title: Nõukogu soovitus, 13. juuli 2018, milles käsitletakse Rootsi 2018. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Rootsi 2018. aasta lähenemisprogrammi kohta

text:
               10.9.2018

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 320/116

      NÕUKOGU SOOVITUS,
      13. juuli 2018,
      milles käsitletakse Rootsi 2018. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Rootsi 2018. aasta lähenemisprogrammi kohta
      (2018/C 320/26)
      EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,
      võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,
      võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,
      võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,
      võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,
      võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,
      võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,
      võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Komisjon võttis 22. novembril 2017 vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2018) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. Euroopa Ülemkogu kiitis 22. märtsil 2018 heaks iga-aastases majanduskasvu analüüsis esitatud prioriteedid. Samuti võttis komisjon 22. novembril 2017 määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles nimetati Rootsit ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

                  (2)

                  2018. aasta aruanne Rootsi kohta avaldati 7. märtsil 2018. Selles hinnati Rootsi edusamme nõukogu poolt 11. juulil 2017 vastu võetud riigipõhise soovituse (3) täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid ja Rootsi edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi, mille tulemused avaldati samuti 7. märtsil 2018. Komisjon järeldas oma analüüsi põhjal, et Rootsil esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige põhjustavad liiga kõrged eluasemehinnad koos kodumajapidamiste kasvava võlakoormusega korrapäratu korrigeerimise riski. Kodumajapidamiste juba niigi suur võlg on veelgi suurenemas. Eluasemehinnad on kasvanud kiiresti ja sisuliselt vahetpidamata umbes 20 aasta jooksul. 2017. aasta viimases kvartalis oli majanduskasv negatiivne. Väärtuse määramise näitajad osutavad, et eluasemehinnad on võrreldes majanduse põhinäitajatega jätkuvalt väga kõrged. Kuigi pankade kapitaliseerituse tase paistab olevat piisav, võib korrapäratu korrigeerimine mõjutada ka finantssektorit, kuna pankade riskipositsioon kodumajapidamiste hüpoteeklaenude suhtes üha suureneb. Võttes arvesse finantssektori süsteemset vastastikust seotust, võib selle mõju kanduda üle naaberriikidesse. Viimastel aastatel on võetud meetmeid hüpoteeklaenude kasvu ohjeldamiseks ja elamuehituse laiendamiseks. Kuid seni võetud poliitikameetmed ei ole olnud piisavad, et piirata eluasemete liiga kõrget hinnataset. Samuti on poliitikalünki, eelkõige seoses eluaseme omamise maksusoodustustega ning eluasemete pakkumise ja üürituru toimimisega.

                  (3)

                  Rootsi esitas 27. aprillil 2018 oma 2018. aasta riikliku reformikava ja 2018. aasta lähenemisprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

                  (4)

                  Asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi on võetud arvesse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 2014.–2020. aasta programmide koostamisel. Nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 (4) artikliga 23, võib komisjon juhul, kui on vaja toetada asjaomaste nõukogu soovituste rakendamist, nõuda, et liikmesriik vaataks läbi oma partnerluslepingu ja asjaomased programmid ning teeks nende muutmise ettepanekud. Suunistes, kuidas rakendada meetmeid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhususe sidumiseks usaldusväärse majandusjuhtimisega, esitas komisjon täiendavad üksikasjad selle kohta, kuidas ta kõnealust sätet kavatseb kasutada.

                  (5)

                  Rootsi suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa. 2018. aasta lähenemisprogrammis on valitsus ette näinud, et 2018. aastal saavutatakse eelarve ülejääk 1 % SKPst ja kogu programmiperioodi vältel järgitakse jätkuvalt keskpika perioodi eelarve-eesmärki, milleks on struktuurne eelarvepuudujääk 1 % SKPst. 2018. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 2018. aastal 37,3 %-le ja 2021. aastaks 29 %-le SKPst. Peamisteks jõududeks valitsemissektori võla suhte vähenemises SKPsse on majanduskasv ja riigi rahanduse usaldusväärsus. Eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on usutav. Komisjoni 2018. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks struktuurne eelarvepositsioon olema 2018. aastal ülejäägis 0,7 % SKPst ja 2019. aastal 1 % SKPst ning seega keskpika perioodi eelarve-eesmärki ületama. Tuginedes 2018. aasta lähenemisprogrammi hindamisele ja võttes arvesse komisjoni 2018. aasta kevadprognoosi, on nõukogu arvamusel, et Rootsi täidab 2018. ja 2019. aastal stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid.

                  (6)

                  Kodumajapidamiste võlakoormus on jätkanud kasvu juba niigi kõrgelt tasemelt. Kodumajapidamiste võlakoormus kasvas 2017. aastal 7 %, jõudes 86 %ni SKPst ja 184 %ni netotulust, mis on üks kõrgemaid liidus. Pärast mõningast vähenemist 2016. aastal suurenes uute hüpoteeklaenude võtjatele keskmine võla suhe netotulusse 2017. aastal 411 %ni, mis on uus rekord. Kodumajapidamiste võla suurenemise põhjuseks on peamiselt hüpoteeklaenude võtmise suurenemine, mis on seotud kõrgete eluasemehindadega ja struktuuriliste moonutustega, mis soodustavad hüpoteeklaenudega rahastatavaid kinnisvarainvesteeringuid. Võlakoormus on ebaühtlane, kusjuures väiksema sissetulekuga ja nooremate leibkondade võlakoormus võrreldes nende sissetulekuga on eriti kõrge. Rootsi on viimastel aastatel rakendanud mitmeid makrotasandi usaldatavusmeetmeid. Võetud meetmed hõlmavad laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhte piiranguid, pankade riskikaalu alammäärade kohandamist ja ametliku hüpoteeklaenude amortiseerimise nõude kehtestamist 2016. aasta juunis. Uus tugevdatud amortiseerimisnõue hüpoteeklaenude puhul, mille puhul võla suhe netotulusse on kõrge, jõustus 2018. aasta märtsis. Samuti on Rootsi võtnud vastu õigusakti makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutuse (Finansinspektionen) õiguslike volituste suurendamiseks. Uued volitused jõustusid 2018. aasta veebruaris ja võimaldavad asutusel laiema hulga võimalike meetmete abil õigel ajal reageerida kodumajapidamiste kasvava võlakoormusega seotud ohtudele. Seni võetud makrotasandi usaldatavusmeetmetel näib olevat piiratud mõju hüpoteeklaenude kasvule. Hüpoteeklaenude intressimaksete maksustatavast tulust mahaarvamise järkjärguline piiramine või korduvate omandimaksude suurendamine aitaks piirata kodumajapidamiste võla kasvu, kuid valitsus ei ole selles valdkonnas meetmeid võtnud.

                  (7)

                  Rootsi majandus kasvas 2017. aastal jõudsalt (ligikaudu 2,4 %), mida toetas tugev sisenõudlus. Investeeringud (eelkõige eluasemeinvesteeringud) kasvasid esimeses kolmes kvartalis 6 % (aastapõhiselt), andes majanduskasvu eriti suure panuse. Hoolimata uusehitiste arvu järsust kasvust viimastel aastatel, ei suuda pakkumine jätkuvalt rahuldada nõudlust, eriti suurlinnade ümbruses olevate taskukohase hinnaga eluasemete puhul. Kättesaadavate ja taskukohaste eluasemete puudus võib piirata ka liikuvust tööturul ja rändajate edukat tööturule integreerimist ning suurendada põlvkondadevahelist ebavõrdsust.

                  (8)

                  Pärast eluasemehindade kiiret kasvu kahel viimasel kümnendil langesid hinnad eluasemeturul 2017. aasta sügisel järk-järgult, kuid on endiselt kõrgemad, kui võiks eeldada majanduse põhinäitajate põhjal. Seda on põhjustanud muu hulgas koduomandit ja hüpoteekvõlga soodustavad maksusoodustused ja soodsad laenutingimused koos hüpoteeklaenude suhteliselt madala amortisatsioonimääraga. Lisaks on eluasemete nappus seotud eluasemeturu struktuurse ebatõhususega, sealhulgas piiratud konkurentsiga ehitussektoris välismaiste ja väikeste äriühingute turule sisenemise tõkete tõttu ning suurte arendajate kontrolliga maaressursside üle. Samuti on tõkkeid olemasoleva eluasemefondi tõhusal kasutamisel. Üüriturul on turuhinnast madalamad üürid toonud kaasa ummikseisu, kus ühed on turul ja teised sinna ei pääse. Omakoduturul vähendavad kõrged kapitali kasvutulu maksud koduomanike liikuvust. Rootsi ametiasutused jätkavad 22-punktilise tegevuskava järkjärgulist rakendamist, et suurendada eluasemeehitust ja parandada eluasemeturu tõhusust. Siiski ei ole võetud mingeid märkimisväärseid poliitikameetmeid, et muuta üürihindade kehtestamine paindlikumaks või vaadata läbi kapitali kasvutulu maksumäär.

                  (9)

                  Arenenud majandus vajab kõrge kvalifikatsiooniga töötajaid ja sellistes sektorites nagu ehitus, haridus, tervishoid, teadus, inseneriteadus ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia on tekkimas vastava tööjõu puudus. Sellega seoses on endiselt probleeme, näiteks rändetaustaga isikute (eriti naised) integreerimisel tööturule. Väljaspool ELi sündinud naiste tööhõive määr on tunduvalt väiksem kui kogu elanikkonna vastav näitaja. Erinevatest sotsiaal-majanduslikest elanikkonnarühmadest pärit õpilaste õpitulemuste vahe süveneb. Äsjasaabunud sisserändajate laste integreerimist koolisüsteemi tuleb tähelepanelikult jälgida, nagu ka õpetajate järjest süvenevat nappust.

                  (10)

                  Komisjon on Euroopa poolaasta (2018) raames Rootsi majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2018. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2018. aasta lähenemisprogrammi ja 2018. aasta riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Rootsile esitatud soovituste järelmeetmeid. Komisjon ei ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Rootsi eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka seda, mil määral need vastavad liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist.

                  (11)

                  Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2018. aasta lähenemisprogrammiga tutvunud ja on arvamusel, (5) et Rootsi täidab eelduste kohaselt stabiilsuse ja kasvu pakti.

                  (12)

                  Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja kõnealust hindamist, on nõukogu 2018. aasta riikliku reformikavaga ja 2018. aasta lähenemisprogrammiga tutvunud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel antud nõukogu soovitused kajastuvad allpool esitatud soovituses 1,

            SOOVITAB Rootsil võtta 2018. ja 2019. aastal järgmisi meetmeid.

                  1.

                  Vähendada kodumajapidamiste kõrge võlakoormusega seotud riske, vähendades järk-järgult hüpoteeklaenude intressimaksete maksustavast tulust mahaarvamist või suurendades korduvaid omandimakse. Stimuleerida elamuehitust piirkondades, kus eluasemete nappus on kõige suurem, eelkõige kõrvaldades struktuursed tõkked ehitussektoris, ja parandada eluasemeturu tõhusust, sealhulgas muutes üürihindade kehtestamise paindlikumaks ja vaadates läbi kapitali kasvutulu maksumäära.

         Brüssel, 13. juuli 2018

               Nõukogu nimel

               eesistuja

            H. LÖGER

         (1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

         (2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

         (3)  ELT C 261, 9.8.2017, lk 1.

         (4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).

         (5)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 2.


title: Nõukogu soovitus, 13. juuli 2018, milles käsitletakse Läti 2018. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Läti 2018. aasta stabiilsusprogrammi kohta

text:
               10.9.2018

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 320/60

      NÕUKOGU SOOVITUS,
      13. juuli 2018,
      milles käsitletakse Läti 2018. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Läti 2018. aasta stabiilsusprogrammi kohta
      (2018/C 320/13)
      EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,
      võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,
      võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,
      võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,
      võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,
      võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,
      võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,
      võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Komisjon võttis 22. novembril 2017 vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2018) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. Euroopa Ülemkogu kiitis 22. märtsil 2018 heaks iga-aastases majanduskasvu analüüsis esitatud prioriteedid. Samuti võttis komisjon 22. novembril 2017 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (2) alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles Lätit ei nimetatud ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta, mille Euroopa Ülemkogu kiitis heaks 22. märtsil 2018. Nõukogu võttis 14. mail 2018 vastu soovituse euroala majanduspoliitika kohta (3) („euroala soovitus“).

                  (2)

                  Kuna Läti rahaühik on euro ning majandus- ja rahaliidu riigid on üksteisega tihedalt seotud, peaks Läti tagama euroala soovituse täieliku ja õigeaegse täitmise, nagu on kajastatud allpool esitatud soovitustes, eelkõige soovitustes 1 ja 2.

                  (3)

                  2018. aasta aruanne Läti kohta avaldati 7. märtsil 2018. Selles hinnati Läti edusamme nõukogu poolt 11. juulil 2017 vastu võetud riigipõhiste soovituste (4) täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid ja Läti edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel.

                  (4)

                  Läti esitas 11. aprillil 2018 oma 2018. aasta riikliku reformikava ja 16. aprillil 2018 oma 2018. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

                  (5)

                  Asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi on võetud arvesse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 2014.–2020. aasta programmide koostamisel. Nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 (5) artikliga 23, võib komisjon juhul, kui on vaja toetada asjaomaste nõukogu soovituste rakendamist, nõuda, et liikmesriik vaataks läbi oma partnerluslepingu ja asjaomased programmid ning teeks nende muutmise ettepanekud. Suunistes, kuidas rakendada meetmeid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhususe sidumiseks usaldusväärse majandusjuhtimisega, esitas komisjon täiendavad üksikasjad selle kohta, kuidas ta kõnealust sätet kavatseb kasutada.

                  (6)

                  Läti suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa. Oma 2018. aasta stabiilsusprogrammis on valitsus ette näinud, et nominaalne eelarvepositsioon halveneb ning puudujääk, mis 2017. aastal oli 0,5 % SKPst, suureneb 2018. ja 2019. aastal 0.9 %-ni SKPst, ent 2020. ja 2021. see väheneb ja jõuab 0,4 %-ni SKPst. See areng on kooskõlas keskpika perioodi eelarve-eesmärgiga, milleks on struktuurne eelarvepuudujääk 1 % SKPst, ja lubatud kõrvalekalletega, mis põhinevad pensionireformil ja tervishoiusektori struktuurireformi klauslil. Ümberarvutatud (6) struktuurse eelarvepositsiooni puudujääk peaks prognoosi kohaselt suurenema: 2017. aastal oli see – 1,2 % SKPst, 2018. aastal peaks see jõudma – 1,7 %-ni SKPst ning 2019. aastal vähenema – 1,5 %-ni SKPst. 2018. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt väheneb valitsemissektori võla suhe SKPsse 40,1 %-lt SKPst 2017. aastal 36 %-le SKPst 2021. aastal. 2018. aasta stabiilsusprogrammi prognoosid SKP kasvu kohta näivad võrreldes komisjoni prognoosiga 2018. aastaks silmatorkavalt optimistlikud ja 2019. aastaks usutavad. Eelarvepositsiooni ohustavad riskid näitavad langustendentsi – selle põhjuseks on maksukuulekuse parandamise meetmete tootluse optimistlik prognoos.

                  (7)

                  11. juulil 2017 esitas nõukogu Lätile soovituse saavutada 2018. aastal oma keskpika perioodi eelarve-eesmärk, võttes arvesse lubatud ajutisi kõrvalekaldeid, mis on seotud süsteemse pensionireformi ja struktuurireformide rakendamisega. See on kooskõlas valitsemissektori esmaste netokulude (7) maksimaalse nominaalse kasvumääraga 6,0 % 2018. aastal, mis vastab struktuurse eelarvepositsiooni lubatud halvenemisele 0,3 % SKPst. Komisjoni 2018. aasta kevadprognoosi kohaselt on 2018. aastal oht kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgist oluliselt kõrvale. Tänu 2017. aasta oodatust parematele tulemustele võib selline oht olla 2018. aastal siiski väiksem. Samal ajal osutab komisjoni 2018. aasta kevadprognoosil põhinev usutavusvahend suurele ebakindlusele Läti SKP lõhe hinnangus, mis on tehtud ühiselt kokku lepitud metoodikat järgides. Kui need osutuvad tõeseks, käsitletakse neid tegureid 2018. aasta järelhindamises 2019. aasta kevadel.

                  (8)

                  2019. aastal peaks Läti saavutama oma keskpika perioodi eelarve-eesmärgi, arvestades talle 2017.–2019. aastaks lubatud ajutist kõrvalekallet, mis on seotud struktuurireformi rakendamisega tervishoiusektoris. Selleks ei tohi valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär 2019. aastal ületada 4,3 %, mis vastab struktuurse eelarvepositsiooni nõutud paranemisele 0,4 % SKPst. Komisjoni 2018. aasta kevadprognoosi kohaselt on oht, et 2019. aastal ning 2018. ja 2019. aasta kokkuvõttes kaldutakse sellest nõudest oluliselt kõrvale. Üldiselt on nõukogu seisukohal, et alates 2018. aastast tuleks võtta stabiilsuse ja kasvu pakti nõuete täitmiseks vajalikke meetmeid.

                  (9)

                  Sissetulekud jaotuvad Lätis ebavõrdselt. Kõige rikkama 20 % ja kõige vaesema 20 % hulka kuuluvate leibkondade sissetulekute suhe oli 2017. aastal 6,3, mis oli üks liidu kõrgemaid näitajaid, kuna maksusoodustuste süsteemi kaudu ei jaotata sissetulekuid piisavalt ümber. Läti maksusüsteem on põhjalikult läbi vaadatud ja üksikisiku tulumaksu astmelisust suurendatud, ent madalapalgaliste maksukiil on endiselt suhteliselt suur ega innusta inimesi ametlikke töösuhteid sõlmima. Maksureform on olnud piiratud, sest eesmärki nihutada maksukoormus allikatele, mis ei pärsi nii tugevalt majanduskasvu, ja poliitilist eesmärki suurendada maksutulu osa SKPs, ei ole piisavalt saavutatud. Maksutulu vähene osa SKPs piirab avalike teenuste jätkusuutlikuks osutamiseks ja sotsiaalseks kaasamiseks vajalikke ressursse. Võrreldes teiste liidu riikidega, kasutatakse omandi- ja kapitalimaksude tulupotentsiaali liiga vähe. Ehkki maksudest kõrvalehoidumise vastases võitluses on tehtud mõningaid edusamme, valmistab maksukuulekus endiselt tõsiseid probleeme.

                  (10)

                  Sotsiaalse turvavõrgu nõrkusi kajastab vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate inimeste suur osakaal ning see osutab miinimumsissetuleku, pensionide ja puuetega inimeste kaasamisega seotud probleemidele. Puuetega inimeste ja eakate vaesuse määr on viimastel aastatel tõusnud ning püsib liidu kõrgeimate hulgas. 2014. aastal välja kuulutatud miinimumsissetulekutaseme reformi ei ole rakendatud ning see avaldab negatiivset mõju kõige vaesematele leibkondadele. Sotsiaalabi piisavus on suurenenud vaid vähesel määral ja püsib endiselt madal. Vanaduspensioni miinimummäära ei ole 2006. aastast saadik tõstetud. Väga halbades tingimustes elavate inimeste osakaal on üks liidu suurimaid ja sotsiaaleluruumide pakkumine napp.

                  (11)

                  Tööturu olukord on negatiivse demograafilise arengu ja väljarände tõttu pingestumas. Tööhõive suurenemist pärsib üha enam tööjõu vähenev pakkumine ning tööhõivevõimalused on eri piirkondade ja oskuste eri tasemete lõikes erinevad. Kutsehariduse ja -õppe õppekavade reform, mille eesmärk on viia haridus vastavusse tänapäeva oskusvajadustega, on edenenud. Selle täielikuks rakendamiseks ning nii esma- kui ka jätkukutsehariduses ja -õppes osalevate inimeste arvu suurendamiseks tuleb siiski teha veel jõupingutusi. Sotsiaalpartnerite ja ettevõtjate osalusel on hakatud rakendama uut, töökohal toimuva väljaõppe kava. Paraku on selle kava alusel registreerunud vaid väike arv õppureid. Täiskasvanuõppes osalemine on vaid veidi suurenenud ja töötute osalemine aktiivsetes tööturumeetmetes on väiksem kui enamikus teistes liikmesriikides. Väheste oskustega isikute suure töötuse kontekstis tekitab selline olukord muret. Laiemas kontekstis on oluline suurendada sotsiaalpartnerite suutlikkust, et soodustada nende osalust.

                  (12)

                  Reforme on ellu viidud tervishoiusüsteemis. Tervishoiu suurem rahastamine peaks aitama vähendada mõningaid juurdepääsupiiranguid, mis on seotud teenuste pakkumise aastaste piirangute ja pikkade ootejärjekordadega. Tervishoiuteenuste riiklik rahastamine püsib paraku ikka veel tunduvalt allpool liidu keskmist ja tõhususe suurendamise meetmed, sealhulgas tõhusad ennetusmeetmed, haiglasektori ühtlustamine, esmatasandi arstiabi parandamine ja kvaliteedijuhtimine, tuleb alles rakendada. Tervisenäitajad on võrdlemisi kehvad ja kõik inimesed ei pääse taskukohastele tervishoiuteenustele aegsasti juurde. Levinud komme, mille kohaselt patsiendid tasuvad tervishoiuteenuste eest sageli omast taskust, ja teenuste jagunemine kahte kategooriasse („täisteenused“ ja „miinimumteenused“) võib mõne rühma juurdepääsu nendele teenustele piirata ja tuua kaasa negatiivsed tervisenäitajad.

                  (13)

                  Ettevõtluskeskkonda kahjustavad reguleerimise kvaliteedi puudujäägid ning avaliku halduse vähene tõhusus ja tulemuslikkus. 2017. aastal võttis valitsus vastu ulatuslikku reformikava vähem mahuka ja professionaalsema avaliku sektori saavutamiseks, püüdes parandada tõhusust töötajate arvu vähendamise ja tugifunktsioonide tsentraliseerimise teel ning tugevdada samal ajal töö tasustamist tulemuste järgi ja suurendada läbipaistvust. See kava piirdub aga üksnes keskvalitsustasandiga, hoolimata asjaolust, et tõhusust saaks olulisel määral suurendada ka kohalike omavalitsuste tasandil. Riigile kuuluvaid ettevõtteid, mis moodustavad märkimisväärse osa majandusest, koordineeritakse valitsuse tasandil. Keskvalitsusele kuuluvad ettevõtted on hõlmatud äriühingu üldjuhtimise tsentraliseeritud raamistikuga, ent sadamate ja kohalikele omavalitsustele kuuluvate ettevõtete kohta see ei kehti.

                  (14)

                  Läti ettevõtluskeskkonda pärsib endiselt korruptsioon ning huvide konfliktide ennetamine püsib jäik ja formalistlik. Rikkumisest teatajate kaitset käsitlevate õigusaktide vastuvõtmise viibimine kahjustab avaliku halduse usaldusväärsust ja tõhusust. Maksejõuetusmenetluse reguleerimist on viimastel aastatel oluliselt tugevdatud ja kuritarvitamise võimalusi seega vähendatud. Kohtute nõukogu on siiski soovitanud tegeleda maksejõuetussüsteemis varasemate rikkumissüüdistuste uurimisega ja vaadata teatavad juhtumid uuesti läbi. Ta on ka soovitanud parandada kohtunike kvalifikatsiooni hindamist ja vaadata läbi olemasolevad distsiplinaarmeetmed.

                  (15)

                  Mitteresidentidest kliente teenindavatel Läti pankadel on suurem oht olla kaasatud rahapesuga seotud tehingutesse. See tekitab probleeme Läti finantssüsteemi usaldusväärsusele, võib kahjustada selle mainet ning mõjutada negatiivselt investeeringuid ja majanduskasvu. Rahapesuvastast raamistikku on hiljuti tugevdatud, ent olukorra kestlikuks parandamiseks on tarvis teha järjepidevaid jõupingutusi. Läti võttis hiljuti vastu seaduse, mille eesmärk on tunduvalt piirata rahapesu ohtu Läti finantssektorile. Selle peamised elemendid on finantseerimis- ja õiguskaitseasutuste vahelise teabevahetuse süvendamine ning varifirmadega toimuvate tehingute piiramine. Kõnealuse seaduse mõju ja tagajärgi on tarvis jälgida.

                  (16)

                  Komisjon on Euroopa poolaasta (2018) raames Läti majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2018. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2018. aasta stabiilsusprogrammi, 2018. aasta riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Lätile esitatud soovituste järelmeetmeid. Komisjon ei ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Läti eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka seda, mil määral need vastavad liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist.

                  (17)

                  Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2018. aasta stabiilsusprogrammiga tutvunud ja tema arvamus (8) kajastub eelkõige soovituses 1,

            SOOVITAB Lätil võtta 2018. ja 2019. aastal järgmisi meetmeid:

                  1.

                  Saavutada 2019. aastal keskpika perioodi eelarve-eesmärk, võttes arvesse struktuurireformide rakendamiseks ajutise kõrvalekaldumisega lubatud paindlikkust. Vähendada madalapalgaliste maksustamist, nihutades maksukoormuse muudele allikatele, eelkõige kapitalile ja omandile, ja parandades maksukuulekust.

                  2.

                  Parandada miinimumsissetuleku toetuse, minimaalse vanaduspensioni ja puuetega inimeste sissetulekutoetuse piisavust. Suurendada kutsehariduse ja -õppe süsteemi vastavust tööturu vajadustele ning soodustada väheste oskustega töötajate ja tööotsijate oskuste täiendamist. Parandada tervishoiuteenuste kättesaadavust, kvaliteeti ja kulutasuvust.

                  3.

                  Suurendada avaliku sektori tõhusust, eelkõige seoses kohalike omavalitsuste ja riigile kuuluvate ettevõtetega. Tugevdada avaliku halduse aruandluskohustust, kaitstes rikkumisest teatajaid, ennetades huvide konfliktide teket ja võttes järelmeetmeid pärast seda, kui on selgunud praegu toimuva varasemate maksejõuetusmenetluste läbivaatamise tulemused.

         Brüssel, 13. juuli 2018

               Nõukogu nimel

               eesistuja

            H. LÖGER

         (1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

         (2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 25).

         (3)  ELT C 179, 25.5.2018, lk 1.

         (4)  ELT C 261, 9.8.2017, lk 1.

         (5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).

         (6)  Tsükliliselt kohandatud eelarvepositsioon, milles ei ole arvesse võetud ühekordseid ja ajutisi meetmeid ning mille komisjon on ümber arvutanud ühiselt kokku lepitud metoodika kohaselt.

         (7)  Valitsemissektori esmased netokulud saadakse, kui valitsemissektori kogukuludest arvatakse maha intressikulud, liidu programmidele tehtavad kulutused, mis korvatakse täielikult liidu fondide tuludest, ja kaalutlusõigusevälised muudatused töötuskindlustushüvitise kuludes. Valitsemissektori rahastatud kapitali kogumahutused põhivarasse on jaotatud nelja aasta peale. Kaalutlusõigusel põhinevad tulumeetmed või õigusaktide kohane tulude suurendamine arvatakse sisse. Ühekordsed tulu- ja kulumeetmed arvatakse välja.

         (8)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.


title: Nõukogu soovitus, 13. juuli 2018, milles käsitletakse Tšehhi Vabariigi 2018. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Tšehhi Vabariigi 2018. aasta lähenemisprogrammi kohta

text:
               10.9.2018

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 320/12

      NÕUKOGU SOOVITUS,
      13. juuli 2018,
      milles käsitletakse Tšehhi Vabariigi 2018. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Tšehhi Vabariigi 2018. aasta lähenemisprogrammi kohta
      (2018/C 320/03)
      EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,
      võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,
      võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,
      võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,
      võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,
      võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,
      võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,
      võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Komisjon võttis 22. novembril 2017 vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2018) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. Euroopa Ülemkogu kiitis 22. märtsil 2018 heaks iga-aastases majanduskasvu analüüsis esitatud prioriteedid. Samuti võttis komisjon 22. novembril 2017 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (2) alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles Tšehhi Vabariiki ei nimetatud ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

                  (2)

                  2018. aasta aruanne Tšehhi Vabariigi kohta avaldati 7. märtsil 2018. Selles hinnati Tšehhi Vabariigi edusamme nõukogu poolt 11. juulil 2017 vastu võetud riigipõhiste soovituste (3) täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid ja Tšehhi Vabariigi edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel.

                  (3)

                  Tšehhi Vabariik esitas 30. aprillil 2018 oma 2018. aasta riikliku reformikava ja 2018. aasta lähenemisprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

                  (4)

                  Asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi on võetud arvesse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 2014.–2020. aasta programmide koostamisel. Nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 (4) artikliga 23, võib komisjon juhul, kui on vaja toetada asjaomaste nõukogu soovituste rakendamist, nõuda, et liikmesriik vaataks läbi oma partnerluslepingu ja asjaomased programmid ning teeks nende muutmise ettepanekud. Suunistes, kuidas rakendada meetmeid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhususe sidumiseks usaldusväärse majandusjuhtimisega, esitas komisjon täiendavad üksikasjad selle kohta, kuidas ta kõnealust sätet kavatseb kasutada.

                  (5)

                  Tšehhi Vabariigi suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa. Valitsuse 2018. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks nominaalne eelarvepositsioon olema 2018.–2021. aastal ülejäägis. Keskpika perioodi eelarve-eesmärk – struktuurne puudujääk 1,0 % SKPst – täidetakse varuga kogu programmiperioodi kestel. 2018. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse järk-järgult vähenema ja moodustama 2021. aastal 29,9 % SKPst. Kõnealuste eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on usutav. Eelarve-eesmärkide saavutamisega seotud riskid tunduvad olevat üldjoontes tasakaalus ning oodata on avaliku sektori investeeringute taastumist ja avaliku sektori palkade edasist kasvu. Komisjoni 2018. aasta kevadprognoosi kohaselt väheneb struktuurne eelarvepositsioon 2018. aastal ligikaudu 0,9 %ni SKPst ja 2019. aastal 0,2 %ni SKPst ning ületab seega keskpika perioodi eelarve-eesmärki. Üldiselt on nõukogu seisukohal, et Tšehhi Vabariik täidab 2018. ja 2019. aastal prognoosi kohaselt stabiilsuse ja kasvu pakti nõuded.

                  (6)

                  Pikas perspektiivis on Tšehhi Vabariigi eelarve jätkusuutlikkusega seotud riskid keskmised. Kuna rahvastiku vananemisega seotud kulud tekitavad tervishoiu ja pikaajalise hoolduse valdkonnas survet, on eriti oluline muuta pensionisüsteemi. Rahvastiku vananemisega seotud kulutuste ajakohastatud prognoosid osutavad kulutuste kiiremale suurenemisele, kui seda eeldati 2015. aasta aruandes rahvastiku vananemise kohta. Pensionikulud, mis 2016. aastal moodustasid 8,2 % SKPst, peaksid 2070. aastaks suurenema 10,9 %ni SKPst. Pensionikulude prognoositav oodatust kiirem suurenemine on peamiselt seotud seadusjärgse pensionieaga, milleks on 65 aastat. Oodatava eluea ja seadusjärgse pensioniea seostamine ei toimu automaatselt, vaid valitsus vaatab alates 2019. aastast seadusjärgse pensioniea iga viie aasta järel läbi. Kuna see on jäetud valitsuse otsustada, ei võeta praegustes pensionikulude prognoosides seadusjärgse pensioniea läbivaatamisi arvesse. Lisaks on pensionide indekseerimise valem nüüd hulga soodsam ja selles kasutatakse reaalpalkade tõusu näitajana eelneva 33 % asemel nüüd 50 %. Nende muudatuste mõju kulutustele 2070. aastaks on kokku 2 protsendipunkti SKPst. Praegu arutatavad muud muudatused, nagu põhipensioni summa suurendamine ja suuremad pensionid vanematele pensionäridele, halvendavad samuti jätkusuutlikkuse näitajaid. Avaliku sektori kulutused tervishoiule peaksid pikemas perspektiivis prognooside kohaselt suurenema 1,1 protsendipunkti võrra SKPst ja ületama liidu keskmiseks suurenemiseks prognoositavat 0,9 protsendipunkti SKPst. See annab märku ressursside ebatõhusast kasutamisest ambulatoorses ja statsionaarses ravis.

                  (7)

                  2017. aasta alguses vastu võetud uue vastutustundliku eelarvepoliitika seadusega on Tšehhi Vabariigi eelarveraamistikku suuresti tugevdatud ja moodustatud sõltumatu eelarvenõukogu. Praegu on talitustevahelises märkuste esitamise etapis sõltumatute auditite seaduse eelnõu, millega on kavas üle võtta seni üle võtmata nõukogu direktiiv 2011/85/EL (5).

                  (8)

                  Tšehhi keskpank võib kehtestada makrotasandil hüpoteeklaenude soovituslikud piirmäärad, aga tema sanktsioonide kehtestamise volitused on piiratud, sest tal puudub ametlik pädevus karistusi täitmisele pöörata. Ehkki Tšehhi pangad peavad üldiselt teatavatest piirmääradest kinni, ei järgi nad Tšehhi keskpanga 2016. aasta suuniseid siiski täiel määral. Seadusega kehtestatud siduvad piirmäärad aitaksid nendest kinnipidamist Tšehhi pankade seas tõenäoliselt suurendada ning see aitaks tagada finantsstabiilsuse ja vähendada laenuvõtjate riske. 2018. aastal tuleb parlamendis eeldatavasti arutusele Tšehhi keskpanga seaduse muutmise seadus.

                  (9)

                  Tšehhi Vabariigil on endiselt probleeme riigihangete läbipaistvuse ja tõhususe parandamise ning korruptsiooni ennetamisega. Ehkki riigihangete raamistiku parandamiseks on astutud teatavaid samme, valmistab konkurentsi tase endiselt probleeme, sest peaaegu pool avalikest hangetest lõpeb ühe pakkumusega menetlusega. Samal ajal on elektrooniliste menetluste kasutamise kohustuse kehtestamisel potentsiaal läbipaistvust ja tõhusust suurendada. Tšehhi ametiasutused on investeerinud riigile kuuluvasse elektrooniliste riigihangete platvormi (National Electronic Tool), mis peaks muutuma üha kasutajasõbralikumaks ja usaldusväärsemaks ning täiendama Tšehhi turgu teenivaid erasektori platvorme. Haldustõkete ning koondatud ja strateegilise tähtsusega riigihangete potentsiaali ärakasutamiseks tuleb siiski veel palju teha, et see aitaks avaliku sektori raha otstarbekamalt kasutada. Nii kesk- kui ka kohaliku tasandi ametiasutused on teinud sihipäraseid algatusi, et koolitada riigihangetega tegelevaid töötajaid. Sellele vaatamata valmistab endiselt suuri probleeme ühishangete meetmete ettevalmistamine ja eksperditeadmiste hankimine teatavates valdkondades. Lisaks tekitab nii ettevõtjatele kui ka üldsusele muret korruptsioon ja altkäemaksude võtmine. Mitu korruptsioonivastase strateegia peamist reformi on küll vastu võetud, aga teatavates valdkondades ei ole veel ühtegi sammu astutud.

                  (10)

                  Riigi e-valitsus toimib liidu keskmist kehvemini, aga asjakohased seadusandlikud meetmed, millega püütakse tagada selliste teenuste juurdepääsetavust ja suurendada nende kättesaadavust, on juba vastu võetud. 2018. aastal peaks tehtama mõned suuremad algatused, aga nende edu sõltub ametiasutuste suutlikkusest inimeste teadlikkust suurendada ja sellest, kas nad on võimelised pakkuma kasutajasõbralikke lahendusi.

                  (11)

                  Investeeringuid pärsib teatavat laadi haldus- ja regulatiivne koormus, mis on peamiselt seotud ehituslubade ja maksustamise keerukusega. Tuleb siiski tunnistada, et ametiasutused on vastu võtnud ehitusseaduse muudatuse, millega on lihtsustatud ehituslubade andmise menetlust, sest keskkonnamõju hindamine on nüüd lisatud piirkondadeks jagamise otsuse tegemise või piirkondadeks jagamise ja ehitamise ühisloa andmise menetlusse. Paraku ei ole selge, kas see aitaks menetlusi ühtlustada ka suurte taristuprojektide puhul, sest paljud muud load ei ole ühisloa andmise süsteemi kaasatud. Parlamendis arutatakse praegu transporditaristu ehitamist reguleeriva kehtiva seaduse muutmist. Kuigi maksusüsteemi on muudetud, et maksude kogumist parandada, on maksude reguleerimine ja maksumäärad nihkunud ettevõtlusega tegelemist häirivate probleemide esirinda. Uus valitsus on teatanud võimalikest muudatustest, millega on kavas suurendada läbipaistvust ja lihtsustada maksusüsteemi, ning jätkab pooleliolevat tööd tulumaksunormide ajakohastamiseks. Nõuete täitmise kulud on pisut suurenenud ja ületavad endiselt liidu keskmist. Ehkki käibemaksu kontrolliaruanne on aidanud saada täiendavat maksutulu, on see ühtlasi pikendanud aega, mis kulub maksunõuete täitmisele. Hoolimata maksuseadustiku järgimiseks kuluvate tundide arvu märkimisväärsest vähendamisest võrreldes varasemaga, asub Tšehhi Vabariik sellel skaalal endiselt suurema tundide arvuga riikide hulgas. Käibemaksusüsteemi keerukust võivad lisaks sellele eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks veelgi suurendada uued vähendatud käibemaksumäärad.

                  (12)

                  Tšehhi majandus liigub teadmistemahuka tegevuse suunas, ent hästitoimiva teadus- ja innovatsioonisüsteemi väljaarendamist takistab endiselt mitu kitsaskohta. Ettevõtjate teadus- ja arendustegevuse investeeringud on suurenenud peamiselt tänu välismaistele otseinvesteeringutele. Kodumaiste ettevõtete kulutused teadus- ja arendustegevusele on viimase kahe aasta jooksul kahanenud. Vaatamata sellele, et avalik sektor on teadus- ja arendustegevusse kõvasti investeerinud, püsib Tšehhi Vabariigi avaliku sektori teadusbaasi kvaliteet paraku alla keskmise. Teadusasutuste ja ettevõtjate vaheliste sidemete loomiseks ning avaliku sektori teadusbaasi toimimise parandamiseks on vastu on võetud konkreetseid poliitikameetmeid, aga nendega ei ole seni saavutatud piisavaid tulemusi ja reformid ei ole veel täielikult rakendatud. Lisaks on teadus- ja innovatsioonipoliitika juhtimine endiselt killustunud.

                  (13)

                  Pidades silmas süvenevaid kitsaskohti Tšehhi tööturul, on kvaliteetsel ja kaasaval haridusel ja koolitusel aina suurem tähtsus. Haridustulemusi mõjutab endiselt tugevasti õpilaste sotsiaal-majanduslik taust. Kaasava hariduse meetmed tuleb täielikult rakendada, pidades eriti silmas roma lapsi. Kvalifitseeritud õpetajate vähesus ja demograafilised väljavaated osutavad sellele, et õpetajate värbamine ja tööl hoidmine võib muutuda üha keerulisemaks. Parlament ei ole vastu võtnud õpetajatele suunatud uusi karjäärisüsteeme, mille raames oleksid omavahel seotud pidev kutsealane areng, karjäär ja palk. Võrreldes teiste kolmanda taseme hariduse omandanud töötajatega, on õpetajate palgad endiselt madalad, aga eelolevatel aastatel kavatsetakse palku veel tõsta. Õpetaja elukutse ei ole seetõttu andekate noorte hulgas kuigi populaarne. Hariduse kaasavamaks muutmise reformi edu (reform algatati 2016. aastal Euroopa Sotsiaalfondi toel) sõltub sellest, kas riik on võimeline seda piisavalt ja kestlikult rahastama, kas õpetajatele ja abiõpetajatele pakutakse täiendavalt koolitusi ning kas suudetakse suurendada üldsuse teadlikkust kaasava hariduse eelistest.

                  (14)

                  Olukord Tšehhi Vabariigi tööturul on hea. Tööhõive on viimasel kuuel aastal pidevalt suurenenud ja tööpuudus tunduvalt vähenenud. Sellele vaatamata ei kasutata seni piisavalt ära naiste, madala kvalifikatsiooniga töötajate ja puuetega inimeste potentsiaali. Tööjõupuuduse suurenedes on selliste inimeste tööjõus osalemise määra suurendamine eriti oluline. Naiste ja meeste tööhõive erinevus ning sooline palgalõhe püsivad endiselt suured, ehkki hiljuti on võetud meetmeid vanemapuhkuse paindlikumaks muutmiseks ja lastehoiuasutuste arvu suurendamiseks. Naiste tööhõive määr jääb meeste omale kõvasti alla. Tööjõus osalemise määra mõjutab endiselt tugevasti emadus, mille lisanduvad veel taskukohase hinnaga lastehoiuteenuste vähesus, pikk vanemapuhkus, paindliku tööaja korralduse vähene kasutamine ja pikaajalise hoolduse pakkumise nappus. 2016. aastal käis ametlikes lastehoiuasutustes vaid 4,7 % alla kolmeaastastest lastest. Ehkki madala kvalifikatsiooniga töötajad moodustavad vaid väikese osa elanikkonnast, on nende tööhõive määr keskmise ja kõrge kvalifikatsiooniga töötajate omast tunduvalt madalam. Samamoodi jääb allapoole liidu keskmist puuetega inimeste tööhõive määr, ning seda hoolimata rekordiliselt madalast üldisest töötuse määrast ja tööturul valitsevast tööjõupuudusest. Selline olukord peaks motiveerima kasutama ka puuetega inimeste potentsiaali. Avalikud tööturuasutused ei ole praegu oma piiratud suutlikkuse tõttu võimelised pakkuma tööotsijatele individuaalset ja püsivat toetust. Seni tööturult kõrvale jäänud rühmade osalemist aitaksid edendada avalike tööturuasutuste teavitustöö ja aktiivsuse suurendamise meetmed ning tõhusad ja suunatud aktiivsed tööturumeetmed ja personaalsed teenused. Tööturule juurdepääsu aitaksid parandada oskuste (sealhulgas digitaaloskuste) täiendamise algatused.

                  (15)

                  Komisjon on Euroopa poolaasta (2018) raames Tšehhi Vabariigi majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2018. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2018. aasta lähenemisprogrammi ja 2018. aasta riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Tšehhi Vabariigile esitatud soovituste järelmeetmeid. Komisjon ei ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Tšehhi Vabariigi eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka seda, mil määral need vastavad liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist.

                  (16)

                  Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2018. aasta lähenemisprogrammiga tutvunud ja on arvamusel, (6) et Tšehhi Vabariik täidab stabiilsuse ja kasvu pakti,

            SOOVITAB Tšehhi Vabariigil võtta 2018. ja 2019. aastal järgmisi meetmeid.

                  1.

                  Parandada eelarve ja eelkõige pensionisüsteemi pikaajalist jätkusuutlikkust. Kõrvaldada puudused riigihangete korraldamises, võimaldades eelkõige rohkem kvaliteedipõhist konkurentsi ja rakendades korruptsioonivastaseid meetmeid.

                  2.

                  Vähendada investeerimisega seotud halduskoormust, kiirendades sealhulgas taristutöödeks vajalike lubade andmise menetlusi. Kõrvaldada teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni takistavad kitsaskohad, suurendades eeskätt kodumaiste ettevõtjate innovatsioonisuutlikkust. Tugevdada haridussüsteemi suutlikkust pakkuda kvaliteetset ja kaasavat haridust ning suurendada õpetaja elukutse väärtust. Soodustada naiste, väheste oskustega isikute ja puuetega inimeste tööhõivet, suurendades muu hulgas aktiivse tööturupoliitika tõhusust.

         Brüssel, 13. juuli 2018

               Nõukogu nimel

               eesistuja

            H. LÖGER

         (1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

         (2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 25).

         (3)  ELT C 261, 9.8.2017, lk 1.

         (4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).

         (5)  Nõukogu 8. novembri 2011. aasta direktiiv 2011/85/EL liikmesriikide eelarveraamistiku nõuete kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 41).

         (6)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 2.


title: Nõukogu soovitus, 13. juuli 2018, milles käsitletakse Ühendkuningriigi 2018. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Ühendkuningriigi 2018. aasta lähenemisprogrammi kohta

text:
               10.9.2018

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 320/119

      NÕUKOGU SOOVITUS,
      13. juuli 2018,
      milles käsitletakse Ühendkuningriigi 2018. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Ühendkuningriigi 2018. aasta lähenemisprogrammi kohta
      (2018/C 320/27)
      EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,
      võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,
      võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,
      võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,
      võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,
      võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,
      võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,
      võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Komisjon võttis 22. novembril 2017 vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2018) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. Euroopa Ülemkogu kiitis 22. märtsil 2018 heaks iga-aastases majanduskasvu analüüsis esitatud prioriteedid. Samuti võttis komisjon 22. novembril 2017 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (2) alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles Ühendkuningriiki ei nimetatud ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

                  (2)

                  2018. aasta aruanne Ühendkuningriigi kohta avaldati 7. märtsil 2018. Selles hinnati Ühendkuningriigi edusamme nõukogu poolt 11. juulil 2017 vastu võetud riigipõhiste soovituste (3) täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid ja Ühendkuningriigi edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel.

                  (3)

                  29. märtsil 2017 teatas Ühendkuningriik Euroopa Ülemkogule oma kavatsusest lahkuda Euroopa Liidust. Välja arvatud juhul, kui ratifitseeritud väljaastumislepingus kehtestatakse teine kuupäev või kui Euroopa Ülemkogu vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 50 lõikele 3 ja kokkuleppel Ühendkuningriigiga ühehäälselt otsustab, et aluslepingute kohaldamine lõpetatakse hilisemal kuupäeval, lõpetatakse liidu esmase ja teisese õiguse kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes 30. märtsil 2019 kell 00.00 Kesk-Euroopa aja järgi. Selle tulemusel muutub Ühendkuningriik kolmandaks riigiks. Läbirääkimised on käimas, et tagada korrakohane väljaastumine, sealhulgas üleminekuperiood kuni 2020. aasta lõpuni, mille jooksul jätkuvalt kohaldatakse liidu õigust Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis.

                  (4)

                  Ühendkuningriik esitas 30. aprillil 2018 oma 2018. aasta riikliku reformikava ja 2018. aasta lähenemisprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste programmide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

                  (5)

                  Asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi on võetud arvesse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 2014.–2020. aasta programmide koostamisel. Nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 (4) artikliga 23, võib komisjon juhul, kui on vaja toetada asjaomaste nõukogu soovituste rakendamist, nõuda, et liikmesriik vaataks läbi oma partnerluslepingu ja asjaomased programmid ning teeks nende muutmise ettepanekud. Suunistes, kuidas rakendada meetmeid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhususe sidumiseks usaldusväärse majandusjuhtimisega, esitas komisjon täiendavad üksikasjad selle kohta, kuidas ta kõnealust sätet kavatseb kasutada.

                  (6)

                  Ühendkuningriigi suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ja võlareegliga seotud üleminekukorda. Valitsus prognoosib oma 2017–2018. aasta lähenemisprogrammis, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk väheneb 2,2 %-lt SKPst 2017.–2018. eelarveaastal 1,8 %-le SKPst 2018.–2019. eelarveaastal ja 1,7 %-le SKPst 2019.–2020. eelarveaastal. Lähenemisprogramm ei sisalda keskpika perioodi eelarve-eesmärki. Lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse eelarveaastatel 2017–2018 kuni 2020–2019 üldiselt stabiliseeruma ligikaudu 85,5 %-le ning seejärel, eelarveaastal 2021–2022, vähenema 84,8 %-le SKPst. Kõnealuste eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on usutav. Kuigi kavandatud eelarvepuudujäägi eesmärkide saavutamiseks vajalikud meetmed on üldiselt hästi kindlaks määratud, ohustab kasvav surve valitsemissektori kulutuste suurendamiseks mitmes valdkonnas puudujäägi kavandatud vähendamist.

                  (7)

                  Nõukogu soovitas 11. juulil 2017 Ühendkuningriigil tagada, et valitsemissektori esmaste netokulude (5) nominaalne kasvumäär ei ületa 2018. ja 2019. aastal 1,8 %, mis vastab iga-aastasele struktuursele kohandusele 0,6 % SKPst. Samal ajal märkis nõukogu, et tuleb püüda saavutada selline eelarvepoliitika seisund, mis aitab kaasa nii käimasoleva majanduse elavnemise tugevdamisele kui ka Ühendkuningriigi rahanduse jätkusuutlikkuse tagamisele. Komisjoni 2018. aasta kevadprognoosi kohaselt on oht, et eelarveaastal 2018–2019 kaldutakse ennetuslikku osa nõuetest mõnevõrra kõrvale.

                  (8)

                  Võttes arvesse, et Ühendkuningriigi prognoositav valitsemissektori võla suhe SKPsse on 60 % ja prognoositav SKP lõhe on 0,4 %, ei tohiks valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär 2019. aastal ületada 1,6 %, mis vastab struktuursele kohandusele 0,6 % SKPst, mis tuleneb stabiilsuse ja kasvu pakti raames ühiselt kokku lepitud eelarvekohanduste nõuete maatriksist. Kui poliitikat ei muudeta, peaks Ühendkuningriik 2019.–2020. aastal nõude täitma. Esmapilgul prognoositakse, et Ühendkuningriik täidab eelarveaastatel 2018–2019 ja 2019–2020 võlareegliga seotud üleminekukorda, kuna lubatud aastane kõrvalekalle on 0,25 %. Üldiselt on nõukogu seisukohal, et Ühendkuningriik peab olema valmis võtma alates 2018.–2019. eelarveaastast stabiilsuse ja kasvu pakti nõuete täitmiseks täiendavaid meetmeid.

                  (9)

                  Tänu meetmetele, mida valitsus on võtnud eluasemeturu stimuleerimiseks, ja majanduse tsüklilisele elavnemisele kasvab aastane eluasemete netopakkumine jätkuvalt. Kuid see on nõudlusest endiselt palju väiksem ja Ühendkuningriik seisab jätkuvalt silmitsi suure väljakutsega piisaval hulgal eluasemete pakkumisega. See on seotud maaturu väga range ja keerulise reguleerimisega. Eluasemete nappus ja kõrged eluasemekulud on eriti terav probleem suure ja kasvava nõudlusega piirkondades, nagu linnakeskustes ja nende ümbruses. Valitsus tunnistab probleemi ja on seadnud ambitsioonikad eesmärgid eluasemete pakkumise suurendamiseks järgmistel aastatel. Samal ajal on valitsus kinnitanud oma kindlat tahet piirata arendustegevust linnakeskuste ümbruses. Eluaseme omamine on noorte hulgas oluliselt vähenenud, mis suurendab põlvkondadevahelist ebavõrdsust.

                  (10)

                  Tööviljakus on madal ja püsib muutumatuna. Suur osa majandusest toimib suhteliselt halvasti peamiste tootlikkuse tegurite seisukohast, milleks on oskused, investeeringud ja tõhusad äriprotsessid. Ühendkuningriigi raudtee-, maantee- ja õhutranspordi võrgustikud seisavad samuti silmitsi märkimisväärse ja kasvava jõudlussurvega.

                  (11)

                  Kuigi nominaalsed tööturunäitajad on enamiku parameetrite osas jätkuvalt positiivsed, valmistab endiselt muret teatud töökohtade kvaliteet. See on seotud oskuste arendamise, teatavate ebatüüpiliste töövormide, kasumi, tööviljakuse, tööturul osalemise ja tööealiste vaesusega. Kõigis nendes küsimustes on tehtud teatavaks ja rakendatud märkimisväärseid poliitikameetmeid. Esmatähtis on tagada nende omavahel seotud poliitikameetmete sidusus. Oskuste puhul on seni keskendutud õpipoisiõppele ja tehnilise hariduse reformimisele. Nende mõlema kvaliteedile keskendumisel võiks olla püsiv mitmekordistav mõju nii ühiskonnale kui ka majandusele. Ühendkuningriik kuulub nende liikmesriikide hulka, kes juba vastavad rohkem kui kahele kolmandikule kvaliteetse ja tõhusa õpipoisiõppe Euroopa raamistiku kavandatud kriteeriumidest ning seepärast on kvaliteedieesmärkide seadmine ja jälgimine (nt hariduse omandanute edasise tegevuse jälgimise kaudu) võimalik. Sama palju vahendeid, nagu on eraldatud õpipoisiõppele ja koolist väljalangenutele suunatud uutele nn T-tasanditele, tuleb eraldada ka elukestva õppe võimaluste edendamiseks, eelkõige inimeste puhul, kes on jäänud pidama erioskusi mittenõudvatele töökohtadele.

                  (12)

                  Ka sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasatuse küsimustele tuleb pöörata tähelepanu. Lapsehoiu reformimine on käimas, kuid võib olla on vaja suurendada lapsehoiu võimalusi, eelkõige alla kolmeaastaste laste jaoks. Mõne sotsiaalvaldkonna reformi ja kärpe mõju ei ole veel täielikult tunda, eriti tööl käivatele peredele.

                  (13)

                  Komisjon on Euroopa poolaasta (2018) raames Ühendkuningriigi majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2018. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2018. aasta lähenemisprogrammi ja 2018. aasta riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Ühendkuningriigile esitatud soovituste järelmeetmeid. Komisjon ei ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Ühendkuningriigi eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka seda, mil määral need vastavad liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist.

                  (14)

                  Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2018. aasta lähenemisprogrammiga tutvunud ja tema arvamus (6) kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1,

            SOOVITAB Ühendkuningriigil võtta 2018. ja 2019. aastal järgmisi meetmeid.

                  1.

                  Tagada, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär ei ületa 2019.-2020. eelarveaastal 1,6 %, mis vastab iga-aastasele struktuursele kohandusele 0,6 % SKPst.

                  2.

                  Suurendada eluasemete pakkumist, eriti suurima nõudlusega piirkondades, sealhulgas täiendavalt reformides planeerimissüsteemi.

                  3.

                  Astuda samme oskuste ja nende arendamise vajaduse rahuldamiseks, kehtestades õpipoisiõppe kvaliteedi ja tulemuslikkuse eesmärgid ning rohkem investeerides tööjõus juba osalevate inimeste oskuste täiendamisse.

         Brüssel, 13. juuli 2018

               Nõukogu nimel

               eesistuja

            H. LÖGER

         (1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

         (2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 25).

         (3)  ELT C 261, 9.8.2017, lk 1.

         (4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).

         (5)  Valitsemissektori esmased netokulud saadakse, kui valitsemissektori kogukuludest arvatakse maha intressikulud, liidu programmidele tehtavad kulutused, mis kaetakse täielikult liidu fondide tuludest, ja kaalutlusõigusevälised muudatused töötuskindlustushüvitise kuludes. Valitsemissektori rahastatud kapitali kogumahutused põhivarasse on jaotatud nelja aasta peale. Kaalutlusõigusel põhinevad tulumeetmed või õigusaktide kohane tulude suurendamine arvatakse sisse. Ühekordsed tulu- ja kulumeetmed arvatakse välja.

         (6)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 2.


title: Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus, 16. juuli 2018, millega muudetakse soovitust ESRN/2015/2 piiriülese mõju hindamise ja makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vabatahtliku kõigipoolsuse kohta (ESRN/2018/5)

text:
               21.9.2018

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 338/1

      EUROOPA SÜSTEEMSETE RISKIDE NÕUKOGU SOOVITUS,
      16. juuli 2018,
      millega muudetakse soovitust ESRN/2015/2 piiriülese mõju hindamise ja makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vabatahtliku kõigipoolsuse kohta
      (ESRN/2018/5)
      (2018/C 338/01)
      EUROOPA SÜSTEEMSETE RISKIDE NÕUKOGU HALDUSNÕUKOGU,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrust (EL) nr 1092/2010 finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve kohta Euroopa Liidus ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutamise kohta, (1) eelkõige selle artiklit 3 ning artikleid 16 kuni 18,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrust (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta, (2) eelkõige selle artikli 458 lõiget 8,
      võttes arvesse Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu 20. jaanuari 2011. aasta otsust ESRB/2011/1, millega võetakse vastu Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu töökord, (3) eelkõige selle artikleid 18 kuni 20,
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Tõhusate ja ühtsete riigisiseste makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete jaoks tuleb täiendada liidu õiguses nõutavat kohustuslikku kõigipoolsust vabatahtliku kõigipoolsusega.

                  (2)

                  Vabatahtliku kõigipoolsuse raamistik makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete kohta, mis on sätestatud Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovituses ESRN/2015/2, (4) tagab, et kõik liikmesriigis kasutusele võetud riskipositsioonil põhinevad makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmed võetakse kõigipoolselt üle teistes liikmesriikides.

                  (3)

                  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovituse ESRN/2017/4 (5) kohaselt peaks asjaomane meetme algatanud asutus tegema ettepaneku maksimaalse olulisuse künnise kohta kõigipoolsuse taotluse esitamisel Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule (ESRN), millest madalamat tuvastatud usaldatavusnõuete riskipositsiooni, mis konkreetsel finantsteenuse pakkujal esineb, loetakse ebaoluliseks jurisdiktsioonis, kus meetme algatanud asutus makrotasandi usaldatavuspoliitika meedet kohaldab. ESRNi alaline hindamisrühm, mis on asutatud Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu otsuse ESRN/2015/4 alusel, (6) võib vajaduse korral soovitada muud künnist.

                  (4)

                  Alates 30. aprillist 2018 kohaldatakse tegevusloa alusel Belgias tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad kohustusliku kapitalinõude arvutamiseks sisereitingu meetodit (IRB), järgmist riskikaalu lisandit elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete puhul kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktiga vi: a) riskikaalu kindlamääraline lisand 5 protsendipunkti ja b) riskikaalu protsentuaalne lisand, mis on riskipositsioonidega kaalutud keskmiste riskikaalude osa (33 protsenti).

                  (5)

                  Võttes arvesse Belgia taotlust määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 8 alusel ning negatiivse piiriülese ülekandumise mõju ja Belgia poolt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunkti vi rakendamisest tuleneva õigusnormide erinevuste ärahoidmiseks, otsustas ESRNi haldusnõukogu lisada meetme soovituse ESRN/2015/2 alusel kõigipoolsuseks soovitavate makrotasandi poliitika meetmete nimekirja.

                  (6)

                  Seetõttu tuleb soovitust ESRN/2015/2 vastavalt muuta,

            ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

         MUUDATUSED

      Soovitust ESRN/2015/2 muudetakse järgmiselt:

                  1)

                  1. jao soovituse C punkt 1 asendatakse järgmisega:

                              „1.

                              Asjaomastel asutustel soovitatakse kõigipoolselt üle võtta muu asjaomase asutuse vastu võetud ning ESRNi poolt kõigipoolseks vastuvõtmiseks soovitatud makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmed. Kõigipoolselt soovitatakse üle võtta lisas täpsustatud järgmised meetmed:
                              Eesti:

                                          —

                                          kõikide Eestis tegevusloa saanud krediidiasutuste riigisiseste riskipositsioonide suhtes vastavalt direktiivi 2013/36/EL artiklile 133 kohaldatav üheprotsendiline süsteemse riski puhvri määr;

                                    Soome:

                                          —

                                          Soomes tegevusloa alusel tegutsevate ja kohustusliku kapitalinõude arvutamiseks sisereitingu meetodit (IRB) kasutavate krediidiasutuste suhtes kohaldatav 15 % alampiir Soomes asuva eluasemega tagatud hüpoteeklaenude keskmisele riskikaalule kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktiga vi;

                                    Belgia:

                                          —

                                          tegevusloa alusel Belgias tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad kohustusliku kapitalinõude arvutamiseks sisereitingu meetodit (IRB), kohaldatav järgmine riskikaalu lisand Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete puhul kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktiga vi:

                                                      a)

                                                      riskikaalu kindlamääraline lisand 5 protsendipunkti ja

                                                      b)

                                                      riskikaalu protsentuaalne lisand, mis on riskipositsioonidega kaalutud keskmiste riskikaalude osa (33 protsenti), Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete portfelli osas.“;

                  2)

                  lisa asendatakse käesoleva soovituse lisaga.

         Frankfurt Maini ääres, 16. juuli 2018

               ESRNi haldusnõukogu nimel

               ESRNi sekretariaadi juhataja

            Francesco MAZZAFERRO

         (1)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 1.

         (2)  ELT L 176, 27.6.2013, lk 1.

         (3)  ELT C 58, 24.2.2011, lk 4.

         (4)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu 15. detsembri 2015. aasta soovitus ESRN/2015/2 piiriülese mõju hindamise ja makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vabatahtliku kõigipoolsuse kohta (ELT C 97, 12.3.2016, lk 9).

         (5)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu 20. oktoobri 2017. aasta soovitus ESRN/2017/4, millega muudetakse soovitust ESRN/2015/2 piiriülese mõju hindamise ja makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vabatahtliku kõigipoolsuse kohta (ELT C 431, 15.12.2017, lk 1).

         (6)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu 16. detsembri 2015. aasta otsus ESRN/2015/4 koordineerimise raamistiku kohta, mis käsitleb riikide makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmetest teatamist asjaomaste asutuste poolt ning ESRNi arvamuste ja soovituste esitamist ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus ESRN/2014/2 (ELT C 97, 12.3.2016, lk 28).

         LISA
         „

                  Lisa

                     Eesti

                        Eestis tegevusloa saanud krediidiasutuste riigisiseste riskipositsioonide suhtes kohaldatav üheprotsendiline süsteemse riski puhvri määr vastavalt direktiivi 2013/36/EL artiklile 133

                  I.   Meetme kirjeldus

                              1.

                              Eesti meetme kohaselt kohaldatakse Eestis tegevusloa saanud krediidiasutuste riigisiseste riskipositsioonide suhtes üheprotsendilist süsteemse riski puhvri määra vastavalt direktiivi 2013/36/EL artiklile 133.

                        II.   Kõigipoolsus

                              2.

                              Liikmesriikides, kus riigisiseses õiguses on üle võetud direktiivi 2013/36/EL artikkel 134, soovitatakse asjaomastel asutustel kõigipoolselt üle võtta Eesti meede, mille kohaselt kohaldatakse Eestis tegevusloa saanud krediidiasutuste riigisiseste riskipositsioonide suhtes üheprotsendilist süsteemse riski puhvri määra vastavalt direktiivi 2013/36/EL artikli 134 lõikele 1. Käesoleva punkti osas kehtib tähtaeg soovituse C punktis 3.

                              3.

                              Liikmesriikides, kus riigisiseses õiguses ei ole üle võetud direktiivi 2013/36/EL artiklit 134, soovitatakse asjaomastel ametiasutustel kõigipoolselt üle võtta Eestis tegevusloa saanud krediidiasutuste riigisiseste riskipositsioonide Eesti meede kooskõlas soovituse C punktiga 2. Asjaomastel ametiasutustel soovitatakse samaväärne meede vastu võtta kuue kuu jooksul.

                     Soome

                        Kohustusliku kapitalinõude arvutamiseks sisereitingu meetodit (IRB) kasutavate krediidiasutuste (edaspidi „IRB krediidiasutused“) suhtes kohaldatav 15 % alampiir Soomes asuva eluasemega tagatud hüpoteeklaenude keskmisele riskikaalule kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktiga vi.

                  I.   Meetme kirjeldus

                              1.

                              Soome meetme kohaselt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunkti vi alusel kohaldatakse krediidiasutustele kehtivat keskmise riskikaalu alampiiri 15 % IRB krediidiasutuste suhtes portfelli tasemel Soomes asuva eluasemega tagatud hüpoteeklaenude suhtes.

                        II.   Kõigipoolsus

                              2.

                              Kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõikega 5 soovitatakse asjaomaste liikmesriikide ametiasutustel võtta Soome meede kõigipoolselt üle ja kohaldada seda IRB krediidiasutuste Soomes asuva eluaseme hüpoteegiga tagatud väikelaenude portfelli suhtes, mille on väljastanud Soomes asuvad riigis antud tegevusloa alusel tegutsevad filiaalid. Käesoleva punkti osas kohaldatakse soovituse C punktis 3 osutatud tähtaega.

                              3.

                              Asjaomastel asutustel soovitatakse võtta Soome meede kõigipoolselt üle ja kohaldada seda IRB krediidiasutuste Soomes asuva eluaseme hüpoteegiga tagatud väikelaenude portfelli suhtes, mille on piiriüleselt väljastanud muudes jurisdiktsioonides asutatud krediidiasutused. Käesoleva punkti osas kohaldatakse soovituse C punktis 3 osutatud tähtaega.

                              4.

                              Kooskõlas soovituse C punktiga 2 soovitatakse asjaomastel asutustel pärast ESRNiga konsulteerimist kohaldada oma jurisdiktsioonis kättesaadavat makrotasandi usaldatavuspoliitika meedet, millel on kõigipoolsusega samaväärne mõju, k.a järelevalvemeetmete ja pädevuste vastuvõtmine vastavalt direktiivi 2013/36/EL VII jaotise 2. peatüki IV jaole. Asjaomastel asutustel soovitatakse samaväärne meede vastu võtta nelja kuu jooksul.

                        III.   Olulisuse künnis

                              5.

                              Võimaliku kõigipoolsuse kohaldamiseks liikmesriikides de minimis põhimõttel täiendab meedet olulisuse künnis, mis on Soome eluasemega tagatud hüpoteeklaenude turu osas 1 miljard eurot.

                              6.

                              Kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 võivad asjaomased liikmesriikide ametiasutused teha erandi IRB krediidiasutustele, kelle Soomes asuva eluaseme hüpoteegiga tagatud väikelaenude portfell jääb alla 1 miljardi euro olulisuse künnise. Sellisel juhul peaksid asjaomased ametiasutused jälgima riskipositsioonide olulisust ja järgima kõigipoolsuse soovitust, kui IRB krediidiasutus ületab 1 miljardi euro piiri.

                              7.

                              Juhul kui liikmesriigis puuduvad IRB krediidiasutused, kellel on filiaalid Soomes või kes ise osutavad finantsteenuseid Soomes 1 miljardi euro suuruste riskipositsioonidega Soome hüpoteekturul, võivad asjaomaste liikmesriikide ametiasutused soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktis 1 osutatud kõigipoolsust mitte rakendada. Sellisel juhul peaksid asjaomased ametiasutused jälgima riskipositsioonide olulisust ja järgima kõigipoolsuse soovitust, kui IRB krediidiasutus ületab 1 miljardi euro piiri.

                     Belgia

                        Tegevusloa alusel Belgias tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad kohustusliku kapitalinõude arvutamiseks sisereitingu meetodit (IRB), kohaldatav riskikaalu lisand Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete puhul kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktiga vi. Lisand koosneb kahest osast:

                              a)

                                    riskikaalu kindlamääraline lisand 5 protsendipunkti ja

                              b)

                                    riskikaalu protsentuaalne lisand, mis on riskipositsioonidega kaalutud keskmiste riskikaalude osa (33 protsenti), Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete portfelli osas.

                        I.   Meetme kirjeldus

                              1.

                              Belgia meetme kohaselt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunkti vi alusel kohaldatakse tegevusloa alusel Belgias tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad kohustusliku kapitalinõude arvutamiseks sisereitingu meetodit, riskikaalu lisandit Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete puhul, mis koosneb kahest osast.

                                          a)

                                          Esimene osa on riskikaalu suurendamine 5 protsendipunkti võrra Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete puhul, mis saadakse pärast teise riskikaalu lisandi osa arvutamist kooskõlas punktiga b.

                                          b)

                                          Teine riskikaalu osa on riskipositsioonidega kaalutud keskmiste riskikaalude osa suurendamine 33 protsenti, mida kohaldatakse Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete portfelli osas. Riskipositsioonidega kaalutud keskmine on individuaalsete laenude, mida arvutatakse kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 154, riskikaalude keskmine, mida kaalutakse vastava riskipositsiooni väärtuses.

                        II.   Kõigipoolsus

                              2.

                              Kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõikega 5 soovitatakse asjaomaste liikmesriikide ametiasutustel võtta Belgia meede kõigipoolselt üle ja kohaldada seda riigis tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste, kes kasutavad sisereitingu meetodit, Belgias asuvate filiaalide suhtes soovituse C punktis 3 osutatud tähtajaks.

                              3.

                              Asjaomastel ametiasutustel soovitatakse kõigipoolselt Belgia meede üle võtta ja kohaldada seda riigis tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad sisereitingu meetodit ja kellel on Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuded. Kooskõlas soovituse C punktiga 2 soovitatakse asjaomastel asutustel kohaldada sama meedet, mida kohaldab meetme algatanud ametiasutus Belgias soovituse C punktis 3 osutatud tähtajaks.

                              4.

                              Juhul kui samaväärne makrotasandi usaldatavusjärelevalve meede ei ole jurisdiktsioonis kättesaadav, soovitatakse asjaomastel asutustel pärast ESRNiga konsulteerimist kohaldada oma jurisdiktsioonis kättesaadavat makrotasandi usaldatavuspoliitika meedet, millel on kõigipoolsusega samaväärne mõju, k.a järelevalvemeetmete ja pädevuste vastuvõtmine vastavalt direktiivi 2013/36/EL VII jaotise 2. peatüki IV jaole. Asjaomastel ametiasutustel soovitatakse samaväärne meede vastu võtta hiljemalt neli kuud pärast käesoleva soovituse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

                        III.   Olulisuse künnis

                              5.

                              Meetmele on lisatud asutusest sõltuv olulisuse künnis 2 miljardit euro, et võimaldada meedet kõigipoolselt ülevõtvatel asjaomastel ametiasutustel kohaldada de minimis põhimõtet.

                              6.

                              Kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 võivad asjaomased liikmesriikide ametiasutused teha erandi riigisisese tegevusloa alusel tegutsevatele krediidiasutustele, kes kasutavad sisereitingu meetodit ja kelle Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuded on väikesed ja jäävad alla 2 miljardi euro olulisuse künnise. Olulisuse künnise kohaldamisel peaksid asjaomased ametiasutused jälgima riskipositsioonide olulisust ja neil soovitatakse kohaldada Belgia meedet erandi saanud riigisisese tegevusloa alusel tegutsevatele krediidiasutustele 2 miljardi euro olulisuse künnise ületamisel.

                              7.

                              Kui liikmesriigis ei ole seal tegevusloa alusel tegutsevaid krediidiasutusi, kellel on filiaalid Belgias ja Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuded ning kes kasutavad sisereitingu meetodit ja kelle riskipositsioon Belgia elamuskinnisvara turul on 2 miljardit eurot või rohkem, võivad asjaomaste liikmesriikide ametiasutused otsustada kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 Belgia meedet kõigipoolselt üle mitte võtta. Sellisel juhul peaksid asjaomased ametiasutused jälgima riskipositsioonide olulisust ja järgima kõigipoolsuse soovitust, kui sisereitingu meetodit kasutav krediidiasutus ületab 2 miljardi euro piiri.

                              8.

                              Kooskõlas ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 on soovitav maksimaalne olulisuse künnis 2 miljardit eurot. Seetõttu võivad asjaomased ametiasutused kohaldada kohastel juhtudel oma jurisdiktsioonis soovitusest madalamat künnist või kohaldada meedet kõigipoolselt ilma olulisuse künniseta.

            “


title: Euroopa Keskpanga soovitus, 19. oktoober 2018, Euroopa Liidu Nõukogule De Nederlandsche Banki välisaudiitorite kohta (EKP/2018/25)

text:
               30.10.2018

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 394/1

      EUROOPA KESKPANGA SOOVITUS,
      19. oktoober 2018,
      Euroopa Liidu Nõukogule De Nederlandsche Banki välisaudiitorite kohta
      (EKP/2018/25)
      (2018/C 394/01)
      EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
      võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artiklit 27.1,
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Euroopa Keskpanga (EKP) ja eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide keskpankade raamatupidamist auditeerivad sõltumatud välisaudiitorid, keda soovitab EKP nõukogu ja kiidab heaks Euroopa Liidu Nõukogu.

                  (2)

                  De Nederlandsche Banki praeguste välisaudiitorite (Deloitte Accountants B.V.) volitused lõpevad pärast 2018. majandusaasta auditeerimist. Seetõttu tuleb määrata välisaudiitorid alates 2019. majandusaastast.

                  (3)

                  De Nederlandsche Bank on valinud oma välisaudiitoriks KPMG Accountants N.V. majandusaastateks 2019–2022, kusjuures volitusi saab pikendada ühe aasta kaupa kuni majandusaastani 2025,

            ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:
      De Nederlandsche Banki välisaudiitoriteks soovitatakse KPMG Accountants N.V. majandusaastateks 2019–2022, kusjuures volitusi saab pikendada ühe aasta kaupa kuni majandusaastani 2025.

         Frankfurt Maini ääres, 19. oktoober 2018

               EKP president

            Mario DRAGHI


title: Euroopa Keskpanga soovitus, 25. juuli 2019, Euroopa Liidu Nõukogule Bank Ċentrali ta’ Malta / Central Bank of Malta välisaudiitorite kohta (EKP/2019/24)

text:
               21.8.2019

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 283/1

      EUROOPA KESKPANGA SOOVITUS,
      25. juuli 2019,
      Euroopa Liidu Nõukogule Bank Ċentrali ta’ Malta / Central Bank of Malta välisaudiitorite kohta
      (EKP/2019/24)
      (2019/C 283/01)
      EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
      võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artiklit 27.1,
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Euroopa Keskpanga (EKP) ja eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide keskpankade raamatupidamist auditeerivad sõltumatud välisaudiitorid, keda soovitab EKP nõukogu ja kiidab heaks Euroopa Liidu Nõukogu.

                  (2)

                  Bank Ċentrali ta’ Malta / Central Bank of Malta praeguse välisaudiitori (PricewaterhouseCoopers) volitused lõpevad pärast 2018. majandusaasta auditeerimist. Seetõttu tuleb määrata välisaudiitorid alates 2019. majandusaastast.

                  (3)

                  Majandusaastateks 2019 kuni 2025 on Bank Ċentrali ta’ Malta / Central Bank of Malta valinud oma välisaudiitoriks KPMG,

            ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:
      Bank Ċentrali ta’ Malta / Central Bank of Malta välisaudiitoriks soovitatakse majandusaastateks 2019 kuni 2025 määrata KPMG.

         Frankfurt Maini ääres, 25. juuli 2019

               EKP president

            Mario DRAGHI