title: Komisjoni soovitus (EL) 2016/1117, 15. juuni 2016, mis on adresseeritud Kreeka Vabariigile ja milles käsitletakse konkreetseid kiireloomulisi meetmeid, mida Kreeka peab võtma üleandmiste taasalustamiseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 604/2013 kohaselt

text:
               9.7.2016

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 186/28

         KOMISJONI SOOVITUS (EL) 2016/1117,
   15. juuni 2016,
   mis on adresseeritud Kreeka Vabariigile ja milles käsitletakse konkreetseid kiireloomulisi meetmeid, mida Kreeka peab võtma üleandmiste taasalustamiseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 604/2013 kohaselt
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 292,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Liikmesriigid peatasid rahvusvahelise kaitse taotlejate Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 604/2013 (1) (edaspidi „Dublini määrus“) kohase üleandmise Kreekale 2011. aastal, pärast kaht Euroopa Inimõiguste Kohtu ja Euroopa Liidu Kohtu otsust, (2) millega tehti kindlaks sellised süsteemsed puudused Kreeka varjupaigasüsteemis, mis põhjustasid liikmesriikidelt nõukogu määruse (EÜ) nr 343/2003 (3) kohaselt Kreekale üle antavate rahvusvahelise kaitse taotlejate põhiõiguste rikkumist.

               (2)

               Euroopa Nõukogu ministrite komitee on jälginud olukorda Kreekas alates sellest, kui Euroopa Inimõiguste Kohus kuulutas 2011. aastal välja otsuse kohtuasjas M.S.S vs. Belgia ja Kreeka, kasutades eduaruandeid, mida Kreeka on kohustatud esitama tõenditena kohtuotsuse täitmise kohta, ning Kreekas tegutsevatelt valitsusvälistelt ja rahvusvahelistelt organisatsioonidelt, näiteks ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametilt, saadud tõendeid.

               (3)

               Kohtuasjas M.S.S tehtud otsuse tagajärjel kohustus Kreeka reformima oma varjupaigasüsteemi varjupaigapoliitika reformi ja rände haldamist käsitleva riikliku tegevuskava alusel, mis esitati 2010. aasta augustis ja vaadati läbi 2013. aasta jaanuaris (edaspidi „Kreeka tegevuskava“). Selleks esitas Kreeka nõukogule 1. oktoobril 2015 oma ümberpaigutamiskava rakendamise ja esmase vastuvõtu keskuste kohta tegevuskava, milles on välja toodud ka teatavad prioriteetsed meetmed kokkulepitud pooleliolevate meetmete rakendamiseks varjupaiga ja vastuvõtu valdkonnas.

               (4)

               10. veebruaril 2016 saatis komisjon Kreeka Vabariigile esimese soovituse, milles käsitletakse kiireloomulisi meetmeid, mida Kreeka peab võtma üleandmiste taasalustamiseks Dublini määruse kohaselt (edaspidi „esimene soovitus“) (4). Sellest ajast alates on Kreeka ametiasutused teinud komisjoni, Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti (EASO), liikmesriikide ning rahvusvaheliste ja valitsusväliste organisatsioonide abiga pidevaid jõupingutusi, et parandada varjupaigasüsteemi toimimist kooskõlas esimeses soovituses esitatud seitsme punktiga.

               (5)

               Samas avaldab praegune pagulas- ja rändekriis endiselt tohutut survet Kreeka kui peamise Ida-Vahemere rändemarsruudi esimese sisenemise riigi varjupaiga- ja rändesüsteemidele. 2016. aasta jaanuarist aprillini saabus Kreekasse rohkem kui 157 000 ebaseaduslikku sisserändajat. Varsti pärast komisjoni esimest soovitust Kreekale leppisid Euroopa Ülemkogu liikmed ja Türgi valitsus 2016. aasta märtsis kokku ELi ja Türgi avalduses. See avaldus on toonud kaasa iga päev Türgist Kreekasse saabuvate inimeste arvu olulise vähenemise, kuid sellega pannakse Kreeka ametiasutustele ka uusi kohustusi (5). Samuti on olukord Kreekas märkimisväärselt muutunud pärast Lääne-Balkani rändetee tegelikku sulgemist, mis ei lase kolmandate riikide kodanikel edasi reisida. Selle tulemusena on jäänud Kreekasse pidama umbes 57 000 ebaseaduslikku kolmandate riikide kodanikku (6). Samal ajal ei ole kõik liikmesriigid veel ümberpaigutamiskavasid rahuldavalt täitnud ja peavad alles vähendama Kreekal lasuvat survet (7).

               (6)

               8. juunil 2016 algas niinimetatud eelregistreerimine eesmärgiga registreerida kõik need varjupaika taotleda soovivad ebaseaduslikult riigis viibivad kolmandate riikide kodanikud, kes saabusid Kreekasse enne 20. märtsi 2016 ja kes ei üritanudki oma riigis viibimist Kreeka ametiasutustes seadustada (8). Registreerimist viib läbi Kreeka varjupaigateenistus koostöös EASO, ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti ja Rahvusvaheline Migratsiooniorganisatsiooniga (IOM) ning komisjoni toetusel. Eelregistreerimine kestab kuni 2016. aasta juuli lõpuni ja oodatavalt esitab varjupaigataotluse umbes 50 000 taotlejat, keda tuleb majutada Kreekas sel ajal, kui nad ootavad otsust rahvusvahelise kaitse õiguse, teise liikmesriiki ümberpaigutamise või üleandmise kohta Dublini määruse kohaselt. Kui inimesed on juba eelregistreeritud, peaks see lihtsustama ja kiirendama rahvusvahelise kaitse taotluste ametlikku esitamist varjupaigateenistusele. Uue süsteemi kohaselt saadetakse meeskonnad avatud vastuvõtukohtadesse, et registreerida inimesed otse majutuskohtades. Kui registreerimine on lõpetatud, väljastatakse inimestele ametlik varjupaigataotleja kaart. Varjupaigataotluste arvu oodatava suurenemise tulemusena eelregistreerimise järel esitatakse 2016. aastal tõenäoliselt vähemalt neli korda rohkem varjupaigataotlusi, kui neid saadi 2015. aastal (13 197).

               (7)

               Hoolimata jätkuvatest meetmetest, mida Kreeka on oma varjupaigasüsteemide parandamiseks võtnud, tuleb teha veel suuri edusamme, enne kui võib kavandada Dublini määruse kohaste üleandmiste taasalustamist. Käesolevas soovituses esitatakse peamised reformivaldkonnad, millega Kreeka ametiasutused peavad veel tegelema, et kõrvaldada eespool viidatud kohtuotsustes esile toodud varjupaigasüsteemi puudused, et tagada üleandmiste taasalustamine Dublini määruse kohaselt.

               (8)

               7. märtsil 2016 sai komisjon Kreekalt esimese eduaruande, milles toodi esile mõningad edusammud seoses komisjoni esimeses soovituses kirjeldatud probleemidega. 18. mai ja 8. juuni 2016. aasta kirjas esitasid Kreeka ametiasutused täiendavat teavet.

               (9)

               Komisjon on märkinud, et edusamme on tehtud Kreeka siseriikliku õiguse reformimisel ja tagamaks, et üle võetakse uuesti sõnastatud varjupaigamenetluste Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/32/EL (9) („varjupaigamenetlused“) ja osa uuesti sõnastatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivist 2013/33/EL (10) („rahvusvahelise kaitse taotlejate vastuvõtutingimused“). Kreeka parlament võttis 3. aprillil 2016 vastu uue seaduse (seadus 4375/2016), kuid kõik sätted ei ole jõustunud (11).

               (10)

               Pärast Euroopa tippkohtumist 25. oktoobril 2015 kohustus Kreeka suurendama 2015. aasta lõpuks oma rahvusvahelise kaitse taotlejate ja ebaseaduslike sisserändajate vastuvõtusuutlikkust 30 000 kohani ning ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet kohustus andma üüritoetusi ja võimaldama vastuvõtuperede programmis osalemist veel vähemalt 20 000 inimesele kava kaudu, mida ta eraldi ellu viib. Kreeka on teinud edusamme mitme ajutise vastuvõtukoha loomisel ning teabe kohaselt, mida Kreeka ametiasutused iga päev edastavad, oli 10. juunil 2016 Kreekas nii ebaseaduslike sisserändajate kui ka rahvusvahelise kaitse taotlejate jaoks olemas enam kui 50 000 ajutist ja alalist vastuvõtukohta (12).

               (11)

               Kuigi Kreeka on oluliselt suurendanud nii oma ebaseaduslike sisserändajate kui ka rahvusvahelise kaitse taotlejate vastuvõtu suutlikkust, on enamik neist vastuvõtukohtadest vaid ajutised erakorralised vastuvõtukohad ja mõnes pakutakse sinna majutatutele ainult kõige põhilisemaid vastuvõtutingimusi, nagu toit, vesi, kanalisatsioon ja põhilist meditsiiniabi, samas kui teistes ei rahuldata isegi kõige põhilisemaid vajadusi (13). Kuigi sellest võib piisata väga lühikeseks ajaks, kuni inimesed viiakse parematesse vastuvõtukohtadesse, ei vasta need tingimused kaugeltki direktiivis 2013/33/EL sätestatud nõuetele. Seetõttu on väga tähtis, et Kreeka looks varjupaigataotlejatele kiiremas korras järk-järgult piisavalt nõuetele vastavaid alalisi avatud vastuvõtukohti ja et ta säilitaks piisava suutlikkuse ajutistes vastuvõtukohtades, et katta ootamatutest sissevooludest tingitud puudujäägid.

               (12)

               2016. aasta jaanuaris allkirjastasid komisjon ja ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet delegeerimiskokkuleppe, mille koguväärtus on 80 miljonit eurot, et luua 20 000 avatud majutuskohta peamiselt ümberpaigutamistingimustele vastavate rahvusvahelise kaitse taotlejatele (14). Sellised kohad rajatakse alguses üürikorterite kava raames, mida juhib ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet. Samal ajal kui neid majutuskohti rajatakse, arutatakse praegu delegeerimiskokkuleppe läbivaatamist, et võimaldada korterite asemel umbes 6 000 koha rajamist ümberpaigutamiskeskustesse ning kinnitamaks, et sihtrühma, keda tuleb majutada, saaks lisada ka need varjupaigataotlejad, keda ei paigutata ümber, või need, kes viiakse edaspidi Dublini määruse kohaselt Kreekasse üle. ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti 6. juuni 2016. aasta andmete kohaselt on ümberpaigutamise taotlejatele rajatud 6 385 vastuvõtukohta, millest enamik asub hotellides ja korterites (15).

               (13)

               Olulisi edusamme on täheldatud piirkondlike varjupaigaametite loomisel. Kreeka õigusaktidega nähakse ette piirkondlike varjupaigaametite loomine Atika, Thessaloniki, Traakia, Ípeirose, Tessaalia, Lääne-Kreeka, Kreeta, Lesbose, Chiose, Samose, Lerose ja Rhodose piirkonnas (16). Siiani on tööd alustanud kaheksa piirkondlikku ametit Atika, Traakia, Thessaloniki, Lesbose, Samose, Chiose ja Rhodose piirkonnas. Lisaks on eelolevatel kuudel kavas avada piirkondlikud varjupaigaametid Atika (Pireuse) piirkonnas. 2016. aastal on kavas avada veel neli piirkondlikku varjupaigaametit Kosi, Lerose, Kreeta (Irákleio) ja Lääne-Kreeka (Patra) piirkonnas, viimati nimetud amet peaks avatama üsna varsti. Seega jääb luua veel kavandatud piirkondlikud varjupaigaametid Tessaalia (Volose) ja Ípeirose (Ioánnina) piirkonda. Lisaks on loodud veel kaks täiendavat varjupaigaüksust Chioses ja Kosis, nii et kokku on varjupaigaüksusi nüüd viis (Amygdaleza, Xanthi, Patra, Chios ja Kos). Samuti on seatud sisse ümberpaigutamisüksus Alimos ja eeldatavasti hakkab see tööle 2016. aasta juulis.

               (14)

               Samuti teatasid Kreeka ametiasutused oma esimeses aruandes, et nad tegelevad täiendavate töötajate töölevõtmisega varjupaigateenistusse, et suurendada selle töötlemissuutlikkust. Praegu töötab varjupaigateenistuses 370 töötajat, mis on kaks korda suurem 2015. aasta töötajate arvust. Kolmandik töötajaid töötab tähtajalise töölepinguga, mida rahastatakse eri ELi ja EMP rahastamisallikatest. Kreeka parlament on kiitnud heaks veel 300 alalise töötaja palkamise lähikuudel (17). See on täienduseks ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti palgatud tähtajalise lepinguga töötajatele ja liikmesriigi ekspertidele, kes lähetati Kreeka varjupaigateenistusse määratud ajavahemikuks EASO kaudu. Selge on aga see, et varjupaigateenistuse praegune ja kavandatav töötajate arv on oluliselt väiksem sellest töötajate arvust, mida oleks vaja praeguse ja tõenäoliselt tulevase juhtumite hulga asjakohasel viisil töötlemiseks. Kreeka peaks tagama, et varjupaigateenistust tugevdatakse veelgi oluliselt suurema hulga töötajatega ja materiaalsete vahenditega, et teenistus oleks võimeline töötlema suuremat hulka varjupaigataotlusi. Selleks tuleks läbi viia vajaduste hindamine, milles võetakse arvesse varjupaigataotluste arvu, mida Kreeka varjupaigateenistus peab tõenäoliselt korraga käsitlema, ja nende taotluste töötlemiseks vajalikku või tõenäoliselt vajalikku olemasolevate töötajate arvu.

               (15)

               Hiljuti vastuvõetud õigusaktiga (seadus 4375/2016) ette nähtud apellatsiooniamet ja apellatsioonikomisjonid tuleks järk-järgult moodustada ja 2016. aasta lõpuks täielikult kasutusele võtta. Arvestades Kreekas eelolevatel kuudel esitatavate avalduste arvu tõenäoliselt märkimisväärset suurenemist, on väga tähtis, et apellatsiooniametis oleksid täidetud kõik töökohad, et amet suudaks toime tulla apellatsioonide hulga oodatava olulise suurenemisega. Kohtuasjas M.S.S. tehtud otsuses kritiseeriti eriti juurdepääsu tõhusatele õiguskaitsevahenditele Kreekas, seega on oluline, et kui tulevikus võidakse taasalustada üleandmisi Dublini määruse kohaselt, peab varjupaigataotlejatel olema tõhus juurdepääs õiguskaitsevahendile nende taotluse suhtes langetatud negatiivse otsuse korral.

               (16)

               Vahepeal anti täiendav mandaat vanale „kuhjunud“ apellatsioonide komisjonidele, mis moodustati Kreekast pärit käsitlemata jäänud varjupaiga taotluste kohta esitatud kaebuste menetlemiseks. Üleminekuajal kavatsevad need „kuhjunud“ apellatsioonide komisjonid menetleda lisaks sisulistele kaebustele esimese astme otsuste kohta kaebusi otsuste peale, mis on tehtud, tuginedes vastuvõetavusele osana ELi ja Türgi avaldusest.

               (17)

               Rohkem edusamme on tehtud pikemat aega käsitlemata jäänud „vana menetluse“ kohaste kaebustega, mille menetlemist reguleeritakse presidendi dekreediga 114/2010. Praegune mahajäämus hõlmab umbes 13 975 juhtumit (kokku umbes 51 000 juhtumist, mida peeti kuhjunud kaebuste osaks 2013. aasta alguses). Kreeka ametiasutused on võtnud kohustuse anda humanitaareesmärgil luba isikutele, kelle varjupaigataotlust on menetletud pikemat aega ja kellel on õigus saada elamisluba humanitaarsetel või muudel erandlikel põhjustel vastavalt Kreeka seadusele 4375/2016. Arvatakse, et selle meetme rakendamise kaudu lõpetatakse umbes 10 000 menetlemata juhtumi käsitlemine. Elamisluba väljastatakse kaheks aastaks ja seda saab pikendada (18). See annab samad õigused ja eelised, nagu on nendel, kellele on antud Kreekas täiendava kaitse seisund (19). Kreeka peaks jätkama edusamme, kõrvaldades mahajäämuse kuhjunud kaebuste menetlemisel, tagades, et taotlejad, kelle kaebuse käsitlemine on pooleli, saaksid võimaluse kasutada oma õigust tõhusale õiguskaitsele.

               (18)

               Uue seadusega (seadus 4375/2016) nähakse ette tasuta õigusabi apellatsiooni etappi läbivate taotlejate jaoks; tegelikult ei anna Kreeka ametiasutused praegu tasuta õigusabi. Praegu koostatakse ministri otsust, millega rakendatakse seaduse 4375/2016 kohane õigusabi säte, ja Kreeka ametiasutused avaldasid oma Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi kohase riikliku programmi raames 8. juunil 2016 konkursikutse tasuta õigusabi osutamiseks ja esindaja tegutsemiseks apellatsiooni etapis 6 750 ümberasustamise tingimustele vastavale taotlejale, et toetada õigusabi osutavate juristide nimekirja koostamist (20). Konkursikutsele vastamise tähtaeg on 24. juuni 2016. Lisaks sõlmiti ELi hädaabi rahastamise raames toetusleping ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametiga kogusummas 30 miljonit eurot. ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet kasutab neid rahalisi vahendeid muu hulgas tasuta õigusabi andmiseks rahvusvahelise kaitse taotlejatele apellatsiooni etapis kuni nelja kuu jooksul, kuni Kreeka ametiasutused on eeldatavasti oma tasuta õigusabi kava rakendanud. Kreeka peaks võtma vajalikke meetmeid, et tagada viivitamatult varjupaigamenetluses õigus tasuta õigusabile.

               (19)

               Uues seaduses 4375/2016 nähakse ette uus vastuvõtu direktoraat ja sotsiaalse integratsiooni direktoraat, millel mõlemal on eriosakonnad saatjata alaealiste vastuvõtmiseks ja integreerimiseks, sealhulgas esindaja pakkumine. Hoolimata sellest peavad Kreeka ametiasutused ikkagi võtma meetmeid, et tagada asjakohaste menetluslike tagatiste ja vastuvõtutingimuste pakkumine praktikas saatjata alaealistele. Kuigi Kreeka valitsus on juba vastu võtnud ministri otsuse varjupaika taotlevate saatjata alaealiste vanuse hindamise kohta, (21) tuleb veel vastu võtta presidendi dekreet, mis peaks hõlmama sätteid tõhusa eestkostesüsteemi kohta.

               (20)

               2016. aasta juuni seisuga oli saatjata alaealiste jaoks Kreeka vastuvõtukohtades kokku 585 kohta. Need vastuvõtukohad on praegu täis ja ootelehel on 625 saatjata alaealist, kes tuleb majutada sobivatesse vastuvõtukohtadesse. Vastavalt kirjale, mille Kreeka ametiasutused saatsid komisjonile 8. juunil 2016, kavatseb Kreeka luua 2016. aasta juuli lõpuks saatjata alaealiste jaoks veel 800 vastuvõtukohta. Kreeka peab tagama, et saatjata alaealiste jaoks on olemas vajalik arv vastuvõtukohti, et rahuldada nõudlus sellise majutuse järele.

               (21)

               Valitsusvälised organisatsioonid tunnevad üha suuremat muret, et Kreekas puudub paljudel lastel juurdepääs haridusele ja et saatjata alaealiste olukord on üldiselt ebakindel, kusjuures mõned neist viitavad, et lapsi hoitakse kinnipidamisasutuses, kuni neile leitakse sobiv majutus.

               (22)

               Euroopa Komisjon on eraldanud Kreekale olulisel hulgal rahalisi vahendeid, et toetada riiki tema jõupingutustes viia oma varjupaigasüsteem ELi standarditega vastavusse.

               (23)

               Alates 2015. aasta algusest on antud siseküsimuste fondide kaudu (Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond ja Sisejulgeolekufond) Kreekale kas otse Kreeka ametiasutustele või liidu asutuste ja Kreekas tegutsevate rahvusvaheliste organisatsioonide kaudu kokku 262 miljonit eurot erakorralist abi, millest umbes 81 miljonit eurot eraldati 2016. aasta mais. 20. mail 2016 eraldati 56 miljonit eurot erakorralist toetust Kreeka ametiasutustele (13 miljonit eurot), IOMile (13 miljonit eurot) ja ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametile (30 miljonit eurot) eesmärgiga suurendada Kreeka ametiasutuste suutlikkust registreerida äsja saabunud rändajaid ja töödelda nende varjupaigataotlusi, luua paremad tingimused haavatavatele rändajatele ning tugevdada registreerimis- ja varjupaigaprotsessi täiendavate inimressurssidega, tagada parem IT-taristu, suurendada tõlkide kättesaadavaust ning tagada teabe parem kättesaadavus. 24. mail 2016 eraldas komisjon 25 miljonit eurot erakorralist toetust (Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond) EASO-le suurendamaks tema suutlikkust, et toetada täiendavalt Kreeka ametiasutusi. See toetus aitab kaasa koos komisjoni, Kreeka ametiasutuste ja asjaomaste sidusrühmadega kohapealse humanitaarolukorraga tegelemiseks välja töötatud hädaolukorras toimimise kava rakendamisele ning ELi ja Türgi 18. märtsi avalduse elluviimisele.

               (24)

               See erakorraline toetus antakse lisaks 509 miljonile eurole, mis eraldati Kreekale ajavahemikuks 2014–2020 tema Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ja Sisejulgeolekufondi raames rakendatavate riiklike programmide kaudu. See teeb Kreekast ELi liikmesriikide seas ELi siseküsimuste valdkonna fondide suurima kasutaja.

               (25)

               Kreeka peaks tagama, et selliseid rahastamisallikaid kasutatakse täiel määral kõige tõhusamal ja tulemuslikumal viisil ning ilma edasise viivituseta. Selleks tuleks kiiremas korras lõpule viia siseküsimuste valdkonna fondide (Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond ja Sisejulgeolekufond) raames rakendatavate Kreeka riiklike programmide käimasolev läbivaatamine ja nende uute prioriteetidega kohandamine. Samuti tuleks kiiremas korras lõpule viia protsess, millega viiakse nende vahendite haldamise eest vastutav amet üle samasse ministeeriumisse, kes haldab ka struktuurifonde, et tagada olemasolevate vahendite tõhusam kasutamine. Eelkõige peaks Kreeka lahendama mitmed praktilise rakendamise küsimused (töötajate palkamine, juhtimine ja kontroll, auditiarvamus, ametlik teavitamine), et uus vastutav amet saaks enne 2016. aasta juulit tööle hakata.

               (26)

               Nagu nenditakse komisjoni 4. märtsi 2016. aasta teatises „Tagasi Schengeni juurde“, (22) on täielikult toimiva Dublini süsteemi tagamine lahutamatu osa suurematest jõupingutustest, mida on vaja varjupaiga-, rände- ja piiripoliitika stabiliseerimiseks. Need jõupingutused peaksid aitama kaasa tagasipöördumisele normaalselt toimiva Schengeni ala juurde hiljemalt 2016. aasta detsembriks. Seetõttu on tähtis, et Kreeka võtaks kiiremas korras käesolevas soovituses kindlaks tehtud elluviimata meetmed, et võimaldada taasalustada põgenike üleandmist Kreekale vastavalt Dublini määrusele sama aja jooksul ja hiljemalt 2016. aasta detsembriks. Samal ajal peaks olema esmatähtis Dublini süsteemi reformimine solidaarsuse eesmärgist lähtudes ja koormuse liikmesriikide vahel jagamise alusel, nagu komisjon välja pakkus (23).

               (27)

               Kreeka esitatud regulaarsed aruanded edusammudest nende meetmete rakendamisel ja muu asjakohane teave, kaasa arvatud ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametilt ja teistelt asjaomastelt organisatsioonidelt saadavad edaspidised aruanded, peaks võimaldama hinnata, kas on loodud piisavad tingimused, et võimaldada liikmesriikidel taasalustada individuaalset põgenike üleandmist Kreekale Dublini määruse alusel, võttes arvesse, et üleandmiste maht ja üle antavate isikute kategooriad peaksid vastama konkreetsetele edusammudele. Kreeka peaks esitama järgmiseks aruandlusperioodiks 2016. aasta juunis ajakohastatud aruande, mis hõlmab perioodi 2016. aasta aprillist juunini, mille jooksul ei saadud ühtegi igakuist aruannet.

               (28)

               Komisjon kavatseb hinnata tehtud edusamme ja ajakohastada vajaduse korral oma konkreetseid soovitusi 2016. aasta septembris.

               (29)

               Kui taasalustatakse põgenike üleandmist Kreekale vastavalt Dublini määrusele, tuleks arvesse võtta ka seda, et Kreeka peab ikka veel tegelema tõenäoliselt suure hulga uute varjupaigataotlejatega eelkõige niinimetatud eelregistreerimise rakendamise tulemusena ning vältida tuleks talumatu koormuse asetamist Kreekale.

               (30)

               Vastutus üksikjuhtudel üleandmiste taasalustamise üle otsustamise eest jääb täielikult liikmesriikide ametiasutustele. Ametiasutuste tegevust kontrollivad kohtud, kes võivad esitada Euroopa Kohtule eelotsusetaotlusi Dublini määruse tõlgendamise kohta,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

      VASTUVÕTUTINGIMUSED JA -KOHAD

               1.

               Kreeka peaks tagama, et vastuvõtukohad on piisavad ja et vastuvõtutingimused kõigis rahvusvahelise kaitse taotlejate vastuvõtukohtades vastavad ELi õiguses, eelkõige direktiivi 2013/33/EL nõuetele. Eelkõige peaks Kreeka tegema vähemalt järgmist:

                           a)

                           looma sobival arvul alalisi avatud vastuvõtukohti, mis vastavad tema vastu võetud või tõenäoliselt vastuvõetavate rahvusvahelise kaitse taotlejate arvule ja kus on võimalik majutada kõiki rahvusvahelise kaitse taotlejaid ja nende ülalpeetavaid varjupaigaprotsessi kestel nõuetekohastes tingimustes;

                           b)

                           tagama, et on piisavalt ajutisi avatud vastuvõtukohti või et need on võimalik kiiresti kasutusele võtta, et majutada rahvusvahelise kaitse taotlejate ootamatuid vooge, ning kuhu on võimalik piisavates tingimustes majutada kõik sellised rahvusvahelise kaitse taotlejad ning nende ülalpeetavad;

                           c)

                           tagama, et nendes vastuvõtukohtades on eraldi avatud majutuskohad vallalistele meestele, vallalistele naistele, peredele ja haavatavatele isikutele, eelkõige saatjata alaealistele, ning seal on tagatud privaatsus ja perekonna ühtsus;

                           d)

                           tagama, et varjupaika taotlevad saatjata alaealised paigutatakse viivitamata sobivasse majutuskohta ning neid ei peeta kinni nõuetele mittevastavates tingimustes. Kreeka peaks looma kiiremas korras vajalikud majutuskohad saatjata alaealistele ning tagama, et need vastuvõtukohad säilivad;

                           e)

                           tagama, et eluasemeid hooldatakse ja et selleks, et teenuste osutamine ei katkeks, rahastatakse piisavalt erinevaid lepingulisi teenuseid, nagu koristamine, desinfitseerimine, toitlustamine;

                           f)

                           tagama, et parandatakse tingimusi kõikides Kreekas asuvates ajutistes vastuvõtukohtades, et need vastaksid kõikidele eespool nimetatud nõuetele, kui varjupaigataotlejad majutatakse varjupaigamenetluse ajal Kreekasse ja neid hoitakse Kreekas.

                     Samuti peaksid kõigi vastuvõtukohtade vastuvõtutingimused olema sellised, et

                           g)

                           tagada, et taotlejad saavad vajalikke tervishoiuteenuseid, mis hõlmavad vähemalt vältimatu arstiabi ning haiguste ja raskete vaimsete häirete põhiravi;

                           h)

                           pakkuda alaealistele tõhusat juurdepääsu riiklikule haridussüsteemile varjupaigamenetluse ajal, sealhulgas keeletunde, et ükski laps ei jääks hariduseta.

                     Kreeka ametiasutused peaksid läbi viima vajaduste hindamise vajaliku koguvastuvõtusuutlikkuse ning selle suutlikkuse laadi kohta ning seda hinnangut uusi suundumusi arvestades pidevalt ajakohastama. See vajaduste hindamine peaks andma pidevalt teavet kooskõlas soovituse punkti 1 alapunktidega a ja b loodud suutlikkuse kohta. Samuti peaksid Kreeka ametiasutused tagama kõigi rajatiste pideva haldamise ja koordineerimise ning tagama, et vastutavatel ministeeriumidel on selleks piisavad vahendid.

      ESIMESE ASTME VARJUPAIGAMENETLUSE KÄTTESAADAVUS JA VAHENDID

               2.

               Kreeka peaks jätkuvalt pingutama, et tagada kõigile rahvusvahelise kaitse taotlejatele tõhus juurdepääs varjupaigamenetlusele,

                           a)

                           palgates kiiremas korras töötajaid, et varjupaigateenistuses oleks piisavalt personali, et kõik bürood saaksid täismahus töötada ning suudaksid töödelda kõiki varjupaigataotlusi õigeaegselt. Selleks on vaja kiiresti kehtestada värbamismenetlus, suurendades oluliselt juhtumite käsitlejate ja varjupaigateenistuse teiste asjaomaste töötajate arvu;

                           b)

                           avades kiiremas korras täiendavad piirkondlikud varjupaigaametid Atika (Pireuse), Kosi, Lerose, Kreeta (Irákleio) ja Lääne-Kreeka (Pátra) ning Tessaalia ja Ípeirose (Volose ja Ioánnina) piirkonnas;

                           c)

                           tagades tõhusa juhtumihalduse korra, kindlustamaks, et kõiki juhtumeid käsitletakse hästi korraldatud viisil ja suurendatakse ametiasutuste suutlikkust mõõta praegust tulemuslikkust, tuvastada kitsaskohad ning kavandada eelseisvaid ressursivajadusi;

                           d)

                           tagades, et varjupaigateenistusel on piisaval arvul haldustoe töötajaid iga büroo jaoks, kes võib leppida kokku intervjuusid, panna kinni registreerimise aega, broneerida tõlke ja hallata iga büroo üldist töövoogu, et varjupaigaprotsess toimiks sujuvalt.

                     Kreeka varjupaigateenistus peaks täieliku ja pideva hindamise alusel kindlaks tegema, kui palju töötajaid on tõenäoliselt vaja sissetulnud varjupaigataotluste menetlemiseks direktiivis 2013/32/EL sätestatud kuuekuulise tähtaja jooksul. Seda vajaduste hinnangut tuleks pidevalt ajakohastada ning see peaks hõlmama teavet kooskõlas soovituse punkti 2 alapunktiga a töölevõetavate töötajate arvu kohta.

      APELLATSIOONIAMET

               3.

               Kreeka peaks tagama, et uus apellatsiooniamet asutatakse viivituseta ja et sellel on piisaval arvul apellatsioonikomisjone, et võtta vastu otsuseid rahvusvahelise kaitse taotluste kohta ning et neil on piisavalt töötajaid kõigi menetluses olevate ja võimalike tulevaste kaebuste käsitlemiseks. Kreeka peaks eelkõige

                           a)

                           tagama piisaval arvul töötajaid ja apellatsioonikomisjone, keda apellatsiooniamet vajab taotlejate esitatud kaebuste menetlemiseks, ja selle hinnangu pideva ajakohastamise;

                           b)

                           määrama kiiremas korras ametisse kõik vajalikud apellatsiooniameti ja apellatsioonikomisjonide töötajad, sealhulgas määrama iga komisjoni abitöötajate arvu;

                           c)

                           käivitama apellatsiooniameti ja apellatsioonikomisjonide töö võimalikult kiiresti;

                           d)

                           lahendama kõik pooleliolevad haldusotsuste õigusliku läbivaatamise taotlused, mille menetlemine on praegu lõpetamata, niipea kui võimalik ja igal juhul 2016. aasta lõpuks.

                     Kreeka ametiasutused peaksid täieliku ja pideva vajaduste hindamise alusel kindlaks tegema, mitut apellatsioonikomisjoni uus apellatsiooniamet vajab rahvusvahelise kaitse taotlejate esitatud kõigi kaebuste menetlemiseks, ning nende komisjonide sujuva töö jätkamiseks vajalikud inimressursid kooskõlas soovituse punkti 3 alapunktidega a ja b.

      ÕIGUSABI

               4.

               Kreeka peaks tagama, et tegelik juurdepääs tasuta õigusabile on tõhus ja et kõigile varjupaigataotlejatele antakse vajalikku õigusabi rahvusvahelise kaitse taotluste kohta tehtud haldusotsuste õiguslikuks läbivaatamiseks. Kreeka peaks eelkõige

                           a)

                           võtma kiiresti vastu ja rakendama tõhusalt ministri otsuse tasuta õigusabiteenuste osutamise kohta;

                           b)

                           eraldama vajalikud vahendid riiklikust Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi programmist õigusabi osutamiseks ning koostama kiiresti lepingu nende juristide registri koostamiseks, kes saavad osutada neid teenuseid taotlejatele taotlemisetapi kestel Kreekas.

      SAATJATA ALAEALISTE JA HAAVATAVATE ISIKUTE KOHTLEMINE VARJUPAIGAMENETLUSES

               5.

               Kreeka peaks tagama haavatavate taotlejate, sealhulgas saatjata alaealiste tuvastamise ja kohtlemise asjakohaste struktuuride loomise. Kreeka peaks eelkõige

                           a)

                           seadma kiiremas korras sisse sobiva kaitsemenetluse, võttes vastu vajaliku presidendi dekreedi seaduse 4375/2016 kohaste asjaomaste sätete rakendamiseks;

                           b)

                           tegema kindlaks ja võtma tööle vastuvõtu direktoraadi ja saatjata alaealiste kaitse osakonna vajalikud töötajad, et anda varjupaigaküsimusi käsitleva liidu õigustiku kohaselt vajalikud tagatised perekondade otsimiseks ja õiguslikuks esindamiseks;

                           c)

                           tagama, et menetluslike ja vastuvõtu erivajadustega taotlejate tuvastamise menetlused rakendatakse nii, et neile taotlejatele antakse vajalikku psühhosotsiaalset abi, eriti siis, kui nad võivad olla seksuaalse vägivalla ja ärakasutamise või inimkaubanduse ohvrid.

      ELI RAHALISTE VAHENDITE KASUTAMINE RIIKLIKE PROGRAMMIDE RAAMES

               6.

               Kreeka peaks tagama, et eraldatavad olulised Eli vahendid kasutatakse täielikult ära, võttes eelkõige ilma edasise viivituseta kasutusele oma Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ja Sisejulgeolekufondi riiklike programmide raames olemasolevad vahendid ja uurides täiendavat rahastamist struktuurifondidest. Sellega seoses peaks Kreeka kiiremas korras lõpule viima riiklike programmide käimasoleva läbivaatamise, et kohandada neid paremini uute prioriteetidega, ning tagama, et siseküsimuste valdkonna fondide haldamise eest vastutav uus ametiasutus hakkab viivitamata tööle.

      ARUANDLUS VÕETUD MEETMETE KOHTA

               7.

               Kreeka peab esitama 30. juuniks aruande, mis hõlmab käesoleva soovituse ja 10. veebruari soovituse rakendamisel tehtud edusamme. Seejärel peaks Kreeka esitama komisjonile iga kuu lõpuks aruande oma edusammudest käesolevas soovituses esitatud meetmete rakendamisel. Aruanded peaksid sisaldama ka kirjeldust, kuidas Kreeka ametiasutused on võtnud kasutusele või kavatsevad võtta kasutusele käesoleva soovituse punktides 1–5 nimetatud inim- ja materiaalsed ressursid. Nendes aruannetes peaks olema ka käesoleva soovituse punktides 1–3 nimetatud pideva vajaduste hindamise kirjeldus; kavandatud ja võetud meetmed põhinevad või on põhinenud sellel hindamisel. Iga aruanne peaks sisaldama ka järgmist teavet:

                           a)

                           rahvusvahelise kaitse taotlejate majutamiseks alalise ja ajutise vastuvõtu olemasolev ja kavandatav kogusuutlikkus ning selle suutlikkuse laad;

                           b)

                           varjupaigateenistuses registreeritud taotluste töötlemiseks ja vastuvõtu direktoraadi olemasolevate ja tööle võtta plaanitavate töötajate koguarv ning

                           c)

                           praeguste ja tööle võtta plaanitavate töötajate koguarv ja nende komisjonide arv, mille apellatsiooniamet on järk-järgult käivitanud.

      Brüssel, 15. juuni 2016

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Dimitris AVRAMOPOULOS

      (1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 604/2013, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest (ELT L 180, 29.6.2013, lk 31).

      (2)  M.S.S vs. Belgia ja Kreeka (nr 30696/09) ning NS vs. Secretary of State for the Home Department (C-411/10 ja C-493/10).

      (3)  Nõukogu 18. veebruari 2003. aasta määrus (EÜ) nr 343/2003, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest (ELT L 50, 25.2.2003, lk 1).

      (4)  Komisjoni 10. veebruari 2016. aasta soovitus, mis on adresseeritud Kreeka Vabariigile ja milles käsitletakse kiireloomulisi meetmeid, mida Kreeka peab võtma üleandmiste taasalustamiseks määruse (EL) nr 604/2013 kohaselt (C(2016) 871 final).

      (5)  ELi ja Türgi avaldus, 18. märts 2016.

      (6)  http://www.media.gov.gr/index.php, kättesaadav alates 10. juunist 2016.

      (7)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule ja nõukogule „Neljas aruanne ümberpaigutamise ja ümberasustamise kohta“, COM(2016) 416 final, 15. juuni 2016.

      (8)  http://asylo.gov.gr/en/?page_id=1278

      (9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/32/EL rahvusvahelise kaitse seisundi andmise ja äravõtmise menetluse ühiste nõuete kohta (ELT L 180, 29.6.2013, lk 60).

      (10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/33/EL, millega sätestatakse rahvusvahelise kaitse taotlejate vastuvõtu nõuded. (ELT L 180, 29.6.2013, lk 96).

      (11)  „Seadus 4375/2016, mis käsitleb varjupaigateenistuse, apellatsiooniameti ning vastuvõtu- ja identimisteenistuse struktuuri ja toimimist, vastuvõtu üldsekretariaadi loomist, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiivi 2013/32/EL (rahvusvahelise kaitse seisundi andmise ja äravõtmise menetluse ühiste nõuete kohta (uuesti sõnastatud)) ülevõtmist ja muid sätteid“, kättesaadav aadressil: http://www.hellenicparliament.gr/UserFiles/bcc26661-143b-4f2d-8916-0e0e66ba4c50/o-prosf-pap.pdf
   Selleks et Kreeka ametiasutustel oleks võimalik rakendada seadust tervikuna, on vaja vastu võtta mitmed rakendusaktid ministri või ministrite otsuste vormis.

      (12)  http://www.media.gov.gr/index.php
   http://rrse-smi.maps.arcgis.com/apps/MapSeries/index.html?appid=d5f377f7f6f2418b8ebadaae638df2e1
   Need ajutised erakorralised ja alalised vastuvõtukohad asuvad esmase vastuvõtu keskustes Egeuse mere saartel ja ka mandril. Alates 2. juunist 2016 on praegu olemas ainult 1 108 alalist majutuspaika, kus majutatakse ainult rahvusvahelise kaitse taotlejaid ja saatjata alaealisi.

      (13)  http://www.unhcr.org/news/briefing/2016/5/57480cb89/greece-unhcr-concerned-conditions-new-refugee-sites-urges-alternatives.html

      (14)  Kuigi eesõigus antakse ümberpaigutamistingimustele vastavatele taotlejatele, saavad meetmetest kasu ka rahvusvahelise kaitse taotlejad, kes ootavad Dublini määruse kohast taasühinemist oma pereliikmetega teises ELi liikmesriigis, ja isikud, kes taotlevad varjupaika Kreekas, eelkõige haavatavad isikud, sealhulgas saatjata ja perekonnast eraldatud lapsed, puudega isikud, eakad, üksikvanemad, kroonilisi haigusi põdevad inimesed, rasedad naised jne.

      (15)  http://data.unhcr.org/mediterranean/country.php?id=83

      (16)  Seaduse nr 4375/2016 artikli 3 lõige 3.

      (17)  Kooskõlas seaduse 4375/2016 artikli 2 lõigetega 3 ja 4, millega nähakse ette, mitu töötajat varjupaigateenistus peab palkama.

      (18)  Seaduse nr 4375/2016 artikli 22 lõige 3.

      (19)  Presidendi dekreedi 114/2010 artikkel 28.

      (20)  http://asylo.gov.gr/?p=2802

      (21)  Ministri otsus 1982/16.2.2016 (ametlik väljaanne, B' 335).

      (22)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule ja nõukogule „Tegevuskava“ Tagasi Schengeni juurde„“, COM(2016) 120 final, 4. märts 2016.

      (23)  COM(2016) 270 final.