychotherapeuten im Freistaat (Sächsisches Heilberufekammergesetz – SächsHKaG) ja Thüringer Heilberufegesetz.

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene teenuskaubandus – turulepääs, kohapealne esindatus:

               FR: kui liidu investorid võivad kasutada ka muid õiguslikke vorme, siis teised välisinvestorid võivad kasutada ainult selliseid õiguslikke vorme nagu „société d’exercice liberal“ (SEL) ja „société civile professionnelle“ (SCP). Meditsiini-, hambaravi- ja ämmaemandateenuste osutamisel on nõutav Prantsuse kodakondsus. Välismaalaste juurdepääs on siiski võimalik igal aastal kehtestatavate kvootide piires. Meditsiini-, hambaravi- ja ämmaemandateenuste ning meditsiiniõdede teenuste osutamiseks võib kasutada järgmisi õiguslikke vorme: SEL à forme anonyme, à responsabilité limitée par actions simplifiée ou en commandite par actions SCP, société coopérative (ainult sõltumatud üld- ja eriarstid) või société interprofessionnelle de soins ambulatoires (SISA, üksnes multidistsiplinaarsed tervishoiuasutused).

               Meetmed:

               FR: loi 90-1258 relative à l'exercice sous forme de société des professions libérales, Loi n°2011-940 du 10 août 2011 modifiant certaines dipositions de la loi n°2009-879 dite HPST, Loi n°47-1775 portant statut de la coopération; code de la santé publique.

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs:

               AT: Arstide koostöö ambulatoorse tervishoiu eesmärgil ehk nn grupipraksis saab toimuda üksnes järgmistes õiguslikes vormides: Offene Gesellschaft/OG või Gesellschaft mit beschränkter Haftung/GmbH. Üksnes arstid võivad teha koostööd sellise grupipraksise alusel. Neil peab olema õigus sõltumatule meditsiinilisele tegevusele, nad peavad olema registreeritud Austria Meditsiinikojas ja tegutsema aktiivselt meditsiinilisel kutsealal. Muud füüsilised või juriidilised isikud ei tohi grupipraktikas osaleda ega saada osa selle tulust või kasumist (CPC 9312 osa).

               Meetmed:

               AT: meditsiiniseadus, BGBl. I Nr. 169/1998, §§ 52a–52c;

               föderaalakt kõrgete meditsiinilis-tehniliste elukutsete reguleerimise kohta, BGBl. Nr. 460/1992 ning föderaalseadus madalama ja kõrgema taseme ravimassööri elukutse reguleerimise kohta, BGBl. Nr. 169/2002.

               b)
                     Veterinaarteenused (CPC 932)

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, enamsoodustusrežiim ja piiriülene teenuskaubandus – turulepääs, võrdne kohtlemine, enamsoodustusrežiim:

               AT: Veterinaarteenuseid võivad osutada üksnes EMP riikide kodanikud. EMPsse mittekuuluva riigi kodanike puhul loobutakse kodakondsusnõudest, kui asjaomase EMPsse mittekuuluva riigiga on sõlmitud liidu kokkulepe, millega nähakse veterinaarteenuste valdkonnas ette võrdne kohtlemine investeerimisel ja piiriüleses kaubanduses.

               ES: ametiühingu liikmeks astumine on vajalik kutsealal tegutsemiseks ja selle suhtes kohaldatakse liidu kodakondsusnõuet, millest võib kahepoolse töölepingu alusel loobuda. Veterinaarteenuseid võivad osutada üksnes füüsilised isikud.

               FR: veterinaarteenuste osutamiseks on vaja täita EMP riigi kodakondsusnõue, ent asjaomasest nõudest võib vastastikkuse põhimõtte rakendamisel loobuda. Veterinaarteenuseid osutavate äriühingute puhul on lubatud järgmised õiguslikud vormid: SCP (Société civile professionnelle) ja SEL (Société d'exercice liberal).

               Teatavatel tingimustel võivad olla lubatud muud õiguslikud vormid, mis on ette nähtud Prantsusmaa või mõne muu EMP lepingu osalisriigi seadustega, kui äriühingu registrijärgne asukoht, juhatuse asukoht või peamine tegevuskoht on selles riigis.

               Meetmed:

               AT: Tierärztegesetz (veterinaarseadus), BGBl. Nr. 16/1975, §3 (2) (3).

               ES: Real Decreto 126/2013, de 22 de febrero, por el que se aprueban los Estatutos Generales de la Organización Colegial Veterinaria Española; artiklid 62 ja 64.

               FR: Code rural et de la pêche maritime.

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene teenuskaubandus – võrdne kohtlemine, kohapealne esindatus:

               CY: veterinaarteenuste osutamise suhtes kohaldatakse kodakondsus- ja elukohanõuet.

               EL: veterinaarteenuste osutamiseks peab olema EMP riigi või Šveitsi kodakondsus.

               HR: Horvaatia Vabariiki võivad piiriüleseid veterinaarteenuseid osutada üksnes liikmesriigis veterinaartegevuse eesmärgil asutatud juriidilised ja füüsilised isikud. Üksnes liidu kodanikel on lubatud luua veterinaaripraksis Horvaatia Vabariigis.

               HU: Veterinaarteenuste osutamiseks peab olema Ungari veterinaararstide koja liige, mille suhtes kohaldatakse EMP riigi kodakondsusnõuet. Asutamisloa väljastamisel kohaldatakse majandusvajaduste testi. Põhikriteeriumid: sektoris valitsevad tööturutingimused.

               Meetmed:

               CY: seadus 169/1990, kehtivas sõnastuses.

               EL: Presidendi dekreet nr 38/2010, ministri otsus nr 165261/IA/2010 (valitsuse ametlik väljaanne 2157/B).

               HR: veterinaarseadus (OG 83/13, 148/13, 115/18), artikli 3 lõige 67, artiklid 105 ja 121.

               HU: 2012. aasta seadus nr CXXVII Ungari veterinaararstide koja ja veterinaarteenuste osutamise kohta.

               Seoses piiriülese teenuskaubandusega – kohalik esindatus:

               CZ: Veterinaarteenuste osutamiseks on nõutav füüsiline kohalolek territooriumil.

               IT ja PT: Veterinaarteenuste osutamiseks peab olema täidetud elukohanõue.

               PL: Poola territooriumil viibiva veterinaararsti kutsealal tegutsemisel on veterinaarteenuste osutamiseks nõutav füüsiline kohalolek, Euroopa Liitu mittekuuluvate riikide kodanikud peavad sooritama poola keeles eksami, mille korraldab Poola veterinaararstide koda.

               SI: Sloveenia Vabariiki võivad piiriüleseid veterinaarteenuseid osutada üksnes liikmesriigis veterinaartegevuse eesmärgil asutatud juriidilised ja füüsilised isikud.

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs ja piiriülene teenuskaubandus – turulepääs:

               SK: Kutseala registreerimise suhtes kojas, mis on vajalik kutsealal töötamiseks, kohaldatakse EMP riigi elukohanõuet. Veterinaarteenuseid võivad osutada üksnes füüsilised isikud.

               Meetmed:

               CZ: seadus nr 166/1999 Coll. (veterinaarseadus), § 58–63, 39; ning

               seadus nr 381/1991 Coll. (Tšehhi Vabariigi veterinaararstide koja kohta), § 4.

               IT: seadusandlik dekreet nr 233/1946, artiklid 7–9, ning

               Vabariigi Presidendi dekreet nr 221/1950, § 7.

               PL: 21. detsembri 1990. aasta seadus veterinaarkirurgi elukutse ja veterinaarkirurgide kodade kohta.

               PT: dekreet-seadus nr 368/91 (veterinaararstide liidu põhikiri) alterado p/ Lei 125/2015, 3 set.

               SI: pravilnik o priznavanju poklicnih kvalifikacij veterinarjev (veterinaararstide kutsekvalifikatsioonide tunnustamise eeskirjad), Uradni list RS, št. (Sloveenia Vabariigi ametlik väljaanne) nr 71/2008, nr 7/2011, nr 59/2014 ja nr 21/2016, siseturul osutatavate teenuste seadus, Sloveenia Vabariigi ametlik väljaanne nr 21/2010.

               SK: seadus nr 442/2004 eraveterinaararstide ja veterinaararstide koja kohta, artikkel 2.

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs ja piiriülene teenuskaubandus – turulepääs:

               DE (kohaldatakse ka piirkondlikul valitsustasandil): veterinaarteenuseid võivad osutada üksnes füüsilised isikud. Telemeditsiiniteenuseid võib osutada üksnes seoses baasraviga, mille raames patsient kohtub eelnevalt veterinaariga.

               DK ja NL: veterinaarteenuseid võivad osutada üksnes füüsilised isikud.

               IE: veterinaarteenuseid võivad osutada üksnes füüsilised isikud või partnerlused.

               LV: veterinaarteenuseid võivad osutada üksnes füüsilised isikud.

               Meetmed:

               DE: Bundes-Tierärzteordnung (BTÄO; föderaalne veterinaararstide seadustik).

               Piirkondlik tasand:

               Õigusaktid liidumaade meditsiinitöötajate nõukogude kohta (Heilberufs- und

               Kammergesetze der Länder) ja (nende alusel)

               Baden-Württemberg, Gesetz über das Berufsrecht und die Kammern der Ärzte, Zahnärzte, Tierärzte Apotheker, Psychologischen Psychotherapeuten sowie der Kinder- und Jugendlichenpsychotherapeuten (Heilberufe-Kammergesetz – HBKG);

               Bayern, Gesetz über die Berufsausübung, die Berufsvertretungen und die Berufsgerichtsbarkeit der Ärzte, Zahnärzte, Tierärzte, Apotheker sowie der Psychologischen Psychotherapeuten und der Kinder- und Jugendlichenpsychotherapeuten (Heilberufe-Kammergesetz – HKaG);

               Berliner Heilberufekammergesetz (BlnHKG);

               Brandenburg, Heilberufsgesetz (HeilBerG);

               Bremen, Gesetz über die Berufsvertretung, die Berufsausübung, die Weiterbildung und die Berufsgerichtsbarkeit der Ärzte, Zahnärzte, Psychotherapeuten, Tierärzte und Apotheker (Heilberufsgesetz – HeilBerG);

               Hamburg, Hamburgisches Kammergesetz für die Heilberufe (HmbKGH);

               Hessen, Gesetz über die Berufsvertretungen, die Berufsausübung, die Weiterbildung und die Berufsgerichtsbarkeit der Ärzte, Zahnärzte, Tierärzte, Apotheker, Psychologischen Psychotherapeuten und Kinder- und Jugendlichenpsychotherapeuten (Heilberufsgesetz);

               Mecklenburg-Vorpommern, Heilberufsgesetz (HeilBerG);

               Niedersachsen, Kammergesetz für die Heilberufe (HKG);

               Nordrhein-Westfalen, Heilberufsgesetz NRW (HeilBerg);

               Rheinland-Pfalz, Heilberufsgesetz (HeilBG);

               Saarland, Gesetz Nr. 1405 über die öffentliche Berufsvertretung, die Berufspflichten, die Weiterbildung und die Berufsgerichtsbarkeit der Ärzte/Ärztinnen, Zahnärzte/Zahnärztinnen, Tierärzte/Tierärztinnen und Apotheker/Apothekerinnen im Saarland (Saarländisches Heilberufekammergeset – SHKG);

               Sachsen, Gesetz über Berufsausübung, Berufsvertretungen und Berufsgerichtsbarkeit der Ärzte, Zahnärzte, Tierärzte, Apotheker sowie der Psychologischen Psychotherapeuten und der Kinder- und Jugendlichenpsychotherapeuten im Freistaat Sachsen (Sächsisches Heilberufekammergesetz – SächsHKaG);

               Sachsen-Anhalt, Gesetz über die Kammern für Heilberufe Sachsen-Anhalt (KGHB-LSA);

               Schleswig-Holstein, Gesetz über die Kammern und die Berufsgerichtsbarkeit für die Heilberufe (Heilberufekammergesetz – HBKG);

               Thüringen, Thüringer Heilberufegesetz (ThürHeilBG) ning

               Berufsordnungen der Kammern (veterinaararstide nõukogu kutse-eetika koodeks).

               DK: Lovbekendtgørelse nr. 40 af lov om dyrlæger af 15. januar 2020 (15. jaanuari 2020. aasta konsolideeritud seadus nr 40 veterinaararstide kohta).

               IE: 2005. aasta veterinaarpraksise seadus.

               LV: Veterinaaria seadus.

               NL: Wet op de uitoefening van de diergeneeskunde 1990 (WUD).

               c)
                     Ravimite ning meditsiini- ja ortopeediakaupade jaemüük ning muud apteekriteenused (CPC 63211)

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, kõrgem juhtkond ja juhatus:

               AT: Ravimeid ja teatavaid meditsiinikaupu võib avalikkusele müüa üksnes apteegi kaudu. Apteegi pidamiseks on nõutav EMP riigi või Šveitsi Konföderatsiooni kodakondsus. Apteegi rentnikel ja apteegi haldamise eest vastutavatel isikutel peab olema EMP riigi või Šveitsi Konföderatsiooni kodakondsus.

               Meetmed:

               AT: Apothekengesetz (apteegiseadus), RGBl. Nr. 5/1907, mida on muudetud, §§ 3, 4, 12; Arzneimittelgesetz (ravimiseadus), BGBl. Nr. 185/1983, kehtivas sõnastuses, §-d 57, 59, 59a, ja Medizinproduktegesetz (meditsiinitoodete seadus), BGBl. Nr. 657/1996, § 99, kehtivas sõnastuses.

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine:

               DE: apteeki võivad pidada ainult füüsilised isikud (proviisorid). Teiste riikide kodanikud või isikud, kes ei ole sooritanud Saksa apteekrieksamit, võivad saada üksnes loa võtta üle apteek, mis on eelneval kolmel aastal juba tegutsenud. Ühe isiku kohta võib olla üks apteek ja kuni kolm haruapteeki.

               FR: Apteegi pidamiseks on nõutav EMP riigi või Šveitsi kodakondsus.

               Välisriikide apteekrite suhtes võidakse kohaldada igal aastal kehtestatavat kvooti. Apteegi avamiseks peab olema saadud luba ja kaubanduslik kohalolek, sealhulgas ravimite kaugmüük üldsusele infoühiskonna teenuste kaudu, peab toimuma ühes järgmistest õiguslikest vormidest, mis on siseriikliku õiguse kohaselt mittediskrimineerival alusel lubatud: société d’exercice libéral (SEL) anonyme, par actions simplifiée, à responsabilité limitée unipersonnelle või pluripersonnelle, en commandite par actions, société en noms collectifs (SNC) või société à responsabilité limitée (SARL) unipersonnelle või pluripersonnelle.

               Meetmed:

               DE: Gesetz über das Apothekenwesen (ApoG; Saksamaa apteekide seadus);

               Gesetz über den Verkehr mit Arzneimitteln (AMG);

               Gesetz über Medizinprodukte (MPG);

               Verordnung zur Regelung der Abgabe von Medizinprodukten (MPAV)

               FR: code de la santé publique ning

               loi 90-1258 du 31 décembre 1990 relative à l'exercice sous forme de société des professions libéralesand Loi 2015-990 du 6 août 2015.

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – võrdne kohtlemine:

               EL: apteegi pidamiseks on nõutav Euroopa Liidu kodakondsus.

               HU: Apteegi pidamiseks on nõutav EMP kodakondsus.

               LV: selleks et alustada iseseisvat tegevust apteegis, peab välisriigi proviisor või proviisori abi, kes on saanud hariduse riigis, mis ei ole liikmesriik ega EMP liikmesriik, töötama vähemalt ühe aasta proviisori järelevalve all mõnes EMP liikmesriigis asuvas apteegis.

               Meetmed:

               EL: seadus nr 5607/1932, mida on muudetud seadustega nr 1963/1991 ja nr 3918/2011.

               HU: 2006. aasta seadus XCVIII ravimite ja meditsiiniliste abivahendite usaldusväärse ja majanduslikult teostatava tarnimise üldsätete ning ravimite turustamise kohta.

               LV: ravimiseadus, § 38.

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs:

               BG: Apteekide juhatajad peavad olema kvalifitseeritud apteekrid ja võivad töötada juhatajana üksnes selles apteegis, milles nad ise töötavad. Kehtestatud on kvoot, millega reguleeritakse Bulgaaria Vabariigis ühele isikule kuuluvate apteekide arvu (kuni 4).

               DK: ravimite ja meditsiinikaupade jaemüügiga võivad tegeleda üksnes füüsilised isikud, kellele Taani ravimiamet on andnud apteekri tegevusloa.

               ES, HR, HU ja PT: Asutamisloa väljastamisel kohaldatakse majandusvajaduste testi.

               Põhikriteeriumid: rahvastikutihedus ja apteekide paiknemise tihedus piirkonnas.

               IE: Ravimite postimüük on keelatud, välja arvatud käsimüügiravimite puhul.

               MT: Apteegile tegevusloa väljastamise suhtes kohaldatakse konkreetseid piiranguid. Ühegi isiku nimel ei tohi olla ühes linnas või külas üle ühe tegevusloa (apteegi tegevusluba käsitlevate eeskirjade (LN 279/07) 5. eeskirja punkt 1), välja arvatud juhul, kui asjaomases linnas või külas ei ole rohkem taotlusi (apteegi tegevusluba käsitlevate eeskirjade (LN 279/07) 5. eeskirja punkt 2).

               PT: Äriühingutes, kus kapitali esindavad aktsiad, peavad aktsiad olema nimiväärtusega. Ükski isik ei tohi omada, käitada või hallata otseselt või kaudselt samal ajal rohkem kui nelja apteeki.

               SI: Sloveenia apteekide võrgustik koosneb avalik-õiguslikest farmaatsiaasutustest, mis kuuluvad omavalitsustele või kontsessiooni alusel erafarmatseutidele (enamusosanik peab olema ametilt farmatseut). Retseptiravimite postimüük on keelatud.

               Meetmed:

               BG: inimmeditsiinis kasutatavate ravimite seadus, artiklid 222, 224, 228.

               DK: Apotekerloven (Taani apteegiseadus) LBK nr 801, 12.06.2018.

               ES: ley 16/1997, de 25 de abril, de regulación de servicios de las oficinas de farmacia

               (25. aprilli seadus 16/1997 apteegiteenuste reguleerimise kohta), artiklid 2 ja 3.1, ning

               Real Decreto Legislativo 1/2015, de 24 de julio por el que se aprueba el Texto refundido de la Ley de garantías y uso racional de los medicamentos y productos sanitarios (Ley 29/2006).

               HR: Tervishoiuseadus (OG 100/18, 125/19).

               HU: 2006. aasta seadus XCVIII ravimite ja meditsiiniliste abivahendite usaldusväärse ja majanduslikult teostatava tarnimise üldsätete ning ravimite turustamise kohta.

               IE: Iiri ravimiameti 1995. aasta ja 2006. aasta seadused (1995. aasta seadus nr 29 ja 2006. aasta seadus nr 3); ravimite (väljakirjutamise ja tarnete kontrolli) 2003. aasta määrused, muudetud (S.I. 540, 2003); ravimite (turuleviimise kontrolli) 2007. aasta määrused, muudetud (S.I. 540, 2007); 2007. aasta apteegiseadus (2007. aasta seadus nr 20); jaefarmaatsiaettevõtjate 2008. aasta määrus, muudetud (S.I. nr 488, 2008)

               MT: apteegi tegevusluba käsitlevad eeskirjad (LN279/07), mis on välja antud meditsiiniseaduse alusel (458. peatükk).

               PT: dekreet-seadus nr 307/2007, artiklid 9, 14 ja 15 Alterado p/ Lei 26/2011, 16 jun., alterada:

               - p/ Acórdão TC 612/2011, 24/01/2012,

               - p/ Decreto-Lei 171/2012, 1 ago.,

               - p/ Lei 16/2013, 8 fev.,

               - p/ Decreto-Lei 128/2013, 5 set.,

               - p/ Decreto-Lei 109/2014, 10 jul.,

               - p/ Lei 51/2014, 25 ago.,

               - p/ Decreto-Lei 75/2016, 8 nov. ning määrus 1430/2007 revogada p/Portaria 352/2012, 30 out.

               SI: apteegiteenuste seadus (Sloveenia Vabariigi ametlik väljaanne nr 85/2016) ja ravimiseadus (Sloveenia Vabariigi ametlik väljaanne nr 17/2014).

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, enamsoodustusrežiim ja piiriülene teenuskaubandus – turulepääs, võrdne kohtlemine:

               IT: kutsealal võivad tegutseda üksnes registrisse kantud füüsilised isikud ning juriidilised isikud partnerlusettevõttena, mille iga partner on registreeritud apteeker. Apteekrite kutseregistrisse kandmiseks on nõutav Euroopa Liidu liikmesriigi kodakondsus või elukoht ELi liikmesriigis ja apteekri kutsealal töötamine Itaalias. Vajaliku kvalifikatsiooniga välisriigi kodaniku võib kanda registrisse juhul, kui asjaomane isik on sellise riigi kodanik, millega Itaalia on sõlminud vastastikkuse tingimusel apteekri kutsealal töötamist lubava erilepingu (D. Lgsl. CPS nr 233/1946, artiklid 7–9 ja Vabariigi Presidendi dekreet 221/1950, § 3 ja § 7). Uute ja vabade apteekide jaoks antakse luba pärast avalikku konkurssi. Avalikul konkursil saavad osaleda üksnes apteekrite registrisse (albo) kantud Euroopa Liidu liikmesriikide kodanikud.

               Asutamisloa väljastamisel kohaldatakse majandusvajaduste testi. Põhikriteeriumid: rahvastikutihedus ja apteekide paiknemise tihedus piirkonnas.

               Meetmed:

               IT: seadus nr 362/1991, artiklid 1, 4, 7 ja 9;

               seadusandlik dekreet nr 233/1946, artiklid 7–9 ning

               Vabariigi Presidendi dekreet nr 221/1950, § 3 ja § 7).

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene teenuskaubandus – turulepääs, võrdne kohtlemine:

               CY: ravimite ning meditsiini- ja ortopeediakaupade jaemüügi ning muude apteekriteenuste (CPC 63211) osutamise suhtes kohaldatakse kodakondsusnõuet.

               Meetmed:

               CY: apteekide ja mürgiste ainete seadus (254. peatükk), kehtivas sõnastuses.

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs ja piiriülesed teenused – turulepääs:

               BG: Ravimeid ja teatavaid meditsiinikaupu võib avalikkusele müüa üksnes apteegi kaudu. Ravimite postimüük on keelatud, välja arvatud käsimüügiravimite puhul.

               EE: Ravimeid ja teatavaid meditsiinikaupu võib avalikkusele müüa üksnes apteegi kaudu. Ravimite postimüük ja internetist tellitud ravimite tarnimine posti teel või kiirkullerteenuse kaudu on keelatud. Asutamisloa väljastamisel kohaldatakse majandusvajaduste testi. Põhikriteeriumid: rahvastikutihedus ja apteekide paiknemise tihedus piirkonnas.

               EL: Ravimite ja meditsiinikaupade jaemüügiga võivad tegeleda üksnes apteekri tegevusluba omavad füüsilised isikud ja selliste isikute asutatud äriühingud.

               ES: Ravimite ja meditsiinikaupade jaemüügiga võivad tegeleda üksnes apteekri tegevusluba omavad füüsilised isikud. Iga farmatseut võib taotleda vaid ühe litsentsi.

               LU: ravimite ja meditsiinikaupade jaemüügiga võivad tegeleda üksnes füüsilised isikud.

               NL: postimüügi suhtes kohaldatakse nõudeid.

               Meetmed:

               BG: inimmeditsiinis kasutatavate ravimite seadus, artiklid 219, 222, 228, artikli 234 lõige 5.

               EE: ravimiseadus, RT I 2005, 2, 4; § 29 lõige 2 ja § 41 lõige 3; ning tervishoiuteenuse korraldamise seadus, RT I 2001, 50, 284.

               EL: seadus nr 5607/1932, mida on muudetud seadustega nr 1963/1991 ja nr 3918/2011.

               ES: ley 16/1997, de 25 de abril, de regulación de servicios de las oficinas de farmacia

               (25. aprilli seadus 16/1997 apteegiteenuste reguleerimise kohta), artiklid 2 ja 3.1, ning

               Real Decreto Legislativo 1/2015, de 24 de julio por el que se aprueba el Texto refundido de la Ley de garantías y uso racional de los medicamentos y productos sanitarios (Ley 29/2006).

               LU: Loi du 4 juillet 1973 concernant le régime de la pharmacie (annex a043);

               Règlement grand-ducal du 27 mai 1997 relatif à l'octroi des concessions de pharmacie (annex a041); ning

               Règlement grand-ducal du 11 février 2002 modifiant le règlement grand-ducal du 27 mai 1997 relatif à l'octroi des concessions de pharmacie (annex a017).

               NL: Geneesmiddelenwet, artikkel 67.

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – võrdne kohtlemine ja piiriülesed teenused – kohapealne esindatus:

               BG: Apteekrite suhtes kohaldatakse alalise elukoha nõuet.

               Meetmed:

               BG: inimmeditsiinis kasutatavate ravimite seadus, artiklid 146, 161, 195, 222, 228.

               Seoses piiriülese teenuskaubandusega – kohalik esindatus:

               DE, SK: et saada apteekri tegevusluba või avada ravimite ja teatavate meditsiinikaupade avalikkusele müümiseks apteek, peab olema täidetud elukohanõue.

               Meetmed:

               DE: Gesetz über das Apothekenwesen (ApoG; Saksamaa apteekide seadus);

               Gesetz über den Verkehr mit Arzneimitteln (AMG);

               Gesetz über Medizinprodukte (MPG);

               Verordnung zur Regelung der Abgabe von Medizinprodukten (MPAV).

               SK: seadus 362/2011 ravimite ja meditsiiniseadmete kohta, artikkel 6, ning

               seadus 578/2004 tervishoiuteenuste osutajate, meditsiinitöötajate ja tervishoiutöötajate kutseorganisatsioonide kohta.

               Reservatsioon nr 4 – teadus- ja arendusteenused

                        Sektor – allsektor:

                        Teadus- ja arendusteenused

                        Tegevusala liigitus:

                        CPC, 851, 853

                        Reservatsiooni liik:

                        turulepääs
                           võrdne kohtlemine

                        Peatükk:

                        investeeringute liberaliseerimine ja piiriülene teenuskaubandus

                        Valitsustasand:

                        EL/liikmesriik (kui ei ole sätestatud teisiti)

               Kirjeldus:

               Euroopa Liit: riigi rahastatavate teadus- ja arendusteenuste korral, mille jaoks eraldab Euroopa Liidu tasandil rahalisi vahendeid Euroopa Liit, võib ainuõigusi või lube anda üksnes Euroopa Liidu liikmesriikide kodanikele ja Euroopa Liidu juriidilistele isikutele, kelle registrijärgne asukoht, juhatuse asukoht või peamine tegevuskoht asub Euroopa Liidus (CPC 851, 853).

               Riigi rahastatavate teadus- ja arendusteenuste puhul, mille jaoks eraldab rahalisi vahendeid liikmesriik, võib ainuõigusi või lube anda üksnes asjaomase Euroopa Liidu liikmesriigi kodanikele ning asjaomase liikmesriigi juriidilistele isikutele, kelle peakontor asub asjaomases liikmesriigis (CPC 851, 853).

               See reservatsioon ei piira viienda osa [Osalemine liidu programmides, usaldusväärne finantsjuhtimine ja finantssätted] kohaldamist ega poole hangete või artikli SERVIN.1.1 [Eesmärk ja kohaldamisala] lõigetes 6 ja 7 sätestatud subsiidiumide välistamist.

               Meetmed:

               Euroopa Liit: Kõik olemasolevad ja tulevased liidu teadusuuringute või innovatsiooni raamprogrammid, sealhulgas Horisont 2020 raamprogrammi osalemiseeskirjad ning määrused, mis on seotud ühiste tehnoloogiaalgatuste, artikli 185 kohaste otsuste ning Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudiga (EIT), samuti olemasolevad ja tulevased riiklikud, piirkondlikud või kohalikud teadusprogrammid.

               Reservatsioon nr 5 – kinnisvarateenused

                        Sektor – allsektor:

                        kinnisvarateenused

                        Tegevusala liigitus:

                        CPC, 821, 822

                        Reservatsiooni liik:

                        turulepääs
                           võrdne kohtlemine
                           enamsoodustusrežiim
                           kohapealne esindatus

                        Peatükk:

                        investeeringute liberaliseerimine ja piiriülene teenuskaubandus

                        Valitsustasand:

                        EL/liikmesriik (kui ei ole sätestatud teisiti)

               Kirjeldus:

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene teenuskaubandus – võrdne kohtlemine, kohapealne esindatus:

               CY: kinnisvarateenuste osutamisel kohaldatakse kodakondsus- ja elukohanõuet.

               Meetmed:

               CY: kinnisvaramaaklerite seadus 71(1)/2010, kehtivas sõnastuses.

               Seoses piiriülese teenuskaubandusega – kohalik esindatus:

               CZ: Tšehhi Vabariigis kohaldatakse füüsiliste isikute suhtes elukohanõuet ja juriidiliste isikute suhtes tegevuskohanõuet, et saada kinnisvarateenuste osutamiseks vajalik litsents.

               HR: kinnisvarateenuste osutamiseks on nõutav kaubanduslik kohalolek EMPs.

               PT: füüsiliste isikute suhtes kohaldatakse EMP riigi elukohanõuet. juriidilise isiku asukoht peab olema EMP riigis.

               Meetmed:

               CZ: kauplemislubade seadus.

               HR: kinnisvaramaakleri tegevuse seadus (Horvaatia Vabariigi ametlik väljaanne nr 107/07 ja nr 144/12), artikkel 2.

               PT: dekreet-seadus nr 211/2004 (artiklid 3 ja 25), muudetud ja uuesti avaldatud dekreet-seadusega nr 69/2011.

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – võrdne kohtlemine ja piiriülene teenuskaubandus – kohapealne esindatus:

               DK: Taani territooriumil viibiv füüsiline isik võib kasutada kinnisvarateenuste osutamisel

               kinnisvaramaakleri ametinimetust üksnes juhul, kui ta on volitatud kinnisvaramaakler, kes on kantud Taani kaubandus- ja ettevõtlusameti kinnisvaramaaklerite registrisse. Kõnealuses seaduses on öeldud, et taotluse esitaja peab olema Taani, liidu, EMP või Šveitsi Konföderatsiooni elanik.

               Kinnisvara müügi seadust kohaldatakse üksnes kinnisvarateenuste osutamisel tarbijatele. Kinnisvara müügi seadust ei kohaldata kinnisvara rentimise suhtes (CPC 822).

               Meetmed:

               DK: lov om formidling af fast ejendom m.v. lov. nr. 526 af 28.05.2014 (kinnisvara müügi seadus).

               Seoses piiriülese teenuskaubandusega – turulepääs, võrdne kohtlemine, enamsoodustusrežiim:

               SI: kui Ühendkuningriik lubab Sloveenia kodanikel ja ettevõtjatel pakkuda kinnisvaramaakleri teenuseid, lubab Sloveenia Ühendkuningriigi kodanikel ja ettevõtjatel pakkuda samadel tingimustel kinnisvaramaakleri teenuseid, kui on täidetud järgmised nõuded: isikul on õigus tegutseda kinnisvaramaaklerina päritoluriigis, esitatud on tõend selle kohta, et isik on kriminaalkorras karistamata, ja isik on kantud (Sloveenia) pädevas ministeeriumis kinnisvaramaaklerite registrisse.

               Meetmed:

               SI: kinnisvarabüroode seadus.

               Reservatsioon nr 6 – äriteenused

                        Sektor – allsektor:

                        äriteenused – ilma juhita sõidukite rentimise või kasutusrendi teenused; juhtimiskonsultatsiooniga seotud teenused; tehniline kontroll ja analüüs; seonduvad teadusliku ja tehnilise nõustamise teenused; põllumajandusega seotud teenused; turvateenused; tööjõu vahendamise teenused; kirjaliku ja suulise tõlke teenused ning muud äriteenused

                        Tegevusala liigitus:

                        ISIC Rev. 37, CPC 612 osa, 621 osa, 625 osa, 831, 85990 osa, 86602, 8675, 8676, 87201, 87202, 87203, 87204, 87205, 87206, 87209, 87901, 87902, 87909, 88, 893 osa

                        Reservatsiooni liik:

                        turulepääs
                           võrdne kohtlemine
                           enamsoodustusrežiim
                           kõrgem juhtkond ja juhatus
                           kohapealne esindatus

                        Peatükk:

                        investeeringute liberaliseerimine ja piiriülene teenuskaubandus

                        Valitsustasand:

                        EL/liikmesriik (kui ei ole sätestatud teisiti)

               Kirjeldus:

               a)
                     Ilma juhita sõidukite rentimise või kasutusrendi teenused (CPC 83103, CPC 831)

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine:

               SE: Rootsi lipu all sõitmiseks tuleb laeva välisosaluse puhul tõendada Rootsi domineerivat tegevusmõju. Rootsi domineeriv tegevusmõju tähendab, et laeva käitatakse Rootsist ja et üle poole laevast kuulub Rootsi või mõne muu EMP riigi omanikele. Muude välisriikide laevade suhtes võidakse teatavatel tingimustel teha sellest reeglist erand, kui neid rendivad Rootsi juriidilised isikud laevapereta prahtimise lepingute alusel (CPC 83103).

               Meetmed:

               SE: sjölag (mereseadus) (1994:1009), 1. peatükk, § 1.

               Seoses piiriülese teenuskaubandusega – kohalik esindatus:

               SE: ilma juhita autode ja teatavate maastikusõidukite (terrängmotorfordon) rendi ja kasutusrendi teenuste osutajad peavad, juhul kui rendi- või liisinguperiood on lühem kui üks aasta, määrama isiku, kes vastutab muu hulgas selle eest, et tegevus toimub kehtivate eeskirjade ja õigusaktide kohaselt ning et järgitakse liiklusohutuse eeskirju. Vastutav isik peab elama EMPs (CPC 831).

               Meetmed:

               SE: Lag (1998: 424) om biluthyrning (autode rentimise ja kasutusrendi seadus).

               b)
                     Sõidukite rentimise või kasutusrendi teenused ja muud lennundusega seotud äriteenused

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, enamsoodustusrežiim ja piiriülene teenuskaubandus – turulepääs, võrdne kohtlemine, enamsoodustusrežiim:

               Euroopa Liit: õhusõiduki rentimisel või liisimisel ilma meeskonnata (kuivrent) kohaldatakse Euroopa Liidu lennuettevõtja kasutatavate õhusõidukite suhtes kehtivaid registreerimisnõudeid. Kuivrendilepingu korral, milles osaleb liidu lennuettevõtja, kohaldatakse liidu või riigisisese õiguse nõudeid lennundusohutuse kohta, nagu eelnev heakskiit ja muud tingimused, mida kohaldatakse kolmandate riikide registreeritud õhusõidukite kasutamise suhtes. Õhusõiduki registreerimiseks võib olla nõutav, et õhusõiduki omanik oleks kas kindlatele kodakondsusnõuetele vastav füüsiline isik või kindlatele kapitaliomandi- ja kontrollinõuetele vastav ettevõtja (CPC 83104).

               Kui väljaspool liitu tegutsevad arvutipõhise ettetellimissüsteemi teenuste osutajad ei võimalda liidu lennuettevõtjatele arvutipõhise ettetellimissüsteemi teenuste puhul samaväärset (s.t mittediskrimineerivat) kohtlemist võrreldes kohtlemisega, mida liidu arvutipõhise ettetellimissüsteemi teenuste osutajad võimaldavad kolmanda riigi lennuettevõtjatele liidus, või kui liidu välised lennuettevõtjad ei võimalda liidu arvutipõhise ettetellimissüsteemi teenuste osutajatele samaväärset kohtlemist võrreldes kohtlemisega, mida liidu lennuettevõtjad võimaldavad väljaspool liitu tegutsevatele arvutipõhise ettetellimissüsteemi teenuste osutajatele, võidakse võtta meetmeid tagamaks, et arvutipõhise ettetellimissüsteemi teenuste osutajad liidus võimaldavad väljaspool liitu tegutsevatele lennuettevõtjatele või liidu lennuettevõtjad võimaldavad väljaspool liitu tegutsevatele arvutipõhise ettetellimissüsteemi teenuste osutajatele samaväärset diskrimineerivat kohtlemist.

               Meetmed:

               Euroopa Liit: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1008/2008 ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta (uuestisõnastamine); ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. jaanuari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 80/2009 toimimisjuhendi kohta arvutipõhiste ettetellimissüsteemide puhul ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2299/89.

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – võrdne kohtlemine ja piiriülene teenuskaubandus – turulepääs, võrdne kohtlemine

               BE: (tsiviilotstarbelise) eralennuki, mis kuulub füüsilistele isikutele, kes ei ole liikmesriigi või EMP riigi kodanikud, võib registreerida üksnes juhul, kui asjaomaste isikute peamine või alaline elukoht on olnud Belgias ilma katkestusteta vähemalt üks aasta. (Tsiviilotstarbelise) eralennuki, mis kuulub välisriikide juriidilistele isikutele, kes ei ole asutatud kooskõlas liikmesriigi või EMP riigi õigusega, võib registreerida üksnes juhul, kui asjaomaste juriidiliste isikute tegevuskoht, agentuur või büroo on olnud Belgias ilma katkestusteta vähemalt üks aasta (CPC 83104).

               Tuletõrje-, lennutreeningu-, pritsimis-, seire-, kaardistamis-, pildistamis- ning muude õhus osutatavate põllumajandus-, tööstus- ja kontrolliteenuste puhul kohaldatakse loamenetlust.

               Meetmed:

               BE: Arrêté Royal du 15 mars 1954 réglementant la navigation aérienne.

               c)
                     Juhtimisalase nõustamisega seotud teenused, vahekohtu- ja lepitusteenused (CPC 86602)

               Seoses piiriülese teenuskaubandusega – võrdne kohtlemine, kohalik esindatus:

               BG: vahendamisteenuste osutamiseks on isikute puhul, kes ei ole liikmesriigi, EMP riigi või Šveitsi Konföderatsiooni kodanikud, nõutav alaline või pikaajaline viibimine Bulgaaria Vabariigis.

               HU: vahendamistegevuseks (nt vahekohtu- ja lepitusteenuste osutamiseks) on nõutav registrisse vastuvõtmises väljenduv kohtusüsteemi eest vastutava ministri luba, mille võib anda üksnes Ungaris elavatele füüsilistele isikutele või Ungaris asutatud juriidilistele isikutele.

               Meetmed:

               BG: Vahendusmenetluse seaduse artikkel 8.

               HU: 2002. aasta seadus nr LV vahendamise kohta.

               d)
                     Tehnilise kontrolli ja analüüsi teenused (CPC 8676)

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene teenuskaubandus – turulepääs, võrdne kohtlemine:

               CY: Keemiku- ja bioloogiteenuste osutamiseks on nõutav liikmesriigi kodakondsus.

               FR: bioloogi kutsealal võivad töötada üksnes füüsilised isikud, kelle suhtes kohaldatakse EMP riigi kodakondsusnõuet.

               Meetmed:

               CY: 1988. aasta keemikute registreerimise seadus (nr 157/1988), kehtivas sõnastuses.

               FR: Code de la Santé Publique.

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene teenuskaubandus – kohapealne esindatus:

               BG: Tehnilise kontrolli ja analüüsimise teenuste osutamiseks on nõutav ettevõtte asutamine Bulgaarias vastavalt Bulgaaria äriseadusele ja registreerimine äriregistris.

               Maanteesõidukite tehnoseisundi korrapäraseks kontrollimiseks peaks isik olema registreeritud vastavalt Bulgaaria äriseadusele või kasumit mittetaotlevate juriidiliste isikute seadusele või olema registreeritud mõnes teises EMP riigis.

               Õhu ja vee koostise ja puhtuse kontrollimist ja analüüsimist võib teostada üksnes Bulgaaria keskkonna- ja veeministeerium või selle ametid kooskõlas Bulgaaria Teaduste Akadeemiaga.

               Meetmed:

               BG: toodete tehniliste nõuete seadus;

               mõõtmisseadus;

               puhta välisõhu seadus ning

               veeseadus, määrus N-32 maanteesõidukite tehnoseisundi korrapärase kontrollimise kohta.

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – võrdne kohtlemine, enamsoodustusrežiim ja piiriülene teenuskaubandus – võrdne kohtlemine, enamsoodustusrežiim, kohapealne esindatus:

               IT: bioloogide, keemiaanalüütikute, agronoomide ja kutsealal „periti agrari“ töötajate puhul on nõutav elukoht ja kandmine kutseregistrisse. Kolmandate riikide kodanikud kantakse registrisse vastastikkuse tingimusel.

               Meetmed:

               IT: bioloogid, keemiaanalüütikud: seadus nr 396/1967 bioloogi elukutse kohta; ja kuninglik dekreet nr 842/1928 keemiaanalüütiku elukutse kohta.

               e)
                     Seonduvad teadusliku ja tehnilise nõustamise teenused (CPC 8675)

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – võrdne kohtlemine, enamsoodustusrežiim ja piiriülene teenuskaubandus – võrdne kohtlemine, enamsoodustusrežiim, kohapealne esindatus:

               IT: geoloogide registrisse kandmiseks, mis on vajalik mõõdistaja või geoloogina kaevanduste uurimise ja käitamisega jms seotud teenuste pakkumiseks, on nõutav elukoht või kutsetegevuse asukoht Itaalias. Kutsealal töötamiseks on vajalik Euroopa Liidu liikmesriigi kodakondsus; välisriikide kodanikke võidakse siiski kanda registrisse vastastikkuse tingimusel.

               Meetmed:

               IT: Geoloogid: seadus nr 112/1963, artiklid 2 ja 5; Vabariigi Presidendi dekreet 1403/1965, artikkel 1.

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene teenuskaubandus – võrdne kohtlemine, kohapealne esindatus:

               BG: füüsiliste isikute puhul on geodeesia, kartograafia ja katastrimõõdistamisega seotud funktsioonide täitmiseks nõutav EMP riigi või Šveitsi Konföderatsiooni kodakondsus ja elukoht. Juriidiliste isikute puhul on nõutav ettevõtte EMP riigi või Šveitsi Konföderatsiooni õigusaktide kohane registreerimine.

               Meetmed:

               BG: Katastri ja omandiregistri seadus; ning geodeesia ja kartograafia seadus.

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – võrdne kohtlemine ja piiriülene teenuskaubandus – võrdne kohtlemine:

               CY: asjaomaste teenuste osutamise suhtes kohaldatakse kodakondsusnõuet.

               Meetmed:

               CY: seadus 224/1990, kehtivas sõnastuses.

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene teenuskaubandus – turulepääs:

               FR: Mõõdistamisele juurdepääsu võimaldavad õiguslikud vormid on üksnes SEL (anonyme, à responsabilité limitée ou en commandite par actions), SCP (société civile professionnelle), SA ja SARL (sociétés anonymes, à responsabilité limitée). Uurimis- ja geoloogiliste uuringute teenuste osutamiseks on vaja asutada ettevõte. Teadusministri otsusega, mis tehakse kokkuleppel välisministriga, võidakse teadlaste puhul sellest nõudest loobuda.

               Meetmed:

               FR: loi 46-942 du 7 mai 1946 ja décret n°71-360 du 6 mai 1971.

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene teenuskaubandus – võrdne kohtlemine, kohapealne esindatus:

               HR: Põhilisi geoloogia-, geodeesia- ja kaevandamisalaseid nõustamisteenuseid ning nendega seonduvaid keskkonnakaitsealaseid nõustamisteenuseid võib Horvaatia territooriumil osutada üksnes koos kohalike juriidiliste isikutega või nende kaudu.

               Meetmed:

               HR: Määrus, mis käsitleb juriidilistele isikutele keskkonnakaitsealaseks kutsetegevuseks heakskiidu andmisel kohaldatavaid nõudeid (Horvaatia Vabariigi ametlik väljaanne nr 57/10), artiklid 32–35.

               f)
                     Põllumajandusega seotud teenused (CPC 88 osa)

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – võrdne kohtlemine ja piiriülene teenuskaubandus – võrdne kohtlemine, enamsoodustusrežiim, kohapealne esindatus:

               IT: bioloogide, keemiaanalüütikute, agronoomide ja kutsealal „periti agrari“ töötajate puhul on nõutav elukoht ja kandmine kutseregistrisse. Kolmandate riikide kodanikud kantakse registrisse vastastikkuse tingimusel.

               Meetmed:

               IT: bioloogid, keemiaanalüütikud: seadus nr 396/1967 bioloogi elukutse kohta; ja kuninglik dekreet nr 842/1928 keemiaanalüütiku elukutse kohta.

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, enamsoodustusrežiim ja piiriülene teenuskaubandus – turulepääs, enamsoodustusrežiim:

               PT: Bioloogi, keemiaanalüütiku ja agronoomi kutsealal võivad töötada üksnes füüsilised isikud. Kolmandate riikide kodanikest inseneride ja tehniliste inseneride puhul kohaldatakse vastastikkuse põhimõtet (mitte kodakondsuse nõuet). Bioloogide puhul ei kohaldata ei kodakondsuse ega vastastikkuse nõuet.

               Meetmed:

               PT: dekreet-seadus 119/92 (alterado p/ Lei 123/2015, 2 set.) (Ordem Engenheiros);

               seadus 47/2011 (alterado p/ Lei 157/2015, 17 set.) (Ordem dos Engenheiros Técnicos) ning

               dekreet-seadus 183/98 (alterado p/ Lei 159/2015, 18 set.) (Ordem dos Biólogos).

               g)
                     Turvateenused (CPC 87302, 87303, 87304, 87305, 87309)

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene teenuskaubandus – turulepääs, võrdne kohtlemine, kohapealne esindatus:

               IT: Turvateenuste osutamiseks ja väärisesemete transpordiks on nõutav Euroopa liidu liikmesriigi kodakondsus ja elukoht Euroopa Liidu liikmesriigis.

               PT: Välisriigi teenuseosutajal ei ole lubatud osutada piiriüleselt turvateenuseid.

               Spetsialistide suhtes kohaldatakse kodakondsusnõuet.

               Meetmed:

               IT: seadus nr 773/1931 avaliku julgeoleku kohta (TULPS), artiklid 133–141; kuninglik dekreet nr 635/1940, artikkel 257.

               PT: seadus 34/2013 alteradap/ Lei 46/2019, 16 maio, ja määrus nr 273/2013, alterada p / Portaria 106/2015, 13 abril.

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – võrdne kohtlemine, enamsoodustusrežiim ja piiriülene teenuskaubandus – kohapealne esindatus:

               DK: üksikisikute puhul, kes taotlevad luba turvateenuste osutamiseks, peab olema täidetud elukohanõue.

               Elukohanõue peab olema täidetud ka turvateenuste osutamise luba taotleva juriidilise isiku juhtide ja enamiku juhatuse liikmete puhul. Juhtide ja juhatuse liikmete puhul ei kohaldata elukohanõuet siiski juhtudel, mis on sätestatud rahvusvahelistes lepingutes või justiitsministri korraldustes.

               Meetmed:

               DK: Lovbekendtgørelse 2016-01-11 nr 112 om vagtvirksomhed.

               Seoses piiriülese teenuskaubandusega – kohalik esindatus:

               EE: Turvatöötajatel peab olema alaline elukoht.

               Meetmed:

               EE: Turvaseadus § 21, § 22.

               h)
                     Tööjõu vahendamise teenused (CPC 87201, 87202, 87203, 87204, 87205, 87206, 87209)

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene teenuskaubandus – turulepääs, võrdne kohtlemine (kohaldatakse piirkondlikul valitsustasandil):

               BE: Kõigis Belgia piirkondades peab äriühing, mille peakontor asub väljaspool EMPd, tõendama, et ta osutab tööjõu vahendamise teenuseid oma päritoluriigis. Vallooni piirkond: tööjõu vahendamise teenuseid peab osutama kindlat liiki juriidiline isik (régulièrement constituée sous la forme d'une personne morale ayant une forme commerciale, soit au sens du droit belge, soit en vertu du droit d'un Etat membre ou régie par celui-ci, quelle que soit sa forme juridique). Väljaspool EMPd peakontorit omav äriühing peab tõendama, et ta vastab dekreedis sätestatud tingimustele (näiteks juriidilise isiku liigi kohta). Saksakeelses kogukonnas peab äriühing, mille peakontor asub väljaspool EMPd, vastama nimetatud dekreediga kehtestatud vastuvõetavuse kriteeriumidele (CPC 87202).

               Meetmed:

               BE: Flaami piirkond: Besluit van de Vlaamse Regering van 10 december 2010 tot uitvoering van het decreet betreffende de private arbeidsbemiddeling, artikli 8 lõige 3.

               Vallooni piirkond: Décret du 3 avril 2009 relatif à l'enregistrement ou à l'agrément des agences de placement (3. aprilli 2009. aasta dekreet tööhõiveagentuuride registreerimise kohta), artikkel 7; ja Arrêté du Gouvernement wallon du 10 décembre 2009 portant exécution du décret du 3 avril

               2009 relatif à l'enregistrement ou à l'agrément des agences de placement (Vallooni piirkonna valitsuse 10. detsembri 2009. aasta otsus, millega rakendatakse 3. aprilli 2009. aasta dekreet töövahendusbüroode registreerimise kohta), artikkel 4.

               Saksakeelne kogukond: Dekret über die Zulassung der Leiharbeitsvermittler und die Überwachung der privaten Arbeitsvermittler / Décret du 11 mai 2009 relatif à l'agrément des agences de travail intérimaire et à la surveillance des agences de placement privées, artikkel 6.

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – võrdne kohtlemine ja piiriülene teenuskaubandus – võrdne kohtlemine, kohapealne esindatus:

               DE: Selleks et saada luba tegutsemiseks ajutist tööjõudu vahendava asutusena, on nõutav Euroopa Liidu liikmesriigi kodakondsus või kaubanduslik kohalolek Euroopa Liidus (vastavalt renditööd käsitleva seaduse (Arbeitnehmerüberlassungsgesetz)

               § 3 lõigetele 3–5). Föderaalne töö- ja sotsiaalministeerium võib välja anda määruse, mis käsitleb väljastpoolt EMPd pärit töötajate töölesuunamist ja värbamist konkreetsetel kutsealadel, nt tervishoiu ja hooldusega seotud kutsealadel. Loa andmisest või selle pikendamisest keeldutakse, kui ettevõtted, nende osad või abiettevõtted, mis ei asu EMPs, on ette nähtud ajutise töö tegemiseks (renditööd käsitleva seaduse (Arbeitnehmerüberlassungsgesetz) § 3 lõige 2).

               Meetmed:

               DE: Gesetz zur Regelung der Arbeitnehmerüberlassung (AÜG);

               Sozialgesetzbuch Drittes Buch (SGB III; sotsiaalkindlustusseadustik, kolmas osa) – tööhõive edendamine;

               Verordnung über die Beschäftigung von Ausländerinnen und Ausländern (BeschV; välismaalaste töölevõtmise määrus).

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs:

               ES: enne tegevuse algust peavad tööhõiveagentuurid esitama ametliku kinnituse, millega tõendatakse kehtivates õigusaktides sätestatud nõuetele vastavust (CPC 87201, 87202).

               Meetmed:

               ES: Real Decreto-ley 8/2014, de 4 de julio, de aprobación de medidas urgentes para el crecimiento, la competitividad y la eficiencia (tramitado como Ley 18/2014, de 15 de octubre).

               i)
                     Kirjaliku ja suulise tõlke teenused (CPC 87905)

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene teenuskaubandus – turulepääs:

               BG: ametlikuks tõlkimiseks nõutakse välisriigi füüsilistelt isikutelt pikaajalise või alalise elamisloa olemasolu Bulgaaria Vabariigis.

               Meetmed:

               BG: Dokumentide koostamist, tõendamist ja tõlkimist käsitlev määrus.

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs ja piiriülene teenuskaubandus – turulepääs:

               HU: Ametlikke tõlkeid, tõlgete ametlikke kinnitusi ja ametlike dokumentide võõrkeelseid kinnitatud koopiaid võib pakkuda üksnes Ungari Tõlke- ja Tõestamisamet (OFFI).

               PL: Üksnes füüsilised isikud võivad olla vandetõlgid.

               Meetmed:

               HU: Ministrite nõukogu dekreet nr 24/1986 ametlike kirjaliku ja suulise tõlke teenuste kohta.

               PL: 25. novembri 2004. aasta seadus vandetõlgi elukutse kohta (ametlik väljaanne, 2019, punkt 1326).

               Seoses piiriülese teenuskaubandusega – turulepääs:

               FI: Volitatud tõlkijatel peab olema elukoht EMP riigis.

               Meetmed:

               FI: Laki auktorisoiduista kääntäjistä (volitatud tõlkijate seadus) (1231/2007), § 2 (1)).

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – võrdne kohtlemine ja piiriülene teenuskaubandus – võrdne kohtlemine:

               CY: Tõlkijate registrisse kandmine on vajalik ametlike tõlke- ja sertifitseerimisteenuste osutamiseks. Kohaldatakse kodakondsusnõuet

               HR: Sertifitseeritud tõlkijate suhtes kohaldatakse EMP riigi elukoha nõuet.

               Meetmed:

               CY: Küprose Vabariigi seaduste kohaselt sertifitseeritud tõlkimisteenuste kehtestamine, registreerimine ja reguleerimine.

               HR: Määrus alaliste kohtutõlkide kohta (Horvaatia ametlik väljaanne nr 88/2008), artikkel 2.

               j)
                     Muud äriteenused (CPC 612 osa, 621 osa, 625 osa, 87901, 87902, 88493, 893 osa, 85990 osa, 87909, ISIC 37)

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs:

               SE: Pandimajad tuleb rajada piiratud vastutusega äriühingu või filiaalina (CPC 87909 osa).

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs ja piiriülene teenuskaubandus – kohapealne esindatus:

               CZ: Ainult heakskiidetud pakendiettevõtjal on lubatud osutada pakendite tagasivõtmise ja taaskasutamisega seotud teenuseid ning ta peab olema juriidiline isik, kes on asutatud aktsiaseltsina (CPC 88493, ISIC 37).

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs ja piiriülene teenuskaubandus – turulepääs:

               NL: Proovimärgisega märgistamise teenuste pakkumiseks on nõutav kaubanduslik kohalolek Madalmaades. Väärismetallesemete proovimärgisega märgistamise ainuõigus on praegu antud Madalmaade kahele avalik-õiguslikule monopolile (CPC 893 osa).

               Meetmed:

               CZ: seadus 477/2001 Coll. (pakendiseadus), lõige 16.

               SE: Pandimajade seadus (1995:1000).

               NL: Waarborgwet 1986.

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine:

               PT: Inkassoteenuste ja krediidiinfoteenuste osutamiseks on nõutav liikmesriigi kodakondsus (CPC 87901, 87902).

               Meetmed:

               PT: Seadus nr 49/2004.

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene teenuskaubandus – kohapealne esindatus:

               CZ: oksjoniteenusele kehtib litsents. Loa saamiseks (vabatahtliku avaliku enampakkumise teenuste osutamiseks) peab äriühing olema asutatud Tšehhi Vabariigis ja füüsilisel isikul peab olema elamisluba, lisaks peab äriühing või füüsiline isik olema registreeritud Tšehhi Vabariigi äriregistris (CPC 612 osa, 621 osa, 625 osa, 85990 osa).

               Meetmed:

               CZ: seadus nr 455/1991 Coll.;

               kaubanduslitsentsi seadus ning

               seadus nr 26/2000 Coll. avaliku enampakkumise kohta.

               Seoses piiriülese teenuskaubandusega – turulepääs:

               SE: Ehitusühistu majanduskava peab kinnitama kaks isikut. Need isikud peavad olema saanud EMP ametiasutuste tunnustuse (CPC 87909).

               Meetmed:

               SE: ehitusühistute seadus (1991:614).

               Reservatsioon nr 7 – sideteenused

                        Sektor – allsektor:

                        sideteenused – posti- ja kulleriteenused

                        Tegevusala liigitus:

                        CPC 71235 osa, 73210 osa, 751 osa

                        Reservatsiooni liik:

                        turulepääs

                        Peatükk:

                        investeeringute liberaliseerimine; piiriülene teenuskaubandus

                        Valitsustasand:

                        EL/liikmesriik (kui ei ole sätestatud teisiti)

               Kirjeldus:

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs ja piiriülene teenuskaubandus – turulepääs:

               Euroopa Liit: Kooskõlas riigisiseste õigusaktidega võidakse piirata postkastide paigutamist avalikult kasutatavatele teedele, postmarkide väljaandmist ja kohtu- või haldusmenetluse käigus kasutatava tähitud posti teenuse osutamist. Nende teenuste jaoks, mille puhul kehtib universaalteenuse osutamise kohustus, võib kehtestada litsentsimissüsteemi. Litsentsid võivad tuua kaasa konkreetse universaalteenuse osutamise kohustused või rahalise panuse kompensatsioonifondi.

               Meetmed:

               Euroopa Liit: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 1997. aasta direktiiv 97/67/EÜ, ühenduse postiteenuste siseturu arengut ja teenuse kvaliteedi parandamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta.

               Reservatsioon nr 8 – ehitusteenused

                        Sektor – allsektor:

                        Ehitusteenused ja nendega seotud inseneriteenused

                        Tegevusala liigitus:

                        CPC 51

                        Reservatsiooni liik:

                        võrdne kohtlemine

                        Peatükk:

                        investeeringute liberaliseerimine; piiriülene teenuskaubandus

                        Valitsustasand:

                        EL/liikmesriik (kui ei ole sätestatud teisiti)

               Kirjeldus:

               CY: Kodakondsuse nõue.

               Meede:

               2001. aasta ehitus- ja tehniliste tööde töövõtjate registreerimise ja kontrollimise seadus (29(I)/2001), artiklid 15 ja 52.

               Reservatsioon nr 9 – turustusteenused

                        Sektor – allsektor:

                        Turustusteenused – üldised teenused, tubaka turustamine

                        Tegevusala liigitus:

                        CPC 3546, 621 osa, 6222, 631, 632 osa

                        Reservatsiooni liik:

                        turulepääs
                           võrdne kohtlemine
                           kohapealne esindatus

                        Peatükk:

                        investeeringute liberaliseerimine; piiriülene teenuskaubandus

                        Valitsustasand:

                        EL/liikmesriik (kui ei ole sätestatud teisiti)

               Kirjeldus:

               a)
                     Turustusteenused (CPC 3546, 631, 632, välja arvatud 63211, 63297, 62276, 621 osa)

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs:

               PT: teatavate jaemüügiettevõtete ja kaubanduskeskuste rajamisel kehtib spetsiaalne lubade andmise süsteem. See on seotud kaubanduskeskustega, mille renditav brutopind on 8 000 m2 või suurem, ja jaemüügiettevõtetega, mille müügipind on 2 000 m2 või suurem, kui need asuvad väljaspool kaubanduskeskusi. Põhikriteeriumid: kaubanduslike pakkumiste mitmekesistamine; tarbijale pakutavate teenuste hindamine; tööhõive kvaliteet ja ettevõtja sotsiaalne vastutus; lõimumine linnakeskkonda; panus ökotõhususse (CPC 631, 632, välja arvatud 63211, 63297).

               Meetmed:

               PT: 16. jaanuari dekreet-seadus nr 10/2015.

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene teenuskaubandus – turulepääs, võrdne kohtlemine:

               CY: ravimiesindajate osutatavate turustusteenuste puhul kehtib kodakondsusnõue (CPC 62117).

               Meetmed:

               CY: Seadus nr 74(I) 2020, kehtivas sõnastuses.

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs ja piiriülene teenuskaubandus – kohapealne esindatus:

               LT: Pürotehnika turustamiseks on vaja luba. Loa võivad saada ainult liidu juriidilised isikud (CPC 3546).

               Meetmed:

               LT: 23. märtsi 2004. aasta seadus tsiviilotstarbelise pürotehnika ringluse järelevalve kohta (nr IX-2074).

               b)
                     Tubaka turustamine (CPC 6222 osa, 62228, 6310 osa, 63108)

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene teenuskaubandus – turulepääs, võrdne kohtlemine:

               ES: tubaka jaemüük on riigi monopol. Asutamise suhtes kohaldatakse liikmesriigi kodakondsuse nõuet. Üksnes füüsilised isikud võivad tegutseda tubakapoodidena. Iga tubakapood võib taotleda vaid ühe litsentsi (CPC 63108).

               FR: Tubaka hulgi- ja jaemüük on riigi monopol. Tubakamüüjate (buraliste) suhtes kohaldatakse kodakondsusnõuet (CPC 6222 osa, 6310 osa).

               Meetmed:

               ES: 27. septembri 2014. aasta seadus nr 14/2013.

               FR: Code général des impôts.

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene teenuskaubandus – turulepääs, võrdne kohtlemine:

               AT: Tubakamüüjana tegutsemise luba saavad taotleda üksnes füüsilised isikud.

               Eelistatakse EMP riikide kodanikke (CPC 63108).

               Meetmed:

               AT: 1996. aasta tubakamonopoli seadus, § 5 ja § 27.

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs ja piiriülene teenuskaubandus – turulepääs, võrdne kohtlemine:

               IT: Tubaka turustamiseks ja müügiks on vaja luba. Luba antakse avaliku menetluse kaudu. Lubade väljastamisel kohaldatakse majandusvajaduste testi. Põhikriteeriumid: rahvastikutihedus ja olemasolevate müügikohtade paiknemise tihedus (CPC 6222 osa, 6310 osa).

               Meetmed:

               IT: seadusandlik dekreet nr 184/2003;

               seadus nr 165/1962;

               seadus nr 3/2003;

               seadus nr 1293/1957;

               seadus nr 907/1942 ning

               Vabariigi Presidendi dekreet 1074/1958.

               Reservatsioon nr 10 – haridusteenused

                        Sektor – allsektor:

                        haridusteenused (eraõiguslikult rahastatud)

                        Tegevusala liigitus:

                        CPC 921, 922, 923, 924

                        Reservatsiooni liik:

                        turulepääs
                           võrdne kohtlemine
                           kõrgem juhtkond ja juhatus
                           kohapealne esindatus

                        Peatükk:

                        investeeringute liberaliseerimine; piiriülene teenuskaubandus

                        Valitsustasand:

                        EL/liikmesriik (kui ei ole sätestatud teisiti)

               Kirjeldus:

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, kõrgem juhtkond ja juhatus ning piiriülene teenuskaubandus – turulepääs:

               CY: erakooli omanikel ja enamusaktsionäridel peab olema liikmesriigi kodakondsus. Ühendkuningriigi kodanikud võivad saada kindlaksmääratud vormis ja tingimustel loa haridusministrilt.

               Meetmed:

               CY: Erakoolide 2019. aasta seadus (nr 147(I)/2019)

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene teenuskaubandus – turulepääs, võrdne kohtlemine:

               BG: erasektori rahastatavaid põhi- ja keskharidusteenuseid võivad osutada üksnes vastava loa saanud Bulgaaria ettevõtjad (nõutav on kaubanduslik kohalolek). Välisosalusega Bulgaaria lasteaedu ja koole võib rajada või ümber kujundada Bulgaaria ja välisriikide füüsiliste või juriidiliste isikute Bulgaarias nõuetekohaselt registreeritud ühenduste, korporatsioonide või ettevõtete taotlusel ministrite nõukogu otsusega, mis põhineb haridus- ja teadusministri ettepanekul. Välisriikide juriidilistele isikutele kuuluvaid lasteaedu ja koole võib rajada või ümber kujundada välisriikide juriidiliste isikute taotlusel kooskõlas rahvusvaheliste lepingute ja konventsioonidega ning eespool esitatud sätetega. Välisriikide kõrgkoolid ei saa asutada Bulgaaria territooriumil tütarettevõtjaid. Välisriikide kõrgkoolid võivad avada Bulgaarias teaduskondi, osakondi, instituute ja kolledžeid üksnes Bulgaaria kõrgkoolide struktuuri raames ja nendega koostöös (CPC 921, 922).

               Meetmed:

               BG: Eelkooli ja koolihariduse seadus ning

               kõrgharidusseadus, lisasätete § 4.

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine:

               SI: erasektori rahastatavaid algkoole võivad rajada üksnes Sloveenia füüsilised ja juriidilised isikud. Teenuseosutaja peab registreerima oma asukoha või asutama filiaali (CPC 921).

               Meetmed:

               SI: hariduse korraldamise ja rahastamise seadus (Sloveenia Vabariigi ametlik väljaanne, nr

               12/1996), kehtivas sõnastuses, artikkel 40.

               Seoses piiriüleste teenustega – kohapealne esindatus:

               CZ ja SK: Erasektori rahastatava kõrgkoolina tegutsemiseks riigi heakskiidu taotlemise korral on nõutav tegevuskoht liikmesriigis. Seda reservatsiooni ei kohaldata keskharidusjärgse tehnilise ja kutsehariduse teenuste suhtes (CPC 92310).

               Meetmed:

               CZ: seadus nr 111/1998, Coll. (kõrgharidusseadus), § 39; ning

               Seadus nr 561/2004 Coll. (alus-, põhi-, kesk-, kolmanda taseme kutse- ja muu hariduse kohta (haridusseadus))

               SK: 21. veebruari 2002. aasta seadus nr 131 ülikoolide kohta.

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs ja piiriülesed teenused: Turulepääs:

               ES ja IT: Et avada erasektori rahastatav ülikool, mis annab tunnustatud diplomeid või kraade, on vaja luba, mille väljastamiseks küsitakse nõu parlamendilt. Kohaldatakse majandusvajaduste testi. Põhikriteeriumid: rahvastikutihedus ja olemasolevate kõrgkoolide paiknemise tihedus.

               ES: menetlus hõlmab parlamendiga konsulteerimist.

               IT: see põhineb kolmeaastasel programmil ja riigi tunnustatud diplomite väljaandmise loa saab anda üksnes Itaalia juriidilistele isikutele (CPC 923).

               Meetmed:

               ES: Ley Orgánica 6/2001, de 21 de Diciembre, de Universidades (21. detsembri seadus nr 6/2001 ülikoolide kohta), artikkel 4.

               IT: kuninglik dekreet 1592/1933 (keskharidusseadus);

               seadus nr 243/1991 (riigi ajutine panus eraülikoolidesse);

               CNVSU (Comitato nazionale per la valutazione del sistema universitario) resolutsioon nr 20/2003; ning

               Vabariigi Presidendi dekreet 25/1998.

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, kõrgem juhtkond ja juhatus ning piiriülene teenuskaubandus – turulepääs:

               EL: Erasektori rahastatavate põhi- ja keskkoolide omanikud, enamik juhtkonna liikmetest ja õpetajad peavad olema liikmesriikide kodanikud (CPC 921, CPC 922). Kõrgharidust võivad pakkuda üksnes täiesti autonoomsed avalik-õiguslikud juriidilised isikud. Kõrgharidust võivad pakkuda üksnes täiesti autonoomsed avalik-õiguslikud juriidilised isikud. Seadusega nr 3696/2008 on liidu elanikel (füüsilistel või juriidilistel isikutel) siiski lubatud rajada eraõiguslikke kõrgkoole, mis annavad välja tunnistusi, mida ei peeta samaväärseks akadeemiliste kraadidega (CPC 923).

               Meetmed:

               EL: seadused 682/1977, 284/1968, 2545/1940, presidendi dekreet 211/1994, mida on muudetud

               presidendi dekreediga 394/1997, Kreeka põhiseaduse artikli 16 lõige 5 ja seadus 3549/2007.

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs ja piiriülene teenuskaubandus – turulepääs:

               AT: Erasektori rahastatavate kõrgharidusteenuste pakkumiseks rakendusteaduste valdkonnas on vaja pädeva asutuse, AQ Austria (Austria kvaliteedi tagamise ja akrediteerimise amet) luba. Investor, kes soovib pakkuda rakendusteaduste alast õppeprogrammi, peab tegelema eeskätt selliste programmide pakkumisega ning peab esitama kavandatud õppeprogrammi heakskiitmiseks vajaduste hinnangu ja turu-uuringu. Pädev ministeerium võib heakskiitmisest keelduda, kui leitakse, et programm ei sobi kokku riigi haridushuvidega. Eraülikooli asutaja peab saama loa pädevalt asutuselt (AQ Austria – Austria kvaliteedi tagamise ja akrediteerimise amet). Pädev ministeerium võib heakskiitmisest keelduda, kui akrediteerimisnõukogu otsus ei sobi kokku riigi haridushuvidega (CPC 923).

               Meetmed:

               AT: rakenduskõrgkoolide kursuste seadus, BGBl. I Nr. 340/1993, mida on muudetud, § 2; erakõrgkoolide

               seadus, BGBl. I nr 74/2011, kehtivas sõnastuses, § 2; ning

               seadus kõrghariduse kvaliteedi tagamise kohta, BGBl. Nr. 74/2011, mida on muudetud, § 25 (3).

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, enamsoodustusrežiim ja piiriülene teenuskaubandus – turulepääs, võrdne kohtlemine:

               FR: õpetamiseks erasektori rahastatavas haridusasutuses on nõutav liikmesriigi kodakondsus (CPC 921, CPC 922, CPC 923). Ühendkuningriigi kodanikud võivad saada siiski asjakohaselt pädevalt asutuselt loa õpetada põhi-, kesk- ja kõrgastme haridusasutustes. Ühendkuningriigi kodanikud võivad saada asjakohaselt pädevalt asutuselt loa ka põhi-, kesk- või kõrgastme haridusasutuste rajamiseks ja juhtimiseks või haldamiseks. Sellise loa andmisel kohaldatakse kaalutlusõigust.

               Meetmed:

               FR: Code de l’éducation.

               Seoses investeeringutega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene teenuskaubandus – turulepääs, võrdne kohtlemine:

               MT: Teenuseosutajad, kes soovivad osutada erasektori rahastatavaid kõrgharidus- või täiskasvanuharidusteenuseid, peavad saama haridus- ja tööhõiveministeeriumilt loa. Loa andmise otsuse tegemisel võidakse kohaldada kaalutlusõigust (CPC 923, CPC 924).

               Meetmed:

               MT: 2012. aasta õiguslik teade nr 296.

               Reservatsioon nr 11 – keskkonnateenused

                        Sektor – allsektor:

                        keskkonnateenused – kasutatud patareide ja akude, vanade autode ning elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete töötlemine ja ringlussevõtt; välisõhu ja kliima kaitse, heitgaaside puhastusteenused

                        Tegevusala liigitus:

                        CPC 9402 osa, 9404

                        Reservatsiooni liik:

                        kohapealne esindatus

                        Peatükk:

                        piiriülene teenuskaubandus

                        Valitsustasand:

                        EL/liikmesriik (kui ei ole sätestatud teisiti)

               Kirjeldus:

               SE: Heitgaaside kontrollimise teenuste pakkumiseks saab akrediteerida üksnes Rootsis asutatud või Rootsis peamist tegevuskohta omava ettevõtja (CPC 9404).

               SK: kasutatud patareide ja akude, vanaõli, vanade autode ning elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete töötlemiseks ja ringlussevõtuks on nõutav asutamine juriidilise isikuna EMPs (elukohanõue) (CPC 9402 osa).

               Meetmed:

               SE: Sõidukite seadus (2002:574).

               SK: seadus nr 79/2015 jäätmete kohta.

               Reservatsioon nr 12 – finantsteenused

                        Sektor – allsektor:

                        Finantsteenused – kindlustus ja pangandus

                        Tegevusala liigitus:

                        Ei kohaldata

                        Reservatsiooni liik:

                        turulepääs
                           võrdne kohtlemine
                           enamsoodustusrežiim
                           kõrgem juhtkond ja juhatus
                           kohapealne esindatus

                        Peatükk:

                        investeeringute liberaliseerimine; piiriülene teenuskaubandus

                        Valitsustasand:

                        EL/liikmesriik (kui ei ole sätestatud teisiti)

               Kirjeldus:

               a)
                     Kindlustus ja kindlustusega seotud teenused

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene teenuskaubandus – turulepääs, võrdne kohtlemine:

               IT: aktuaari teenuseid võivad osutada ainult füüsilised isikud. Lubatud on füüsiliste isikute kutseliidud (mitte juriidilised isikud). Aktuaari kutsealal töötamiseks on nõutav Euroopa Liidu kodakondsus; see ei kehti välisriigi spetsialistide suhtes, kelle võidakse lubada töötada oma kutsealal vastastikkuse tingimusel.

               Meetmed:

               IT: 7. septembri 2005. aasta seadusandlik dekreet nr 209 (erakindlustuse seadustik), artikkel 29; seaduse 194/1942 artikkel 4; registriseadus 4/1999.

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene teenuskaubandus – kohapealne esindatus:

               BG: pensionikindlustuse pakkuja peab olema aktsiaselts (mitte filiaal), millele on antud sotsiaalkindlustusseadustiku alusel tegevusluba ja mis on registreeritud äriseaduse või mõne teise ELi liikmesriigi õigusaktide alusel.

               BG, ES, PL ja PT: filiaalide avamine kindlustusvahenduse eesmärgil ei ole lubatud, sest kindlustusvahendusega võivad tegeleda üksnes liikmesriigi õiguse kohaselt asutatud äriühingud (nõutav on kohapeal asutatud ettevõte). PL: kindlustusvahendajate suhtes kohaldatakse elukohanõuet.

               Meetmed:

               BG: kindlustusseadustiku artiklid 12, 56–63, 65, 66 ja artikli 80 lõige 4, sotsiaalkindlustusseadustiku artiklid 120a–162, 209–253, artiklid 260–310.

               ES: Reglamento de Ordenación, Supervisión y Solvencia de Entidades Aseguradoras y Reaseguradoras (RD 1060/2015, de 20 de noviembre de 2015), artikkel 36.

               PL: 11. septembri 2015. aasta kindlustus- ja edasikindlustustegevuse seadus (ametlik väljaanne 2020, punktid 895 ja 1180); 15. detsembri 2017. aasta seadus kindlustustoodete turustamise kohta (ametlik väljaanne 2019, punkt 1881); 28. augusti 1997. aasta pensionifondide korralduse ja tegevuse seadus (ametlik väljaanne 2020, punkt 105); 6. märtsi 2018. aasta seadus välisriigi ettevõtjate ja muude välisriigi isikute majandustegevust Poola Vabariigi territooriumil käsitlevate eeskirjade kohta.

               PT: dekreet-seaduse nr 94-B/98 artikkel 7, mis tunnistati kehtetuks dekreet-seadusega nr 2/2009 (5. jaanuar); dekreet-seaduse nr 94-B/98 I peatüki VI jao artikli 34 lõiked 6 ja 7 ning dekreet-seaduse nr 144/2006 artikkel 7, mis tunnistati kehtetuks seadusega 7/2019 (16. jaanuar). Kindlustuse ja edasikindlustuse turustamise õiguskorra artikkel 8, mis on heaks kiidetud 16. jaanuari 2019. aasta seadusega nr 7/2019 .

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – võrdne kohtlemine:

               AT: Filiaali juhatus peab koosnema vähemalt kahest füüsilisest isikust, kelle elukoht on Austrias.

               BG: (Edasi)kindlustusandja juht- ja järelevalveorgani liikmete ning (edasi)kindlustusandjat juhtima või esindama volitatud isikute suhtes kohaldatakse elukohanõuet.

               Pensionikindlustusseltsi juhatuse esimehel, direktorite nõukogu esimehel, tegevdirektoril ja juhatajal peab olema Bulgaarias alaline elukoht või alaline elamisluba.

               Meetmed:

               AT: 2016. aasta kindlustusjärelevalve seaduse artikli 14 lõike 1 punkt 3, föderaalne ametlik väljaanne I nr 34/2015 (Versicherungsaufsichtsgesetz 2016, § 14 Abs. 1 Z 3, BGBl. I Nr. 34/2015)

               BG: kindlustusseadustiku artiklid 12, 56–63, 65, 66 ja artikli 80 lõige 4,

               sotsiaalkindlustusseadustiku artiklid 120a–162, 209–253, 260–310.

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine:

               BG: enne kindlustuse pakkumiseks filiaali või esinduse asutamist peab välisriigi kindlustusandjal või edasikindlustusandjal olema luba pakkuda oma päritoluriigis samu kindlustusliike, mida ta soovib pakkuda Bulgaarias.

               Täiendavate vabatahtlike pensionifondide tulu ja sarnane tulu, mis on otseselt seotud vabatahtliku pensionikindlustusega, mida pakuvad isikud, kes on registreeritud mõne teise liikmesriigi õigusaktide alusel ja kes võivad pakkuda kooskõlas asjaomaste õigusaktidega vabatahtlikku pensionikindlustust, ei ole maksustatav äriühingu tulumaksu seaduses kehtestatud korras.

               ES: Et välisriigi kindlustaja saaks asutada Hispaanias filiaali või esinduse teatavat liiki kindluse pakkumiseks, peab tal olema olnud oma päritoluriigis samade kindlustusliikidega tegelemise luba vähemalt viis aastat.

               PT: Filiaali või esinduse asutamiseks peab välisriigi kindlustusseltsidel olema luba tegeleda kindlustus- või edasikindlustustegevusega vastavalt asjakohasele siseriiklikule õigusele vähemalt viis aastat.

               Meetmed:

               BG: kindlustusseadustiku artiklid 12, 56–63, 65, 66 ja artikli 80 lõige 4,

               sotsiaalkindlustusseadustiku artiklid 120a–162, 209–253, 260–310.

               ES: Reglamento de Ordenación, Supervisión y Solvencia de Entidades Aseguradoras y Reaseguradoras (RD 1060/2015, de 20 de noviembre de 2015), artikkel 36.

               PT: dekreet-seaduse nr 94-B/98 artikkel 7 ja dekreet-seaduse nr 94-B/98 I peatüki IV jaotis, artiklid 34, 6 ja 7 ning dekreet-seaduse nr 144/2006 artikkel 7. Kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamist ja jätkamist reguleeriva õiguskorra artikkel 215, mis on heaks kiidetud 9. septembri 2005. aasta seadusega nr 147/2005.

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs:

               AT: Et saada tegevusluba filiaali avamiseks, peab välisriigi kindlustusandjal olema oma kodumaal õiguslik vorm, mis vastab aktsiaseltsile või vastastikusele kindlustusseltsile või on nendega võrreldav.

               EL: kindlustus- ja edasikindlustusandjad, kelle peakontor asub kolmandas riigis, võivad tegutseda Kreekas tütarettevõtja või filiaali asutamise kaudu; sel juhul ei ole filiaalil konkreetset õiguslikku vormi, vaid see tähendab väljaspool ELi peakontorit omava ettevõtja alalist kohalolekut liikmesriigi (s.t Kreeka) territooriumil ja see ettevõtja saab liikmesriigis (Kreekas) kindlustustegevuse elluviimiseks tegevusloa.

               Meetmed:

               AT: 2016. aasta kindlustusjärelevalve seaduse artikli 14 lõike 1 punkt 1, föderaalne ametlik väljaanne I nr 34/2015 (Versicherungsaufsichtsgesetz 2016, § 14 Abs. 1 Z 1, BGBl. I Nr. 34/2015)

               EL: seaduse nr 4364/2016 artikkel 130 (ametlik väljaanne 13/A/05.02.2016)

               Seoses piiriülese teenuskaubandusega – võrdne kohtlemine, kohalik esindatus:

               AT: reklaami- ja vahendustegevus tütarettevõtja nimel, mis ei ole asutatud liidus, või filiaali nimel, mis ei ole asutatud Austrias (v.a edasikindlustus ja retrotsessioon), on keelatud.

               DK: Ükski isik ega äriühing (sealhulgas kindlustusandjad) peale seaduste kohaselt või pädevatelt asutustelt tegevusloa saanud kindlustusandjate ei või Taanis ärilistel eesmärkidel kaasa aidata Taanis elavate isikute, Taani laevade või Taanis asuva vara otsekindlustuslepingute sõlmimisele.

               SE: välisriigi kindlustusandja võib otsekindlustust pakkuda üksnes Rootsis tegevusluba omava kindlustusteenuse osutaja vahendusel, tingimusel et välisriigi kindlustusandja ja Rootsi kindlustusselts kuuluvad samasse kontserni või on sõlminud omavahel koostöölepingu.

               Seoses piiriülese teenuskaubandusega – kohalik esindatus:

               DE, HU ja LT: otsekindlustusteenuste osutamiseks kindlustusseltside poolt, mis ei ole asutatud Euroopa Liidus, on vaja asutada filiaal ja saada sellele tegevusluba.

               SE: kindlustusvahendusteenuste osutamiseks kindlustusseltside poolt, mis ei ole asutatud EMPs, on nõutav kaubanduslik kohalolek (kohaliku kohaloleku nõue).

               SK: lennu- ja meretranspordikindlustuse lepinguid, mis hõlmavad õhusõidukit/laeva ja vastutust, võivad sõlmida üksnes liidus asutatud kindlustusseltsid või väljaspool liitu asutatud kindlustusseltside filiaalid, millele on Slovaki Vabariigis antud tegevusluba.

               Meetmed:

               AT: 2016. aasta kindlustusjärelevalve seaduse artikli 13 lõiked 1 ja 2, föderaalne ametlik väljaanne I nr 34/2015 (Versicherungsaufsichtsgesetz 2016, § 13 Abs. 1 und 2, BGBl. I Nr. 34/2015) DE:  §§ 67–69 Versicherungsaufsichtsgesetz (VAG) kõikide kindlustusteenuste kohta – rakendab Solventsus II; koos § 105 Luftverkehrs-Zulassungs-Ordnung (LuftVZO) üksnes kohustusliku õhutranspordi vastutuskindlustuse kohta.

               DE: Versicherungsaufsichtsgesetz (VAG) kõigi kindlustusteenuste puhul; Luftverkehrs-Zulassungs-Ordnung (LuftVZO) üksnes lennutranspordi kohustusliku vastutuskindlustuse puhul

               DK: Lov om finansiel virksomhed jf. lovbekendtgørelse 182 af 18. februar 2015.

               HU: 2003. aasta seadus nr LX LT:  18. septembri 2003. aasta kindlustusseadus nr IX-1737, viimati muudetud 13. juunil 2019, nr XIII-2232.

               SE: Lag om försäkringsförmedling (kindlustusvahenduse seadus) (3. peatüki 3. jagu, 2018:12192005:405) ja Rootsis tegutsevate väliskindlustusandjate tegevuse seadus (4. peatükk, 1. ja 10. jagu, 1998:293).

               SK: seadus nr 39/2015 kindlustuse kohta

               b)
                     Pangandus- ja muud finantsteenused

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene teenuskaubandus – kohapealne esindatus:

               BG: laenude andmiseks, kasutades rahalisi vahendeid, mis ei ole saadud hoiuste või muude tagasimakstavate rahaliste vahendite kogumise teel, krediidiasutuses või muus finantseerimisasutuses osaluse omandamiseks, kapitalirenditehingute tegemiseks, tagatistehingute tegemiseks ning laenudega ja muu rahastamisega seotud nõuete omandamiseks (faktooring jms) peavad mittepangast finantsasutused olema registreeritud Bulgaaria keskpangas. Finantsasutuse peamine tegevuskoht peab olema Bulgaaria territooriumil.

               BG: EMP-välised pangad võivad Bulgaarias pangandustegevust ellu viia pärast seda, kui nad on saanud Bulgaaria keskpangalt tegevusloa Bulgaaria Vabariigis filiaali kaudu äritegevuse alustamiseks ja elluviimiseks.

               IT: selleks, et saada luba väärtpaberiarveldussüsteemi haldamiseks või väärtpaberite keskdepositooriumi teenuste osutamiseks Itaalias, peab äriühing olema asutatud Itaalias (filiaalid ei ole lubatud).

               Ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate puhul, mis ei ole vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ja ELi õigusaktide kohaselt ühtlustatud ettevõtjad (eurofondid), peab usaldusisik või depositoorium olema asutatud juriidilise isikuna Itaalias või olema asutatud juriidilise isikuna mõnes teises liikmesriigis ja omama Itaalias filiaali.

               Liidu õigusaktidega ühtlustamata investeerimisfondide valitsejad peavad samuti olema asutatud Itaalias (filiaalid ei ole lubatud).

               Pensionifondide vara võivad hallata üksnes pangad, kindlustusandjad, investeerimisühingud ja ELi õigusaktide kohaselt ühtlustatud eurofondide valitsejad, mille registreeritud peakontor on liidus, ning Itaalias asutatud eurofondid.

               Rändmüügiteenuse osutamiseks peavad vahendajad kasutama volitatud finantsteenuste osutajaid, kelle elukoht on liikmesriigi territooriumil.

               Väljastpoolt Euroopa Liitu pärit vahendajate esinduskontorid ei tohi tegeleda tegevusega, mille eesmärk on pakkuda investeerimisteenuseid, sealhulgas kauplemisega oma arvel või klientide nimel, väärpaberite emissiooni tagamise ja väärpaberite paigutamisega (nõutav on filiaal).

               PT: Pensionifonde võivad hallata ainult Portugalis sel otstarbel asutatud spetsialiseerunud äriühingud ja Portugalis asutatud kindlustusandjad, kellel on luba tegutseda elukindlustuse valdkonnas, või üksused, kellel on luba hallata pensionifonde teistes liikmesriikides. Euroopa Liitu mittekuuluvate riikide otseste filiaalide avamine ei ole lubatud.

               Meetmed:

               BG: krediidiasutuste seaduse artikli 2 lõige 5, artikkel 3a ja artikkel 17;

               sotsiaalkindlustusseadustiku artiklid 121, 121b ja 121f ning

               valuutaseaduse artikkel 3.

               IT: seadusandlik dekreet nr 58/1998, artiklid 1, 19, 28, 30–33, 38, 69 ja 80;

               Itaalia keskpanga ja Consobi 22. veebruari 1998. aasta ühismääruse artiklid 3 ja 41;

               25. jaanuari 2005. aasta määrus Itaalia panga kohta;

               V jaotise VII peatüki II jagu, Consobi 29. oktoobri 2007. aasta määrus 16190, artiklid 17–21, 78–81, 91–111, ning arvestades järgmist:

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 909/2014, mis käsitleb väärtpaberiarvelduse parandamist Euroopa Liidus ja väärtpaberite keskdepositooriume

               PT: dekreet-seadus nr 12/2006, mida on muudetud dekreet-seadusega nr 180/2007, dekreet-seadus nr 357-A/2007, määrus nr 7/2007-R, mida on muudetud määrusega nr 2/2008-R, määrus nr 19/2008-R, määrus nr 8/2009. Pensionifondide ja nende haldusüksuste asutamist ja toimimist reguleeriva õiguskorra artikkel 3, mis on heaks kiidetud 23. juuli seadusega 27/2020.

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine:

               HU: Investeerimisfonde haldavate väljastpoolt EMPd pärit äriühingute filiaalid ei tohi osaleda Euroopa investeerimisfondide haldamises ega pakkuda erapensionifondidele varahaldusteenuseid.

               Meetmed:

               HU: 2013. aasta seadus nr CCXXXVII krediidiasutuste ja finantsettevõtete kohta;

               2013. aasta seadus nr CCXXXVII krediidiasutuste ja finantsettevõtete kohta; ning

               2001. aasta seadus nr CXX kapitalituru kohta.

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – võrdne kohtlemine ja piiriülene teenuskaubandus – turulepääs:

               BG: panka peavad juhtima ja esindama ühiselt vähemalt kaks isikut. Panka juhtivad ja esindavad isikud on kohustatud viibima isiklikult aadressil, kust panka juhitakse. Panga juhatuse või direktorite nõukogu valitud liikmeteks ei või olla juriidilised isikud.

               SE: Hoiupanga asutaja peab olema füüsiline isik.

               Meetmed:

               BG: krediidiasutuste seaduse artikkel 10;

               sotsiaalkindlustusseadustiku artikkel 121e ning

               valuutaseaduse artikkel 3.

               SE: Sparbankslagen (hoiupangaseadus) (1987:619), 2. peatükk, § 1.

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – võrdne kohtlemine:

               HU: krediidiasutuste juhatusse peab kuuluma vähemalt kaks liiget, kes välisvaluutat käsitlevate eeskirjade alusel on tunnistatud residendiks ja kes on elanud Ungaris alaliselt vähemalt ühe aasta.

               Meetmed:

               HU: 2013. aasta seadus nr CCXXXVII krediidiasutuste ja finantsettevõtete kohta;

               2013. aasta seadus nr CCXXXVII krediidiasutuste ja finantsettevõtete kohta; ning

               2001. aasta seadus nr CXX kapitalituru kohta.

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs:

               RO: Turukorraldajad on juriidilised isikud, kes on asutatud piiratud vastutusega äriühinguna kooskõlas äriühinguõigusega. Alternatiivset kauplemissüsteemi (mitmepoolne kauplemissüsteem MiFID 2 direktiivi alusel) võib hallata süsteemi korraldaja, kes on asutatud eespool kirjeldatud tingimustel, või ASF-lt (Autoritatea de Supraveghere Financiară – finantsjärelevalveasutus) tegevusloa saanud investeerimisühing.

               SI: Pensioniskeemi võib pakkuda usaldusfondi vormis asutatud pensionifond (mis ei ole juriidiline isik ja mida seetõttu haldab kindlustusandja, pank või pensionifonde haldav ettevõtja), pensionifonde haldav ettevõtja või kindlustusandja. Lisaks võivad pensioniskeemi pakkuda ka ELi liikmesriigis kohaldatavate õigusnormide kohaselt asutatud pensioniskeemi pakkujad.

               Meetmed:

               RO: 11. juuni 2018. aasta seadus nr 126 finantsinstrumentide kohta ning määrus nr 1/2017 reguleeritud turge ja alternatiivseid kauplemissüsteeme käsitleva määruse nr 2/2006 muutmise ja täiendamise kohta, mis on heaks kiidetud NSC korraldusega nr 15/2006 – ASF – Autoritatea de Supraveghere Financiară (finantsjärelevalveasutus). SI: pensioni- ja invaliidsuskindlustuse seadus (ametlik väljaanne nr 102/2015, viimati muudetud numbri all 28/19).

               Seoses piiriülese teenuskaubandusega – kohalik esindatus:

               HU: väljastpoolt EMPd pärit äriühingud võivad pakkuda finantsteenuseid või osaleda finantsteenustega seotud tegevuses üksnes oma Ungari filiaali kaudu.

               Meetmed:

               HU: 2013. aasta seadus nr CCXXXVII krediidiasutuste ja finantsettevõtete kohta;

               2013. aasta seadus nr CCXXXVII krediidiasutuste ja finantsettevõtete kohta; ning

               2001. aasta seadus nr CXX kapitalituru kohta.

               Reservatsioon nr 13 – tervishoiu- ja sotsiaalteenused

                        Sektor – allsektor:

                        tervishoiu- ja sotsiaalteenused

                        Tegevusala liigitus:

                        CPC, 931, 933

                        Reservatsiooni liik:

                        turulepääs
                           võrdne kohtlemine

                        Peatükk:

                        investeeringute liberaliseerimine; piiriülene teenuskaubandus

                        Valitsustasand:

                        EL/liikmesriik (kui ei ole sätestatud teisiti)

               Kirjeldus:

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs:

               DE (kohaldatakse ka piirkondlikul valitsustasandil): Pääste- ja kiirabiteenuste osutamist korraldavad ja reguleerivad liidumaad. Enamik liidumaid delegeerib päästeteenuste alase pädevuse omavalitsustele. Omavalitsustel on lubatud eelistada kasumit mittetaotlevaid ettevõtjaid. See kehtib samavõrra nii välismaiste kui ka riigisiseste teenuseosutajate kohta (CPC 931, 933). Kiirabiteenuste osutamiseks on vajalik kavandamine, luba ja akrediteerimine. Telemeditsiini puhul võidakse IKT-teenuste (info- ja kommunikatsioonitehnoloogia) osutajate arvu piirata, et tagada koostalitlusvõime, ühilduvus ja vajalikud ohutusstandardid. Piirangu kohaldamisel välditakse diskrimineerimist.

               HR: Mõne sotsiaalhoolekandeasutuse loomine võib sõltuda konkreetse geograafilise piirkonna vajadustest tingitud piirangutest (CPC 9311, 93192, 93193, 933).

               SI: järgmiste teenuste kohta kehtib riigi monopol: vere ja verepreparaatide tarnimine; inimelundite eemaldamine ja säilitamine siirdamise eesmärgil; sotsiaalmeditsiini-, hügieeni-, epidemioloogilised ja tervishoiu-/ökoloogilised teenused; patoanatoomilised teenused; biomeditsiiniliselt toetatav soojätkamine (CPC 931).

               Meetmed:

               DE: Bundesärzteordnung (BÄO; föderaalne meditsiinimäärus);

               Gesetz über die Ausübung der Zahnheilkunde (ZHG);

               Gesetz über den Beruf der Psychotherapeutin und des Psychotherapeuten (PsychThG; psühhoteraapiateenuste osutamise seadus);

               Gesetz über die berufsmäßige Ausübung der Heilkunde ohne Bestallung (Heilpraktikergesetz);

               Gesetz über das Studium und den Beruf der Hebammen (HebG);

               Gesetz über den Beruf der Notfallsanitäterin und des Notfallsanitäters (NotSanG);

               Gesetz über die Pflegeberufe (PflBG);

               Gesetz über die Berufe in der Physiotherapie (MPhG);

               Gesetz über den Beruf des Logopäden (LogopG);

               Gesetz über den Beruf des Orthoptisten und der Orthoptistin (OrthoptG);

               Gesetz über den Beruf der Podologin und des Podologen (PodG);

               Gesetz über den Beruf der Diätassistentin und des Diätassistenten (DiätAssG);

               Gesetz über den Beruf der Ergotherapeutin und des Ergotherapeuten (ErgThg); Bundesapothekerordnung (BapO);

               Gesetz über den Beruf des pharmazeutisch-technischen Assistenten (PTAG);

               Gesetz über technische Assistenten in der Medizin (MTAG);

               Gesetz zur wirtschaftlichen Sicherung der Krankenhäuser und zur Regelung der Krankenhauspflegesätze (Krankenhausfinanzierungsgesetz – KHG);

               Gewerbeordnung (Saksamaa kaubanduse ja tööstuse reguleerimise seadus);

               Sozialgesetzbuch Fünftes Buch (SGB V; sotsiaalkindlustusseadustik, viies osa) – kohustuslik tervisekindlustus;

               Sozialgesetzbuch Sechstes Buch (SGB VI; sotsiaalkindlustusseadustik, kuues osa) – kohustuslik pensionikindlustus;

               Sozialgesetzbuch Siebtes Buch (SGB VII; sotsiaalkindlustusseadustik, seitsmes osa) – kohustuslik õnnetusjuhtumikindlustus;

               Sozialgesetzbuch Neuntes Buch (SGB IX; sotsiaalkindlustusseadustik, üheksas osa) – puuetega inimeste rehabiliteerimine ja osalemine;

               Sozialgesetzbuch Elftes Buch (SGB XI; sotsiaalkindlustusseadustik, üheteistkümnes osa) – sotsiaalabi.

               Personenbeförderungsgesetz (PBefG; ühistranspordiseadus).

               Piirkondlik tasand:

               Gesetz über den Rettungsdienst (Rettungsdienstgesetz – RDG) im Baden-Württemberg;

               Bayerisches Rettungsdienstgesetz (BayRDG);

               Gesetz über den Rettungsdienst für das Land Berlin (Rettungsdienstgesetz);

               Gesetz über den Rettungsdienst im Land Brandenburg (BbgRettG);

               Bremisches Hilfeleistungsgesetz (BremHilfeG);

               Hamburgisches Rettungsdienstgesetz (HmbRDG);

               Gesetz über den Rettungsdienst für das Land Mecklenburg-Vorpommern (RDGM-V);

               Niedersächsisches Rettungsdienstgesetz (NRettDG);

               Gesetz über den Rettungsdienst sowie die Notfallrettung und den Krankentransport durch

               Unternehmer (RettG NRW);

               Landesgesetz über den Rettungsdienst sowie den Notfall- und Krankentransport (RettDG);

               Saarländisches Rettungsdienstgesetz (SRettG);

               Sächsisches Gesetz über den Brandschutz, Rettungsdienst und Katastrophenschutz (SächsBRKG);

               Rettungsdienstgesetz des Landes Sachsen-Anhalt (RettDG LSA);

               Schleswig-Holsteinisches Rettungsdienstgesetz (SHRDG);

               Thüringer Rettungsdienstgesetz (ThüRettG).

               Landespflegegesetze:

               Gesetz zur Umsetzung der Pflegeversicherung in Baden-Württemberg (Landespflegegesetz –

               LPflG);

               Gesetz zur Ausführung der Sozialgesetze (AGSG);

               Gesetz zur Planung und Finanzierung von Pflegeeinrichtungen (Landespflegeeinrichtungsgesetz –

               LPflegEG);

               Gesetz über die pflegerische Versorgung im Land Brandenburg (Landespflegegesetz – LPflegeG);

               Gesetz zur Ausführung des Pflege-Versicherungsgesetzes im Lande Bremen und zur Änderung

               des Bremischen Ausführungsgesetzes zum Bundessozialhilfegesetz (BremAGPflegeVG);

               Hamburgisches Landespflegegesetz (HmbLPG);

               Hessisches Ausführungsgesetz zum Pflege-Versicherungsgesetz;

               Landespflegegesetz (LPflegeG M-V);

               Gesetz zur Planung und Förderung von Pflegeeinrichtungen nach dem Elften Buch

               Sozialgesetzbuch (Niedersächsisches Pflegegesetz – NPflegeG);

               Gesetz zur Weiterentwicklung des Landespflegerechts und Sicherung einer unterstützenden Infrastruktur für ältere Menschen, pflegebedürftige Menschen und deren Angehörige (Alten- und Pflegegesetz Nordrhein-Westfalen – APG NRW);

               Landesgesetz zur Sicherstellung und Weiterentwicklung der pflegerischen Angebotsstruktur

               (LPflegeASG) (Rheinland-Pfalz);

               Gesetz Nr. 1694 zur Planung und Förderung von Angeboten für hilfe-, betreuungs- oder pflegebedürftige Menschen im Saarland (Saarländisches Pflegegesetz);

               Sächsisches Pflegegesetz (SächsPflegeG);

               Schleswig-Holstein: Ausführungsgesetz zum Pflege-Versicherungsgesetz (Landespflegegesetz – LPflegeG);

               Thüringer Gesetz zur Ausführung des Pflege-Versicherungsgesetzes (ThürAGPflegeVG).

               Landeskrankenhausgesetz Baden-Württemberg;

               Bayerisches Krankenhausgesetz (BayKrG);

               Berliner Gesetz zur Neuregelung des Krankenhausrechts;

               Krankenhausentwicklungsgesetz Brandenburg (BbgKHEG);

               Bremisches Krankenhausgesetz (BrmKrHG);

               Hamburgisches Krankenhausgesetz (HmbKHG);

               Hessisches Krankenhausgesetz 2011 (HKHG 2011);

               Krankenhausgesetz für das Land Mecklenburg-Vorpommern (LKHG M-V);

               Niedersächsisches Krankenhausgesetz (NKHG);

               Krankenhausgestaltungsgesetz des Landes Nordrhein-Westfalen (KHGG NRW);

               Landeskrankenhausgesetz Rheinland-Pfalz (LKG Rh-Pf);

               Saarländisches Krankenhausgesetz (SKHG);

               Gesetz zur Neuordnung des Krankenhauswesens (Sächsisches Krankenhausgesetz – SächsKHG);

               Krankenhausgesetz Sachsen-Anhalt (KHG LSA);

               Gesetz zur Ausführung des Krankenhausfinanzierungsgesetzes (AG-KHG) im Schleswig-Holstein;

               Thüringisches Krankenhausgesetz (Thür KHG).

               HR: tervishoiuseadus (OG 150/08, 71/10, 139/10, 22/11, 84/11, 12/12, 70/12, 144/12).

               SI: tervishoiuteenuste seadus (Sloveenia Vabariigi ametlik väljaanne nr 23/2005), artiklid 1, 3 ja 62–64; viljatuse ravi ja biomeditsiiniliselt toetatud soojätkamisprotseduuride seadus (Sloveenia Vabariigi ametlik väljaanne nr 70/00), artiklid 15 ja 16, ning

               verega varustamise seadus (ZPKrv-1), Sloveenia Vabariigi ametlik väljaanne nr 104/06, artiklid 5 ja 8.

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine:

               FR: Haigla- ja kiirabiteenuste, raviasutuste teenuste (muud kui haiglateenused) ja sotsiaalteenuste puhul on juhtimisülesannete täitmiseks vajalik luba. Loa andmisel võetakse arvesse kohalike juhtide kättesaadavust. Ettevõtted võivad tegutseda mis tahes õiguslikus vormis, välja arvatud need, mis on reserveeritud vabadele elukutsetele.

               Meetmed:

               FR: loi 90-1258 relative à l'exercice sous forme de société des professions libérales, Loi n°2011-940 du 10 août 2011 modifiant certaines dipositions de la loi n°2009-879 dite HPST, Loi n°47-1775 portant statut de la coopération; code de la santé publique.

               Reservatsioon nr 14 – turismi- ja reisiteenused

                        Sektor – allsektor:

                        turismi- ja reisiteenused – hotellid, restoranid ja toitlustus; reisibüroode ja reisikorraldajate (sealhulgas reisijuhtide) teenused; giiditeenused

                        Tegevusala liigitus:

                        CPC 641, 642, 643, 7471, 7472

                        Reservatsiooni liik:

                        turulepääs
                           võrdne kohtlemine
                           kõrgem juhtkond ja juhatus
                           kohapealne esindatus

                        Peatükk:

                        investeeringute liberaliseerimine; piiriülene teenuskaubandus

                        Valitsustasand:

                        EL/liikmesriik (kui ei ole sätestatud teisiti)

               Kirjeldus:

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, kõrgem juhtkond ja juhatus ning piiriülene teenuskaubandus – turulepääs, võrdne kohtlemine:

               BG: Nõutav on asutamine juriidilise isikuna (mitte filiaalina). Reiskorraldus- või reisibürooteenuseid võib osutada EMPs asutatud isik, kui kõnealune isik esitab asutamisel Bulgaaria territooriumil koopia dokumendist, mis tõendab tema õigust sellisel kutsealal töötada, ja krediidiasutuse või kindlustusandja väljastatud tõendi või muu dokumendi kindlustuse kohta, mis katab kõnealuse isiku kohustused ametiülesannete süülisest täitmata jätmisest tuleneva võimaliku kahju korral. Välisriigi kodanikest juhatajate arv ei tohi ületada Bulgaaria kodanikest juhatajate arvu, kui Riiklik (riigi või kohaliku omavalitsuse) osalus Bulgaaria äriühingu omakapitalis ületab 50 %. Giidide suhtes kohaldatakse EMP kodakondsusnõuet (CPC 641, 642, 643, 7471, 7472).

               Meetmed:

               BG: Turismiseadus, artiklid 61, 113, 146.

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene teenuskaubandus – turulepääs, võrdne kohtlemine, kohapealne esindatus:

               CY: luba turismi- ja reisiettevõtte või agentuuri asutamiseks ja haldamiseks antakse ning olemasoleva ettevõtte või agentuuri tegevusloa pikendamist võimaldatakse üksnes Euroopa Liidu füüsilistele ja juriidilistele isikutele. Välisriigi elaniku ettevõte – välja arvatud mõnes teises liikmesriigis asutatud ettevõte – saab osutada organiseeritult või alaliselt eespool nimetatud seaduse artiklis 3 nimetatud teenuseid üksnes juhul, kui ettevõtet esindab Küprose elanikule kuuluv ettevõte. Giiditeenuste ning reisibüroode ja reisikorraldajate teenuste osutamiseks on nõutav liikmesriigi kodakondsus (CPC 7471, 7472).

               Meetmed:

               CY: 1995. aasta turismi- ja reisibüroode ning giidide seadus (nr 41(I)/1995, kehtivas sõnastuses).

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, enamsoodustusrežiim ja piiriülene teenuskaubandus – turulepääs, võrdne kohtlemine, enamsoodustusrežiim:

               EL: kolmandate riikide kodanikud peavad omandama diplomi Kreeka turismiministeeriumi giidikoolist, et neil oleks õigus asjaomasel kutsealal töötada. Erandina eespool toodust võidakse kolmandate riikide kodanikele anda õigus töötada teatavatel selgelt määratletud tingimustel ajutiselt (kuni ühe aasta jooksul) asjaomasel kutsealal, kui konkreetset keelt rääkiva giidi puudumine on kinnitust leidnud.

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene teenuskaubandus – turulepääs, võrdne kohtlemine:

               ES (kohaldatakse ka piirkondlikul valitsustasandil): giiditeenuste pakkumise suhtes kohaldatakse liikmesriigi kodakondsusnõuet (CPC 7472).

               HR: majapidamistes ja maapiirkondade kodumajapidamistes majutus- ja toitlustusteenuste osutamisel kohaldatakse EMP riigi kodakondsusnõuet (CPC 641, 642, 643, 7471, 7472).

               Meetmed:

               EL: presidendi dekreet nr 38/2010, ministri otsus nr 165261/IA/2010 (valitsuse ametlik väljaanne 2157/B), seaduse nr 4403/2016 artikkel 50, seaduse nr 4582/2018 artikkel 47 (valitsuse ametlik väljaanne 208/A). ES: Andaluusia: Decreto 8/2015, de 20 de enero, Regulador de guías de turismo de Andalucía;

               Aragón: Decreto 21/2015, de 24 de febrero, Reglamento de Guías de turismo de Aragón;

               Kantaabria: Decreto 51/2001, de 24 de julio, Article 4, por el que se modifica el Decreto 32/1997, de 25 de abril, por el que se aprueba el reglamento para el ejercicio de actividades turísticoinformativas privadas;

               Castilla y León: Decreto 25/2000, de 10 de febrero, por el que se modifica el Decreto 101/1995, de 25 de mayo, por el que se regula la profesión de guía de turismo de la Comunidad Autónoma de Castilla y León;

               Castilla la Mancha: Decreto 86/2006, de 17 de julio, de Ordenación de las Profesiones Turísticas;

               Kataloonia: Decreto Legislativo 3/2010, de 5 de octubre, para la adecuación de normas con rango de ley a la Directiva 2006/123/CE, del Parlamento y del Consejo, de 12 de diciembre de 2006, relativa a los servicios en el mercado interior, artikkel 88;

               Comunidad de Madrid: Decreto 84/2006, de 26 de octubre del Consejo de Gobierno, por el que se modifica el Decreto 47/1996, de 28 de marzo;

               Comunidad Valenciana: Decreto 90/2010, de 21 de mayo, del Consell, por el que se modifica el reglamento regulador de la profesión de guía de turismo en el ámbito territorial de la Comunitat Valenciana, aprobado por el Decreto 62/1996, de 25 de marzo, del Consell;

               Extremadura: Decreto 37/2015, de 17 de marzo;

               Galicia: Decreto 42/2001, de 1 de febrero, de Refundición en materia de agencias de viajes, guias de turismo y turismo activo;

               Illes Balears: Decreto 136/2000, de 22 de septiembre, por el cual se modifica el Decreto 112/1996, de 21 de junio, por el que se regula la habilitación de guía turístico en las Islas Baleares; Islas Canarias: Decreto 13/2010, de 11 de febrero, por el que se regula el acceso y ejercicio de la profesión de guía de turismo en la Comunidad Autónoma de Canarias, artikkel 5;

               La Rioja: Decreto 14/2001, de 4 de marzo, Reglamento de desarrollo de la Ley de Turismo de La Rioja;

               Navarra: Decreto Foral 288/2004, de 23 de agosto. Reglamento para actividad de empresas de turismo activo y cultural de Navarra.

               Principado de Asturias: Decreto 59/2007, de 24 de mayo, por el que se aprueba el Reglamento regulador de la profesión de Guía de Turismo en el Principado de Asturias ning

               Región de Murcia: Decreto n.º 37/2011, de 8 de abril, por el que se modifican diversos decretos en materia de turismo para su adaptación a la ley 11/1997, de 12 de diciembre, de turismo de la Región de Murcia tras su modificación por la ley 12/2009, de 11 de diciembre, por la que se modifican diversas leyes para su adaptación a la directiva 2006/123/CE, del Parlamento Europeo y del Consejo de 12 de diciembre de 2006, relativa a los servicios en el mercado interior.

               HR: Majutus- ja toitlustussektori seadus (Horvaatia Vabariigi ametlik väljaanne nr 138/06, nr 152/08, nr 43/09, nr 88/10 ja nr 50/12); ning turismiteenuste osutamise seadus (Horvaatia Vabariigi ametlik väljaanne nr 68/07 ja nr 88/10).

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – võrdne kohtlemine ja piiriülene teenuskaubandus – turulepääs, võrdne kohtlemine:

               HU: Reisibüroo ja reisikorraldaja teenuste ning giiditeenuste piiriüleseks pakkumiseks on vaja Ungari kaubanduse litsentsimise ameti väljastatud tegevusluba. Tegevusluba väljastatakse üksnes EMP riikide kodanikele ja juriidilistele isikutele, kelle tegevuskoht on EMPs (CPC 7471, 7472).

               IT (kohaldatakse ka piirkondlikul valitsustasandil): väljastpoolt Euroopa Liitu pärit giidid peavad saama piirkonnalt professionaalse giidina tegutsemiseks eriloa. Liikmesriikide giididelt sellist luba ei nõuta. Luba antakse giididele, kellel on piisav pädevus ja piisavad teadmised (CPC 7472).

               Meetmed:

               HU: 2005. aasta seadus CLXIV kaubanduse kohta Valitsuse dekreet nr 213/1996 (XII.23.) reisikorralduse ja reisibüroode tegevuse kohta.

               IT: seadus nr 135/2001, artiklid 7.5 ja 6; ja seadus nr 40/2007 (DL 7/2007).

               Reservatsioon nr 15 – meelelahutus-, kultuuri- ja sporditeenused

                        Sektor – allsektor:

                        meelelahutusteenused; muud sporditeenused

                        Tegevusala liigitus:

                        CPC 962, 96419 osa

                        Reservatsiooni liik:

                        turulepääs
                           võrdne kohtlemine
                           kõrgem juhtkond ja juhatus

                        Peatükk:

                        investeeringute liberaliseerimine; piiriülene teenuskaubandus

                        Valitsustasand:

                        EL/liikmesriik (kui ei ole sätestatud teisiti)

               Kirjeldus:

               Muud sporditeenused (CPC 96419)

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – võrdne kohtlemine, kõrgem juhtkond ja juhatus ning piiriülene teenuskaubandus – võrdne kohtlemine:

               AT (kohaldatakse piirkondlikul valitsustasandil): suusakooli- ja mäeinstruktoriteenuste pakkumine on reguleeritud liidumaade (Bundesländer) seadustega. Kõnealuste teenuste osutamiseks võib olla nõutav EMP riigi kodakondsus. Ettevõtjatelt võidakse nõuda, et nad määraksid EMP riigi kodanikust tegevdirektori.

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – võrdne kohtlemine ja piiriülene teenuskaubandus – võrdne kohtlemine:

               CY: Tantsukooli asutamise ja treenerite suhtes kohaldatakse kodakondsusnõuet.

               Meetmed:

               AT: Kärntner Schischulgesetz, LGBL. Nr 53/97;

               Kärntner Berg- und Schiführergesetz, LGBL. Nr 25/98;

               NÖ- Sportgesetz, LGBL. Nr 5710;

               OÖ- Sportgesetz, LGBl. Nr 93/1997;

               Salzburger Schischul- und Snowboardschulgesetz, LGBL. Nr 83/89;

               Salzburger Bergführergesetz, LGBL. Nr 76/81;

               Steiermärkisches Schischulgesetz, LGBL. Nr 58/97;

               Steiermärkisches Berg- und Schiführergesetz, LGBL. Nr 53/76;

               Tiroler Schischulgesetz. LGBL. Nr. 15/95;

               Tiroler Bergsportführergesetz, LGBL. Nr 7/98;

               Vorarlberger Schischulgesetz, LGBL. Nr 55/02 §4 (2)a;

               Vorarlberger Bergführergesetz, LGBL. Nr 54/02 ning

               Viin: Gesetz über die Unterweisung in Wintersportarten, LGBL. Nr 37/02.

               CY: seadus 65(I)/1997, kehtivas sõnastuses, ning

               seadus 17(I)/1995, kehtivas sõnastuses.

               Reservatsioon nr 16 – transporditeenused ja transpordi abiteenused

                        Sektor – allsektor:

                        transporditeenused – kalapüük ja veetransport – muu kaubanduslik tegevus, mida harrastatakse laevalt; veetransport ja veetranspordi abiteenused; raudteetransport ja raudteetranspordi abiteenused; maanteetransport ja maanteetranspordi abiteenused; lennutranspordi abiteenused

                        Tegevusala liigitus:

                        ISIC Rev. 3.1 0501, 0502; CPC 5133, 5223, 711, 712, 721, 741, 742, 743, 744, 745, 748, 749, 7461, 7469, 83103, 86751, 86754, 8730, 882

                        Reservatsiooni liik:

                        turulepääs
                           võrdne kohtlemine
                           enamsoodustusrežiim
                           kõrgem juhtkond ja juhatus
                           kohapealne esindatus

                        Peatükk:

                        investeeringute liberaliseerimine; piiriülene teenuskaubandus

                        Valitsustasand:

                        EL/liikmesriik (kui ei ole sätestatud teisiti)

               Kirjeldus:

               a)
                     meretransport ja meretranspordi abiteenused. Kaubanduslik tegevus, mida harrastatakse laevalt (ISIC Rev. 3.1 0501, 0502; CPC 5133, 5223, 721, Part of 742, 745, 74540, 74520, 74590, 882)

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs ja piiriülene teenuskaubandus – turulepääs:

               Euroopa Liit: sadamateenuste puhul võib sadama pidaja või pädev asutus piirata sadamateenuste osutajate arvu konkreetse sadamateenuse puhul.

               Meetmed:

               Euroopa Liit: 15. veebruari 2017. aasta määrus (EL) 2017/352, millega luuakse sadamateenuse osutamise raamistik ja sadamate finantsläbipaistvuse ühised normid, artikkel 6.

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, kõrgem juhtkond ja juhatus; Piiriülene teenuskaubandus – turulepääs, võrdne kohtlemine:

               BG: Vedusid ja laevade mis tahes tegevust, mis on seotud vesiehituse ja veealuste tehniliste töödega, maavarade ja muude anorgaaniliste ressursside geoloogilise luure ja kaevandamisega, lootsimisega, punkerdamisega ning jäätmete, vee ja õli segude jms vastuvõtmisega Bulgaaria sisevetes ja territoriaalmerel, võivad teostada üksnes Bulgaaria või mõne teise liikmesriigi lipu all sõitvad laevad.

               Teenuseosutajate arv sadamates võib olla piiratud sõltuvalt sadama objektiivsest läbilaskevõimest, mille määrab kindlaks transpordi-, infotehnoloogia- ja sideministeeriumi moodustatud ekspertide komisjon.

               Tugiteenuste osutamisel kohaldatakse kodakondsusnõuet. Laeva kapten ja peamehhaanik peavad olema liikmesriigi, EMP riigi või Šveitsi Konföderatsiooni kodanikud. (ISIC Rev. 3.1 0501, 0502, CPC 5133, 5223, 721, 74520, 74540, 74590, 882).

               Meetmed:

               BG: Kaubalaevandusseadustik; Bulgaaria Vabariigi merevee, siseveeteede ja sadamate seadus; määrus, mis käsitleb tingimusi ja korda Bulgaaria veoettevõtjate väljavalimiseks rahvusvaheliste lepingute kohaseks reisijate- ja kaubaveoks ja määrus nr 3 mehitamata laevade teenindamise kohta.

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs ja piiriülene teenuskaubandus – turulepääs:

               BG: Õigus osutada riikliku tähtsusega Bulgaaria sadamates avaliku transpordi tugiteenuseid antakse kontsessioonilepinguga. Piirkondliku tähtsusega sadamates antakse kõnealune õigus sadamaomanikuga sõlmitava lepinguga (CPC 74520, 74540, 74590).

               Meetmed:

               BG: Kaubalaevandusseadustik; Bulgaaria Vabariigi merevee, siseveeteede ja sadamate seadus.

               Seoses piiriülese teenuskaubandusega – kohalik esindatus:

               DK: Lootsiteenuse osutajad võivad osutada lootsiteenust Taanis üksnes siis, kui nad elavad EMPs ning on registreeritud ja tunnustatud Taani ametiasutuses kooskõlas Taani lootsiseadusega (CPC 74520).

               Meetmed:

               DK: Taani lootsimise seadus, § 18.

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, enamsoodustusrežiim ja piiriülene teenuskaubandus – turulepääs, võrdne kohtlemine, enamsoodustusrežiim:

               DE (kohaldatakse ka piirkondlikul valitsustasandil): laeva, mis ei kuulu liikmesriigi kodanikule, võib kasutada muuks tegevuseks kui transpordi- ja abiteenuste osutamiseks Saksamaa föderaalvetes üksnes eriloa alusel. Väljastpoolt Euroopa Liitu pärit laevadele võib teha erandeid üksnes juhul, kui ükski Euroopa Liidu laev ei ole kättesaadav või kui Euroopa Liidu laevad on kättesaadavad väga ebasoodsatel tingimustel, või rakendades vastastikkuse põhimõtet. Ühendkuningriigi lipu all sõitvatele laevadele võib teha erandeid vastastikkuse põhimõtte alusel (KüSchVO § 2 lõige 3). Lootsitegevust käsitlevate õigusaktidega hõlmatud tegevus on lubatud ja akrediteerimist võimaldatakse üksnes EMP riigi või Šveitsi Konföderatsiooni kodanikele. Lootsiteenuseid võivad osutada üksnes riigiasutused või nende määratud äriühingud.

               Käitajaga või ilma käitajata merelaevade rentimise või kasutusrendi korral ning ilma käitajata merel mittesõitvate laevade rentimise või kasutusrendi korral võidakse piirata lepingute sõlmimist välisriigi lipu all sõitvate laevade sooritatavaks kaubaveoks või selliste laevade prahtimist, sõltuvalt Saksamaa või mõne teise liikmesriigi lipu all sõitvate laevade kättesaadavusest.

               Residentide ja mitteresidentide vahelisi lepinguid, mis käsitlevad:

               (I)majanduspiirkonnas registreerimata siseveetranspordilaevade rentimist;

               (II)kaubavedu selliste siseveetranspordilaevadega või

               (III)selliste siseveetranspordilaevade pukseerimisteenuseid,

               võidakse majanduspiirkonnas piirata (veetransport, veetranspordi tugiteenused, laevade rentimine, veesõidukite liisimine või rentimine ilma meeskonnata (CPC 721, 745, 83103, 86751, 86754, 8730)).

               Meetmed:

               DE: Gesetz über das Flaggenrecht der Seeschiffe und die Flaggenführung der Binnenschiffe (Flaggenrechtsgesetz; lipuriigi kaitse seadus);

               Verordnung über die Küstenschifffahrt (KüSchV);

               Gesetz über die Aufgaben des Bundes auf dem Gebiet der Binnenschiffahrt (Binnenschiffahrtsaufgabengesetz – BinSchAufgG);

               Verordnung über Befähigungszeugnisse in der Binnenschiffahrt (Binnenschifferpatentverordnung – BinSchPatentV);

               Gesetz über das Seelotswesen (Seelotsgesetz – SeeLG);

               Gesetz über die Aufgaben des Bundes auf dem Gebiet der Seeschiffahrt (Seeaufgabengesetz – SeeAufgG) ning

               Verordnung zur Eigensicherung von Seeschiffen zur Abwehr äußerer Gefahren (See-Eigensicherungsverordnung – SeeEigensichV).

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene teenuskaubandus – turulepääs, võrdne kohtlemine:

               FI: Veetranspordi tugiteenuseid Soome territoriaalvetes võivad pakkuda üksnes Soome, liidu või Norra lipu all sõitvad laevastikud (CPC 745).

               Meetmed:

               FI: Merilaki (mereseadus) (674/1994) ning

               Laki elinkeinon harjoittamisen oikeudesta (ettevõtlusega tegelemise õiguse seadus) (122/1919), s. 4.

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs:

               EL: Sadamaaladel veoste käitlemise teenuste osutamisel kehtib riigi monopol (CPC 741).

               IT: Mereveoste käitlemise teenuste puhul kohaldatakse majandusvajaduste testi. Põhikriteeriumid: olemasolevate ettevõtjate arv ja neile avalduv mõju, rahvastiku tihedus, geograafiline paiknemine ja uute töökohtade loomine (CPC 741).

               Meetmed:

               EL: Avaliku mereõiguse seadustik (seadusandlik dekreet nr 187/1973).

               IT: laevandusseadustik;

               seadus nr 84/1994 ning

               ministri dekreet 585/1995.

               b)
                     Raudteetransport ja raudteetranspordi abiteenused (CPC 711, 743)

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene teenuskaubandus – turulepääs, võrdne kohtlemine:

               BG: Raudteetransporditeenuseid ja raudteetranspordi tugiteenuseid võivad Bulgaarias osutada üksnes liikmesriikide kodanikud. Tegevusloa reisijate või kauba vedamiseks raudteel väljastab registreeritud raudtee-ettevõtjatele transpordiminister (CPC 711, 743).

               Meetmed:

               BG: raudteetranspordiseadus, artiklid 37, 48.

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs:

               LT: Transiiditeenuste osutamise ainuõigus antakse raudtee-ettevõtetele, mis kuuluvad riigile või mille aktsiad kuuluvad 100 % riigile. (CPC 711).

               Meetmed:

               LT: Leedu Vabariigi 22. aprilli 2004. aasta seadus nr IX-2152 raudteetranspordi kohta, mida on muudetud 8. juuni 2006. aasta seadusega nr X-653;

               c)
                     maanteetransport ja maanteetranspordi abiteenused (CPC 712, 7121, 7122, 71222, 7123)

               Maanteetransporditeenuste puhul, mis ei ole hõlmatud teise osa [Kaubandus, transport ja kalandus] 3. rubriigi [Maanteetransport] I jaotisega [Kaupade maanteevedu] ja II jaotisega [Reisijate maanteevedu] ning lisaga ROAD-1 [Kaupade maanteevedu].

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene teenuskaubandus – turulepääs, võrdne kohtlemine:

               AT: (ka seoses enamsoodustusrežiimiga) reisijate- ja kaubaveoks võib ainuõiguse või loa anda üksnes EMP osalisriikide kodanikele ja liidu juriidilistele isikutele, kelle peakontor asub Austrias. Lube antakse mittediskrimineerivatel tingimustel ja vastastikkuse põhimõtte alusel (CPC 712).

               Meetmed:

               AT: Güterbeförderungsgesetz (kaubaveoseadus), BGBl. Nr 593/1995; § 5;

               Gelegenheitsverkehrsgesetz (juhuvedude seadus), BGBl. Nr 112/1996; § 6 ning

               Kraftfahrliniengesetz (regulaarvedude seadus), BGBl. I Nr. 203/1999, kehtivas sõnastuses, §-d 7 ja 8.

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – võrdne kohtlemine, enamsoodustusrežiim:

               EL: Autoveoteenuste käitajate jaoks. Autoveoettevõtja tegevusalal tegutsemiseks on vaja Kreekas väljastatud tegevusluba. Lube antakse mittediskrimineerivatel tingimustel ja vastastikkuse põhimõtte alusel (CPC 7123).

               Meetmed:

               EL: autoveoettevõtjatele tegevusloa väljastamine: Kreeka seadus 3887/2010 (valitsuse ametlik väljaanne

               A’ 174), mida on muudetud seaduse 4038/2012 artikliga 5 (valitsuse ametlik väljaanne A’ 14)

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs:

               IE: Linnadevahelise bussiveo teenuste suhtes kohaldatakse majandusvajaduste testi. Põhikriteeriumid: olemasolevate ettevõtjate arv ja neile avalduv mõju, rahvastiku tihedus, geograafiline paiknemine, mõju liiklustingimustele ja uute töökohtade loomine (CPC 7121, CPC 7122).

               MT: taksod: veolubade arvu suhtes kohaldatakse piiranguid.

               Karozzini (hobuvankrid): veolubade arvu suhtes kohaldatakse piiranguid (CPC 712).

               PT: Limusiiniteenuste pakkumisel kohaldatakse majandusvajaduste testi. Põhikriteeriumid: olemasolevate ettevõtjate arv ja neile avalduv mõju, rahvastiku tihedus, geograafiline paiknemine, mõju liiklustingimustele ja uute töökohtade loomine (CPC 71222).

               Meetmed:

               IE: 2009. aasta seadus ühistranspordi reguleerimise kohta.

               MT: taksoteenuseid käsitlevad eeskirjad (SL499.59).

               PT: 21. augusti dekreet-seadus nr 41/80.

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs ja piiriülene teenuskaubandus – kohapealne esindatus:

               CZ: Nõutav on asutamine Tšehhi Vabariigis (filiaalid ei ole lubatud).

               Meetmed:

               CZ: seadus nr 111/1994 Coll. maanteetranspordi kohta.

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene teenuskaubandus – turulepääs, võrdne kohtlemine, enamsoodustusrežiim:

               SE: Maanteeveo-ettevõtja kutsealal tegutsemiseks on vaja Rootsis väljastatud tegevusluba. Taksoveoloa saamise ühe kriteeriumina peab äriühing olema määranud ametisse füüsilise isiku, kes töötab veokorraldajana (de facto elukoha nõue – vt asutamist käsitlev Rootsi reservatsioon).

               Meetmed:

               SE: Yrkestrafiklag (kaubandusliku liikluse seadus) (2012:210);

               Yrkestrafikförordning (määrus kaubandusliku liikluse kohta) (2012:237);

               Taxitrafiklag (taksoliikluseseadus) (2012:211) ning

               Taxitrafikförordning (määrus taksoliikluse kohta) (2012:238).

               Seoses piiriülese teenuskaubandusega – kohalik esindatus:

               SK: taksoteenuste kontsessiooni ja loa taksode lähetamiseks võib anda isikule, kelle elukoht või asukoht on Slovaki Vabariigi territooriumil või mõnes teises EMP liikmesriigis.

               Meetmed:

               seadus nr 56/2012 Coll. maanteetranspordi kohta

               d)
                     Lennutranspordi abiteenused

               Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene teenuskaubandus – turulepääs, võrdne kohtlemine:

               Euroopa Liit: Maapealse teeninduse pu
[cell cut: 4326216 characters, first 2000000 kept]