title: Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of Luxembourgand delivering a Council opinionon the updated Stability Programme of Luxembourg, 2011-2014

text:
                      EUROOPA KOMISJON
                                                     Brüssel, 7.6.2011
                                                     SEK(2011) 811 lõplik
                                           Soovitus:
                                    NÕUKOGU SOOVITUS,
               milles käsitletakse Luksemburgi 2011. aasta riiklikku reformikava
   ja esitatakse nõukogu arvamus Luksemburgi ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–
                                         2014) kohta
                                     {SEK(2011) 724 lõplik}
ET                                                                                ET
 ---pagebreak---                                                    Soovitus:
                                         NÕUKOGU SOOVITUS,
                 milles käsitletakse Luksemburgi 2011. aasta riiklikku reformikava
   ja esitatakse nõukogu arvamus Luksemburgi ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–
                                                  2014) kohta
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148
   lõiget 4,
   võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi
   järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,1 eriti
   selle artikli 5 lõiget 3,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust2,
   võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,
   võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,
   olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega
   ning arvestades järgmist:
   (1)     Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks Euroopa Komisjoni ettepaneku
           käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia – Euroopa 2020. aasta strateegia –,
           mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ja keskendub
           valdkondadele, kus on esmajärjekorras vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku
           majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.
   (2)     Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu
           majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril
           2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta;3 mõlemaid dokumente
           koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid
           arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitika kujundamisel.
   (3)     Komisjon võttis 12. jaanuaril 2011 vastu esimese iga-aastase majanduskasvu analüüsi,
           mis tähistab ELi majanduse juhtimise uue tsükli ja majanduspoliitika integreeritud
   1
            EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.
   2
            ELT C […], […], lk […].
   3
            Nõukogu 19. mai 2011. aasta otsuse 2011/308/EL kohaselt kehtivad suunised ka 2011. aastal.
ET                                                      2                                              ET
 ---pagebreak---        eelkoordineerimise esimese Euroopa poolaasta algust; majanduspoliitika
       koordineerimise parandamine on ette nähtud Euroopa 2020. aasta strateegiaga.
   (4) Euroopa Ülemkogu kiitis 25. märtsil 2011 heaks eelarve konsolideerimise ja
       struktuurireformide prioriteedid (kooskõlas nõukogu 15. veebruari ja 7. märtsi 2011.
       aasta järelduste ning komisjoni iga-aastase majanduskasvu analüüsiga). Ülemkogu
       rõhutas vajadust pidada esmatähtsaks eelarve usaldusväärsuse ja riigi rahanduse
       jätkusuutlikkuse taastamist, tööturureformide abil töötuse määra vähendamist ning
       uute jõupingutuste tegemist majanduskasvu toetamiseks Ta kutsus liikmesriike üles
       viima neid prioriteete ellu konkreetsete meetmete abil, mis lisatakse nende stabiilsus-
       või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse.
   (5) Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike
       25. märtsil 2011 üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus-
       või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse.
   (6) Luksemburg esitas 29. aprillil 2011 oma ajakohastatud stabiilsusprogrammi
       ajavahemikuks 2011–2014 ja oma riikliku reformikava 2011. aastaks. Vastastikuse
       seose arvessevõtmiseks hinnati neid kaht programmi üheaegselt.
   (7) Kuigi Luksemburgi majanduses on finantssektori osatähtsus haruldaselt suur, on ta
       finants- ja majanduskriisi suhteliselt hästi talunud. 2009. aastal vähenes Luksemburgi
       reaalne SKP 3,6 %, kuid 2010. aastal paranes majanduse olukord kiiresti. Tema SKP
       suurenes umbes 3,5 %, millele aitas kaasa valitsuse otsus suurendada valitsemissektori
       kulutusi Euroopa majanduse elavdamise kava raames, ning netoekspordi suurenemine.
       Tööhõive määr oluliselt ei muutunud, millele aitas kaasa valituse poliitika toetada
       osalise tööaja laialdast kasutamist. Tööpuudus hakkas suurenema 2008. aasta alguses
       ja see stabiliseerus umbes 6 % tasemel, mis on Luksemburgi kohta kõrge näitaja.
       Hoolimata majanduslangusest on riigi rahandus tänu heale stardipositsioonile
       võrdlemisi heas korras (2010. aasta eelarvepuudujääk oli 1,7 % ja koguvõlg 18,4 %).
   (8) Nõukogu, kelle arvamus põhineb ajakohastatud stabiilsusprogrammile antud
       hinnangul kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1466/97, on seisukohal, et
       eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on komisjoni talituste
       2011. aasta kevadise prognoosiga võrreldes pisut ettevaatlikum. Programmi eesmärk
       on vähendada puudujääki 2011. aastal 1,0 %ni, mis on kooskõlas komisjoni talituste
       kevadise prognoosiga. Juhul kui poliitikat ei muudeta, halveneb valitsemissektori
       eelarve puudujääk programmi kohaselt 2012. aastal 1,5 %ni SKPst, kuid hakkab
       seejärel järk-järgult paranema ja moodustab 2014. aastal 0,8 % SKPst. Komisjoni
       talituste prognoos on veidi optimistlikum: kuna selle aluseks on soodsam
       makromajanduslik stsenaarium ja aeglasem kulutuste kasv, siis prognoositakse selles
       2012. aastal eelarve puudujäägiks 1,1 % SKPst. Stabiilsusprogrammis ei ole ette
       nähtud saavutada 2011.–2014. aasta programmiperioodi jooksul keskpika perioodi
       eesmärki (struktuurne ülejääk 0,5 % SKPst). Vastupidi, struktuurne eelarveseisund
       (mille komisjoni talitused on arvutanud programmi teabe alusel ühiselt kokkulepitud
       metoodika kohaselt) peaks järk-järgult halvenema 0,3 % ülejäägilt 2011. aastal 0,8 %
       puudujäägile 2014. aastal.
   (9) Kuna prognoosi kohaselt kasvab Luksemburgi SKP ka edaspidi tugevalt, peaks
       struktuurse eelarveseisundi edasine kindlustamine aitama parandada riigi rahandust,
       mis võimaldaks täita keskpika perioodi eesmärgi juba 2012. aastal. See annaks riigile
ET                                             3                                               ET
 ---pagebreak---         turvavaru võimaliku majanduslanguse vastu tulevikus ja aitaks suurendada riigi
        rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust. Lisaks, arvestades elanikkonna vananemisega
        seotud kaudsete kohustuste hinnangulist mõju, võiksid riigi keskpika perioodi
        eesmärgid olla kaugeleulatuvamad.
   (10) Prognoosi kohaselt on Luksemburgis elanikkonna vananemisega seotud kulude kasv
        tulevastel kümnenditel ELi suurim. Lühemas perspektiivis sõltub pensionisüsteemi
        rahastamine suhteliselt noore piiriülese töötajaskonna osamaksudest ja sellele aitab
        osaliselt kaasa asjaolu, et ülalpeetavate eakate isikute suhtarv on praegu väike.
        Tulevikus need tegurid aga muutuvad, mistõttu on oodata pensionikulude olulist
        kasvu. Valitsus on küll kogunud märkimisväärsed varad ja pensionireserv kasvab ikka
        veel, kuid sellest ei piisa süsteemi jätkusuutlikkuse tagamiseks. Eakamate, 55–
        64aastaste töötajate tööhõive määr on 2009. aasta andmetel 38,2 %, mis on ELi 27
        liikmesriigi seas üks madalamaid (keskmine näitaja on 46 %). Ametlik pensioniiga on
        põhimõtteliselt 65 aastat, kuid Luksemburgi pensionisüsteemi võimaldab paljudel
        juhtudel ka varem pensionile jääda, ilma et niigi suhteliselt suur pension sellest
        oluliselt kannataks. Selle tulemusel väljutakse tööturult keskmiselt 59,4 aasta
        vanusena, mis suurendab pensikonikulu. Valitsus kavatseb teostada pensionireformi
        vastavalt uuele mudelile ja saavutada, et töötajaid töötaksid vabatahtlikult kauem, et
        vähendada ülalpeetavate suhtarvu. See kord kehtiks aga ainult uute pensionäride ja
        ainult reformi jõustumise järgse tööstaaži osa suhtes, mistõttu reformi kogu mõju
        ilmneb alles 40 aasta pärast.
   (11) Luksemburgi hinna- ja kulupõhine konkurentsivõime on alates eelmise kümnendi
        algusest oluliselt halvenenud. Seda on tinginud nii töötasus kui ka tööjõu tootlikkuses
        toimunud muutused. Aastail 2000–2010 suurenes tööjõu ühikukulu Luksemburgis
        poolteist korda kiiremini kui ELi 15 liikmesriigis ja üle viie korra kiiremini kui
        Saksamaal. Reaalpalga kasvu 2011. aastal aitab oluliselt ohjeldada valitsuse ja
        ametiühingute vahel sõlmitud leping lükata palkade indekseerimise mehhanismi
        rakendamine 2011. aasta kevadelt oktoobrile, kuid asjakohane künnis on veel kindlaks
        määramata. Arvestades praegust inflatsiooniprognoosi võib järgmine automaatne
        indekseerimine toimuda juba 2012. aasta kevadel ja kaotada senise kulupõhise
        konkurentsivõime suurenemise.
   (12) Suhteliselt suurest tööhõive kasvust hoolimata on Luksemburgi alalise elanikkonna
        tööhõive määr madalam kui ELis keskmiselt, eriti vanusespektri mõlemas otsas.
        Viimastel aastatel toimunud töökohtade loomisest on peamiselt kasu saanud
        mitteresidendid. Kuigi tööpuuduse suurenemist alates 2008. aastast on põhjustanud
        majanduslangus, on see nähtus üha enam struktuurset laadi, mida võib järeldada
        sellest, et kriisieelseil aastail oli tööpuuduse väikesekski vähenemiseks vaja, et
        tööhõive kasvaks umbes 4 % aastas. 2010. aastal oli kogu tööealisest elanikkonnast
        töötuid 6 %, kusjuures noorte tööpuudus on suhteliselt suur – 16,1 %. Tööpuuduse
        määr sõltub suurel määral haridustasemest. Noortele püsielanikele pakuvad
        olemasolevate töökohtade suhtes ägedat konkurentsi mitteresidendid, kes on sageli
        samasuguse või parema kvalifikatsiooniga.
ET                                              4                                               ET
 ---pagebreak---    (13) Luksemburgi valitsus on laiendatud euroala pakti raames võtnud mitu kohustust4.
        Need kohustused on seotud pakti nelja valdkonnaga. Eelarvepoliitika valdkonnas kiitis
        valitsus heaks pensionireformi põhijooned ja on võtnud eesmärgiks reform 2011. aasta
        jooksul lõpule viia. Finantsstabiilsuse parandamise meetmed keskenduvad
        finantssektori stabiilsuse suurendamisele, tugevdades reguleerimist ja järelevalvet
        Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil ning mitmekesistades Luksemburgi majanduse
        struktuuri. Tööhõivemeetmetega (tööhõiveameti reform) parandatakse aktiivse
        tööhõivepoliitika tõhusust ja edendatakse elukestvat õpet erasektoris, suurendades
        riigipoolse kaasrahastamise määra. Konkurentsivõime meetmed hõlmavad palkade
        indekseerimise edasilükkamist 2011. aasta kevadelt (nagu on ette nähtud automaatse
        indekseerimine süsteemis) 2011. aasta oktoobrile ja kohustust pidada
        sotsiaalpartneritega läbirääkimisi ka 2012. aasta indekseerimise edasilükkamiseks.
        Peale selle on valitsus kohustunud parandama ettevõtluskeskkonda, lihtsustades
        haldusnõudeid        ja      arendades        infrastruktuuri.     Need        on      kooskõlas
        stabiilsusprogrammides ja riiklikes reformikavades esitatud laiema reformikavaga
        ning nende eesmärk on lahendada pensionisüsteemi, konkurentsivõime, tööhõive (eriti
        noorte ja eakamate töötajate seas) ning finantssektori probleeme. Kuid mõned
        reformikavad ei ole piisavalt üksikasjalikud. Soovituste koostamisel on läbi vaadatud
        ja arvesse võetud laiendatud euroala pakti kohustused.
   (14) Komisjon on hinnanud Luksemburgi stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava
        koos laiendatud euroala pakti raames võetud kohustustega5. Hindamisel on arvesse
        võetud kõnealuste dokumentide asjakohasust Luksemburgi fiskaal- ja sotsiaal-
        majandusliku poliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, ning seda, kuidas neis järgitakse
        ELi eeskirju ja juhiseid, pidades silmas vajadust tugevdada ELi majanduse üldist
        juhtimist, lisades ELi tasandi panuse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Seda silmas
        pidades on komisjon seisukohal, et 2011. aastal on võimalik eelarvepuudujääki veelgi
        vähendada, kuna makromajanduslikud väljavaated on head, ning et rangemate
        eelarvemeetmete abil saaks keskpika perioodi eesmärgi täita juba 2012. aastal. Lisaks
        tuleks astuda täiendavaid samme pensionisüsteemi reformimiseks ja aktiivse
        vananemise edendamiseks, konkurentsivõime suurendamiseks ning noorte tööhõive
        edendamiseks.
   (15) Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu Luksemburgi 2011. aasta
        ajakohastatud stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ning väljendab oma seisukoha6
        eelkõige punktide 1 ja 2 all esitatud soovituses. Võttes arvesse Euroopa Ülemkogu
        25. märtsi 2011. aasta järeldusi, on nõukogu läbi vaadanud Luksemburgi riikliku
        reformikava ja
   SOOVITAB Luksemburgil võtta 2011.–2012. aastal järgmisi meetmeid:
   (1)    Kasutades ära tsükliliste tingimuste paranemist, võtta rangemaid eelarvemeetmeid, et
          vähendada veelgi valitsemissektori eelarve puudujääki ja täita keskpika perioodi
          eesmärk 2012. aastal.
   4
        Üksikasjalikumat teavet laiendatud euroala pakti raames võetud kohustuste kohta leidub dokumendis
        SEK(2011) 724.
   5
        SEK(2011) 724.
   6
        Ette nähtud nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli lõikes 3.
ET                                                   5                                                    ET
 ---pagebreak---    (2)      Pensionisüsteemi pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamiseks esitada ja rakendada
            põhjalik pensionireformi kava, alustades meetmetest, millega suurendatakse
            eakamate töötajate osalemist tööturul, eeskätt vähendades ennetähtaegselt pensionile
            jäämist ja seades seadusega ette nähtud pensioniea sõltuvusse oodatavast elueast.
   (3)      Sotsiaalpartneritega konsulteerides ja oma riigi tavasid järgides korraldada ümber
            palgakorraldussüsteem, et palgakasv oleks paremini kooskõlas tööjõu tootlikkuse ja
            konkurentsivõime muutumisega.
   (4)      Noorte tööpuuduse vähendamiseks tugevdada haridus- ja koolitusmeetmeid, et viia
            noorte oskused kooskõlla tööjõunõudlusega.
   Brüssel,
                                                Nõukogu nimel
                                                eesistuja
ET                                                6                                              ET


title: Euroopa Keskpanga soovitus, — 11. veebruar 2005, — Euroopa Liidu Nõukogule Banco de Portugal [Portugali keskpanga] välisaudiitorite kohta (EKP/2005/3)

text:
               26.2.2005

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 50/6

      EUROOPA KESKPANGA SOOVITUS,
   11. veebruar 2005,
   Euroopa Liidu Nõukogule Banco de Portugal [Portugali keskpanga] välisaudiitorite kohta
   (EKP/2005/3)
   (2005/C 50/06)
   EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artiklit 27.1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Euroopa Keskpanga (EKP) ja eurosüsteemi riikide keskpankade raamatupidamist auditeerivad sõltumatud välisaudiitorid, keda soovitab EKP nõukogu ja kiidab heaks Euroopa Liidu Nõukogu.

               (2)

               Euroopa Liidu Nõukogu kinnitas oma 25. jaanuari 1999. aasta otsusega 1999/70/EÜ (riikide keskpankade välisaudiitorite kohta) (1) Banco de Portugal [Portugali keskpanga] välisaudiitoriks PricewaterhouseCoopers – Auditores e Consultores, Lda.

               (3)

               Seoses äsjase Portugali seaduse muutmisega peavad raamatupidamise auditeerimist teostama eranditult atesteeritud audiitorid (revisores oficiais de contas). Seetõttu peab Portugali keskpank vajalikuks asendada PricewaterhouseCoopers – Auditores e Consultores, Lda. ettevõttega PricewaterhouseCoopers Associados – Sociedade de Revisores Oficiais de Contas, Lda., kuna esimesel neist ei ole atesteeritud audiitorite staatust. EKP-l ei ole selle muudatuse suhtes vastuväiteid.

               (4)

               Välisaudiitorite mandaadi kestust ei muudetud,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:
   Portugali keskpanga välisaudiitoriks soovitatakse PricewaterhouseCoopers Associados – Sociedade de Revisores Oficiais de Contas, Lda. alates 2004. aasta majandusaastast üheaastaseks perioodiks, mida võib uuendada.

      Frankfurt Maini ääres, 11. veebruar 2005

            EKP president

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  EÜT L 22, 29.1.1999, lk 69. Otsust on viimati muudetud otsusega 2004/651/EÜ (ELT L 298, 23.9.2004, lk 23).


title: Nõukogu soovitus, 9. juuli 2013 , milles käsitletakse Malta 2013. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Malta stabiilsusprogrammi (2012–2016) kohta

text:
               30.7.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 217/59

      NÕUKOGU SOOVITUS,
   9. juuli 2013,
   milles käsitletakse Malta 2013. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Malta stabiilsusprogrammi (2012–2016) kohta
   2013/C 217/15
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,
   võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,
   võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,
   võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,
   võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,
   võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,
   võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Euroopa Ülemkogu nõustus 26. märtsil 2010 komisjoni ettepanekuga käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

               (2)

               Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta; (3) mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.

               (3)

               Liikmesriikide riigipead või valitsusjuhid võtsid 29. juunil 2012 vastu majanduskasvu ja töökohtade loomise kokkuleppe, millega nähakse ette sidus raamistik meetmete võtmiseks liikmesriikide, ELi ja euroala tasandil, kasutades selleks kõiki võimalikke hoobasid, vahendeid ja poliitikasuundi. Nad otsustasid, milliseid meetmeid võtta liikmesriikide tasandil, eelkõige väljendades täielikku pühendumust strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisele ja riigipõhiste soovituste rakendamisele.

               (4)

               Nõukogu võttis 10. juulil 2012 vastu soovituse (4) Malta 2012. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Malta ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta.

               (5)

               Komisjon võttis 28. novembril 2012 vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2013) algust. Samuti võttis komisjon 28. novembril 2012 määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles nende liikmesriikide hulgas, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida, nimetati ka Maltat.

               (6)

               Euroopa Parlament on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1466/97 nõuetekohaselt kaasatud Euroopa poolaasta raames toimuvasse ning 7. veebruaril 2013 võttis ta vastu resolutsiooni tööhõive- ja sotsiaalsete aspektide kohta 2013. aasta majanduskasvu analüüsis ja resolutsiooni 2013. aasta majanduskasvu analüüsi täiendamise kohta.

               (7)

               Euroopa Ülemkogu kiitis 14. märtsil 2013 heaks finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve konsolideerimise prioriteedid ning majanduskasvu hoogustamise meetmed. Ülemkogu toonitas vajadust saavutada diferentseeritud ja majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine, taastada tavapärased majandusele laenu andmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegelda töötuse probleemiga ja majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust.

               (8)

               10. aprillil 2013 avaldas komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Malta kohta tehtud põhjaliku analüüsi tulemused. Komisjoni analüüsi põhjal võib järeldada, et Maltal esineb makromajanduslik tasakaalustamatus, mida tuleb jälgida ja vastavalt poliitikameetmeid võtta. Eelkõige vajavad hoolikat järelevalvet pangandussektoris ja kinnisvaraturul toimuvad sündmused. Poliitilist tähelepanu tuleb pöörata riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele.

               (9)

               Malta esitas 30. aprillil 2013 oma 2013. aasta riikliku reformikava ja oma stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2012–2016. Selleks et võtta arvesse nende kahe dokumendi omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (10)

               Tuginedes määruse (EÜ) nr 1466/97 kohasele stabiilsusprogrammi hindamisele, on nõukogu seisukohal, et programmi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik. Nõukogu tühistas 4. detsembril 2012 oma otsuse ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Maltal, (5) kuna see kõrvaldati 2011. aastal. Eelarvepuudujääk näis olevat püsivalt kõrvaldatud ka komisjoni talituste 2012. aasta sügisprognoosi kohaselt. Siiski registreeriti Maltal 2012. aastal valitsemissektori eelarve puudujääk, mis ulatus 3,3 %-ni SKPst, ületades jälle kontrollväärtust 3 % SKPst. Stabiilsusprogrammis visandatud eelarvestrateegia eesmärk on järk-järgult vähendada puudujääki 3,3 %-lt SKPst 2012. aastal 0,8 %-le SKPst 2016. aastal, mis tähendab järkjärgulist liikumist keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas. Stabiilsusprogrammis kinnitatakse keskpika perioodi eesmärgiks struktuurse eelarvepositsiooni saavutamine, mis on stabiilsuse ja kasvu paktiga nõutust palju kaugemale pürgiv eesmärk, kuid seda ei plaanita saavutada stabiilsusprogrammi perioodi jooksul. Stabiilsusprogrammis püstitatud 2013. aasta eelarvepuudujäägi eesmärk tugineb maksutulude suhteliselt suurele kasvule, mida aluseks olev makromajanduslik stsenaarium ei näi täielikult selgitavat. Lisaks ei toeta seda eesmärki piisavalt üksikasjalikud meetmed ja sama kehtib ka järgnevate aastate kohta. Seega on kavandatud (ümberarvutatud) struktuurse eelarvepositsiooni muutus palju suurem komisjoni prognoosist. Selle kohaselt paraneb struktuurne tasakaal 2013. aastal vaid ¼ protsendipunkti võrra SKPst ja 2014. aastal üksnes pisut, eeldusel et poliitikat ei muudeta.
               Ennustuse kohaselt jääb valitsemissektori koguvõla tase kogu programmiperioodi vältel üle kontrollväärtuse 60 % SKPst. Riiklikud ametiasutused prognoosivad 2014. aastaks võla suurenemist 74,2 %-ni SKPst ning seejärel selle langust 70 %-ni 2016. aastaks. Komisjoni talituste 2013. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks võla suhe SKPsse kasvama veidi kiiremini – 74,9 %-ni 2014. aastal –, kuna on oodata esmase puudujäägi suurenemist. Kuna ülemäärane puudujääk kõrvaldati 2011. aastal, on Maltal 2012. aastast alates kolmeaastane üleminekuperiood seoses võla vähendamise sihttaseme kohaldamisega. Malta ei teinud 2012. aastal piisavalt edusamme võlakriteeriumi täitmise poole ega tee neid ka eeldatavasti 2013. ja 2014. aastal. Kuigi Malta eelarveraamistik on üsna paindlik, ei toeta tugeva eelarvepositsiooni saavutamist selle mittesiduv olemus ja asjaolu, et eelarvepoliitikat planeeritakse lühikeses perspektiivis. Eelarveraamistikke käsitlev direktiiv 2011/85/EL (6) ei ole veel üle võetud ning riigi õiguses ei ole veel kehtestatud struktuurse eelarvepositsiooni reeglit, mis on ette nähtud 2. märtsil 2012 Brüsselis alla kirjutatud majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepinguga. Stabiilsusprogrammis osutatakse valitsuse kavatsusele luua eelarvenõukogu, kuid konkreetsed plaanid puuduvad.

               (11)

               Riigi rahandust ohustavad jätkuvalt puudulik maksukuulekus ja maksudest kõrvalehoidumine. Ametiasutused on kehtestanud mitmeid asjakohaseid meetmeid ja plaanivad lisameetmeid, kuid nende rakendamist tuleb hoolikalt jälgida, kuna konkreetsed tulemused pole veel ilmnenud. Ettevõtete võlakoormust soodustavad maksustiimulid on veel väga suured. 2012. aastal paistis Malta teiste seas silma kui riik, millel on järjekorras teisena suurim lõhe võlgasid käsitleva maksustamislahenduse ja omakapitali kaudu uute investeeringute rahastamise vahel. Võlgnevuse soodustamine võib kaasa tuua ülemäära suure ettevõtete finantsvõimenduse ja kapitali ebaefektiivse jaotuse. Malta on üks vähestest riikidest, kellel puuduvad sätted võlgnevuse soodustamisega võitlemiseks.

               (12)

               Maltal on jätkuvalt probleeme rahanduse jätkusuutlikkusega, kui võtta arvesse, et prognooside kohaselt ületab elanikkonna vananemise mõju eelarvele tunduvalt ELi keskmist. Pensionikulutuste kasv moodustab enam kui poole vananemisega seotud kulude prognoositavast kogukasvust, samal ajal kui teiste liikmesriikidega võrreldes jääb seadusjärgne pensioniiga madalaks ning 2006. aasta reformiga kehtestatud pensioniea tõstmine toimub aeglaselt. Jätkusuutlikkuse kindlustamiseks on vaja lisareformi, mis tagaks ka asjakohasuse ja käsitleks põlvkondadevahelise võrdsuse küsimusi. Kuigi sotsiaalpartneritega peeti arutelusid, ei esitatud konkreetseid ettepanekuid tulevase pensionireformi kohta. Eakamate töötajate tööhõive määr on madal ning igakülgne aktiivsena vananemise strateegia tuleb veel lõpule viia. Esmatasandi arstiabi piiratud pakkumine ja elanikkonna ennustatud vananemine võivad pikas perspektiivis tuua kaasa suured tervishoiukulud. Haldussuutlikkus riigihangete vallas on nõrk, tuues kaasa keerukad ja pikad menetlused.

               (13)

               Tervitatavad on nii koolist väljalangemise määra vähendamiseks võetud meetmed kui ka see, et hiljuti algatati koolist väljalangemise vähendamise strateegiat ettevalmistav menetlus. Samuti aitavad need vähendada töötajate oskuste mittevastavust tööturu nõudlusele. Poliitiliste sammude tõhusus sõltub nõuetekohasest ja õigeaegsest rakendamisest, mida tuleb tähelepanelikult jälgida. Samas on suurimaks kitsaskohaks ebapiisav seos hariduse ja koolituse ning tööturu vajaduste vahel. Plaanitud on luua ühtne praktikasüsteem, mis hõlmaks rohkem kvalifikatsioonitasemeid. Oodatakse, et see aitab soodustada tööturu vajadustele vastava tööjõu teket.

               (14)

               Malta on võtnud ka ulatuslikke meetmeid suurendamaks naiste osalemist tööturul. Peamiselt on need olnud suunatud töö ja pereelu ühitamise parandamisele. Naiste tööhõive määr on jätkuvalt tõusuteel ja sellele aitab kaasa ka soodne grupiefekt. Samas on veel arenguruumi: naiste tööhõive määr on endiselt madal, lapsevanemaks olemine avaldab endiselt suurt mõju naiste osalemisele tööturul ning naiste ja meeste tööhõive erinevus on liidu suurim. Paindliku töökorralduse edendamine ning taskukohaste lastehoiu- ja koolijärgsete lastehoiuasutuste kättesaadavaks tegemine suuremale elanikkonnaosale saab aidata kaasa naiste tööhõive määra täiendavale suurendamisele.

               (15)

               Malta elukallidusega kohandamise mehhanismil on eriomadused, mis näivad leevendavat selle negatiivset mõju tööturu üldisele toimivusele ja palkade kohandamisele. Nimelt tagatakse mehhanismiga kindel palga suurenemise määr, tagades seega üksnes inflatsiooni osalise kompenseerimise selliste palkade puhul, mis ületavad võrdlusaluseks olevat põhipalka. Kasutada võib mikro- ja makrotasandi erandeid ning palgaläbirääkimised on täielikult detsentraliseeritud. Samas võib süsteem majandustsükli eriti ebasoodsatel etappidel ikkagi ohustada reaalpalkade paindlikkust, takistades tööturu kohandamist ja tõkestades konkurentsi. Mehhanismi puhul kasutatava hinnaindeksi mõne komponendi hindade (eelkõige energiahindade) volatiilsus võib palga-hinna spiraali kaudu avaldada survet inflatsioonile. Seetõttu on võimalike riskide leevendamiseks hädavajalik koguda sektori tasandil andmeid palkade ja tootlikkuse kohta ning teostada hoolikat järelevalvet palkade indekseerimise süsteemi üle. Malta ametiasutused peaksid tähelepanelikult jälgima mehhanismi mõju majandusele ning peaksid olema valmis seda vajaduse korral reformima.

               (16)

               Malta konkurentsivõime on jätkuvalt ohus, pidades silmas tarneallikate väga piiratud mitmekesisust ning riigi energiavarustuse halbu keskkonnanäitajaid, mis toovad kaasa kõrged elektrihinnad. Ebakindlust suurendab riigi peamise energiatarnija (Enemalta) kehv finantsolukord, kuid Sitsiiliaga loodav elektriühendus peaks olukorda pärast 2014. aastat kergendama. Kuigi mitmete algatustega on edasi mindud ja võetud kasutusele näiteks päikeseenergia, on taastuvate energiaallikate osakaal jätkuvalt väga väike, ning suurte projektide, näiteks tuuleparkide arendamise teostatavus näib küsitav. Energiatõhususe vallas registreeriti edasiminek, eelkõige seoses üldkasutatavate hoonetega, mille tõhususe suurendamist toetati liidu vahenditest. Ka Malta transpordisüsteemi keskkonnanäitajad on kehvad. Maltale tuleks kasuks põhjalik transpordistrateegia, millega püütaks parandada ühistransporti, maanteevõrgustikku, transpordisüsteemi CO2-heidet ja täiendavalt soodustada muude transpordivahendite kui sõiduautode kasutamist.

               (17)

               Sisemajandusega võrreldes on Malta pangandussektor väga suur. Kuigi see on eelkõige tingitud riigisisestest ja rahvusvahelistest nišipankadest, mille mõju sisemajandusele on piiratud, on õigustatud ka edaspidi nende üle range järelevalve teostamine, et ära hoida nende tegevuse negatiivset mõju finantsstabiilsusele. Riigisisesed pangad on jätkuvalt suuresti mõjutatud kinnisvaraturust, samal ajal kui konkreetsed laenukahjumi reservid on suhteliselt väikesed. Poliitilisi arutelusid on küll peetud, kuid siiani ei ole tulemuseks olnud asjakohaseid regulatiivmeetmeid. Kohtusüsteemi mõjutavad puudujäägid, mis ohustavad samuti finantsstabiilsust. Maksujõuetusjuhtumite lahendamiseks kuluv pikk aeg takistab tagatisõiguste tõhusat jõustamist. Majandussurutise aegadel võib see tekitada lisakoormuse pankade bilansile ja suurendada kahjumit, tuues kaasa rekapitaliseerimise vajaduse.

               (18)

               Komisjon hindas Euroopa poolaasta raames põhjalikult Malta majanduspoliitikat. Hinnati riiklikku reformikava ja stabiilsusprogrammi ning esitati põhjalik analüüs. Hindamisel võeti arvesse kõnealuste dokumentide asjakohasust Malta eelarve- ja sotsiaal-majanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi eeskirjadele ja juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada liidu üldist majandusjuhtimist, andes ELi tasandi panuse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad soovitustes 1 kuni 5.

               (19)

               Võttes arvesse kõnealust hinnangut, on nõukogu stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (7) selle kohta kajastub eelkõige soovituses 1.

               (20)

               Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja kõnealust hindamist, on nõukogu läbi vaadanud riikliku reformikava ja stabiilsusprogrammi. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel tehtud nõukogu soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 2 ja 5.

               (21)

               Komisjon on Euroopa poolaasta raames hinnanud põhjalikult ka kogu euroala majanduspoliitikat. Sellele tuginedes on nõukogu esitanud konkreetsed soovitused liikmesriikidele, mille rahaühik on euro (8). Riigina, mille rahaühik on euro, peaks ka Malta tagama kõnealuste soovituste täieliku ja õigeaegse rakendamise,

         SOOVITAB Maltal võtta aastatel 2013–2014 järgmisi meetmeid.

               1.

               Täpsustada ja rakendada meetmeid, mis on vajalikud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohastes nõukogu soovitustes sätestatud iga-aastase struktuurilise kohanduse saavutamiseks, et kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk jätkusuutlikul ja majanduskasvu soodustaval viisil 2014. aastaks, piirates ajutiste meetmete kasutamist. Võtta pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamist sihiks struktuurilise kohanduse saavutamine asjakohase aja jooksul, et saavutada keskpika perioodi eelarve-eesmärk 2019. aastaks. Kehtestada 2013. aastal siduv ja reeglipõhine mitmeaastane eelarveraamistik. Tagada maksukuulekuse parandamiseks ja maksudest kõrvalehoidumisega võitlemiseks võetavate meetmete kindel rakendamine ning võtta ettevõtete maksustamisega seoses meetmeid võlgnevuse soodustamise vähendamiseks.

               2.

               Riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamiseks jätkuvalt reformida pensionisüsteemi, et piirata kulude prognoositud tõusu, sealhulgas selliste meetmete kaudu seadusjärgse pensioniea tõstmise kiirendamine, tegeliku pensioniea tõstmine, viies pensioniea või pensionihüvitised vastavusse oodatava eluea muutustega, ning erapensioni kogumise soodustamine. Igakülgse aktiivsena vananemise strateegia lõpuleviimise ja rakendamise kaudu võtta meetmeid eakate töötajate tööhõive määra tõstmiseks. Jätkata tervishoiureformidega, et suurendada sektori kulutõhusust, ennekõike tugevdades riikliku esmatasandi arstiabi pakkumist. Parandada riigihankemenetluste tõhusust ja vähendada nende pikkust.

               3.

               Jätkata poliitilisi jõupingutusi, et vähendada koolist väljalangemist, eelkõige luues põhjaliku järelevalvesüsteemi, ning suurendada hariduse ja koolituse vastavust tööturu vajadustele, et lahendada oskustöötajate nappuse probleem, ja viia selleks ellu ka väljakuulutatud õpipoisiõppe süsteemi reform. Parandada jätkuvalt naiste osalemist tööturul ja seda toetada, edendades paindlikku töökorraldust ja tõhustades eelkõige lastehoiu- ja koolijärgsete lastehoiuasutuste kättesaadavust ja taskukohasust.

               4.

               Jätkata jõupingutusi energiaallikate ja nende jaotuse mitmekesistamiseks, eelkõige suurendades taastuva energia kasutuselevõttu ja Sitsiiliaga elektriühenduse loomise õigeaegset lõpuleviimist. Jätkata energiatõhususe edendamise püüdlusi ning vähendada transpordisektori heitkoguseid.

               5.

               Võtta pangandussektoris meetmeid, et veelgi suurendada kapitalireserve laenukahju katmiseks, et leevendada võimalikke ohte, mis tulenevad sõltuvusest kinnisvaraturust. Jätkata poliitilisi püüdlusi tagada range järelevalve pangandussektori, sealhulgas riigisiseste ja rahvusvaheliste nišipankade üle. Parandada kohtusüsteemi üldist tõhusust, vähendades näiteks maksujõuetusjuhtumite lahendamiseks kuluvat aega.

      Brüssel, 9. juuli 2013

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         R. ŠADŽIUS

      (1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

      (2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

      (3)  Kehtivad 2013. aastal vastavalt nõukogu 22. aprilli 2013. aasta otsusele 2013/208/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 118, 30.4.2013, lk 21).

      (4)  ELT C 219, 24.7.2012, lk 61.

      (5)  Nõukogu 4. detsembri 2012. aasta otsus 2012/778/EL (ELT L 342, 14.12.2012, lk 43).

      (6)  Nõukogu 8. novembri 2011. aasta direktiiv 2011/85/EL liikmesriikide eelarveraamistiku nõuete kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 41).

      (7)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.

      (8)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 97.


title: Nõukogu soovitus,  14. märts 2006 , mis käsitleb komisjoni tegevuse heakskiitmist seoses Euroopa Arengufondi (kuues EAF) meetmete rakendamisega 2004. eelarveaastal

text:
               18.3.2006

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 81/9

      NÕUKOGU SOOVITUS,

   14. märts 2006,
   mis käsitleb komisjoni tegevuse heakskiitmist seoses Euroopa Arengufondi (kuues EAF) meetmete rakendamisega 2004. eelarveaastal
   (2006/220/EÜ)
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse 8. detsembril 1984. aastal Lomés allkirjastatud kolmandat AKV–EMÜ konventsiooni,
   võttes arvesse sisekokkulepet 86/126/EMÜ ühenduse abi rahastamise ja haldamise kohta, (1) eriti selle artikli 29 lõiget 3,
   võttes arvesse kuuenda Euroopa Arengufondi (kuues EAF) suhtes kohaldatavat 11. novembri 1986. aasta finantsmäärust, (2) eriti selle artikleid 66 ja 73,
   olles läbi vaadanud kuuenda EAFi meetmete tulude ja kulude aruande ja 2004. aasta 31. detsembri seisuga koostatud bilansi ning kontrollikoja aruande 2004. eelarveaasta kohta koos komisjoni vastustega, (3)

   arvestades, et vastavalt nimetatud sisekokkuleppe artikli 29 lõikele 3 annab Euroopa Parlament nõukogu soovitusel komisjonile heakskiidu kuuenda EAFi finantshalduse kohta,
   arvestades, et 2004. eelarveaastal on komisjon kuuenda EAFi meetmeid üldiselt rahuldavalt rakendanud,
   SOOVITAB KÄESOLEVAGA Euroopa Parlamendil kiita heaks komisjoni tegevus seoses kuuenda EAFi meetmete rakendamisega 2004. eelarveaastal.

      Brüssel, 14. märts 2006

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         K.-H. GRASSER

      (1)  EÜT L 86, 31.3.1986, lk 210. Kokkulepet on viimati muudetud nõukogu otsusega 86/281/EMÜ (EÜT L 178, 2.7.1986, lk 13).

      (2)  EÜT L 325, 20.11.1986, lk 42.

      (3)  ELT C 301, 30.11.2005, lk 249.


title: Nõukogu soovitus, 11. juuli 2017, milles käsitletakse Tšehhi Vabariigi 2017. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Tšehhi Vabariigi 2017. aasta lähenemisprogrammi kohta

text:
               9.8.2017

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 261/12

         NÕUKOGU SOOVITUS,
   11. juuli 2017,
   milles käsitletakse Tšehhi Vabariigi 2017. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Tšehhi Vabariigi 2017. aasta lähenemisprogrammi kohta
   (2017/C 261/03)
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,
   võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,
   võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,
   võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,
   võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,
   võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,
   võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjon võttis 16. novembril 2016 vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2017) algust. Euroopa Ülemkogu kiitis 9.–10. märtsil 2017 heaks iga-aastases majanduskasvu analüüsis esitatud prioriteedid. 16. novembril 2016 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (2) alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles Tšehhi Vabariiki ei nimetatud ühena nendest liikmesriikidest, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

               (2)

               2017. aasta aruanne Tšehhi Vabariigi kohta avaldati 22. veebruaril 2017. Selles hinnati Tšehhi Vabariigi edusamme nõukogu poolt 12. juulil 2016 vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud soovituste järelmeetmete võtmisel ja strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. Komisjon järeldab oma analüüsi põhjal, et Tšehhi Vabariigis ei esine makromajanduslikku tasakaalustamatust.

               (3)

               Tšehhi Vabariik esitas oma 2017. aasta riikliku reformiprogrammi 25. aprillil 2017 ja oma 2017. aasta lähenemisprogrammi 28. aprillil 2017. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (4)

               Asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi võeti arvesse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 2014.–2020. aasta programmide koostamisel. Nagu on nähtud ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 (3) artikliga 23, võib komisjon juhul, kui on vaja toetada asjaomaste nõukogu soovituste rakendamist, nõuda, et liikmesriik vaataks läbi oma partnerluslepingu ja asjaomased programmid ning teeks nende muutmise ettepanekud. Suunistes, milles käsitletakse seda, kuidas rakendada meetmeid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhususe sidumiseks usaldusväärse majandusjuhtimisega, esitas komisjon täiendavad üksikasjad selle kohta, kuidas ta kõnealust sätet kavatseb kasutada.

               (5)

               Tšehhi Vabariigi suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa. Valitsuse 2017. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks nominaalne eelarvepositsioon olema 2016.–2020. aastal ülejäägis. Keskpika perioodi eelarve-eesmärk (struktuurne puudujääk 1,0 % SKPst) täidetakse varuga kogu programmiperioodi kestel. 2017. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse järk-järgult vähenema ja olema 2020. aastal 32,7 % SKPst. Eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on usutav. Kuigi eelarve-eesmärkide saavutamisega seotud riskid tunduvad olevat üldjoontes tasakaalus, võib avaliku sektori investeeringute mahu märkimisväärne langus 2016. aastal (seoses liidu uue rahastamistsükliga) tuua 2017. aastal kaasa nende taastumise oodatust suuremas mahus. Lähtuvalt komisjoni 2017. aasta kevadprognoosist peaks struktuurne eelarvepositsioon vähenema kuni 0 %-ni SKPst 2017. aastal ja -0,2 %-ni SKPst 2018. aastal ning seega keskpika perioodi eelarve-eesmärki ületama. Üldiselt on nõukogu prognooside põhjal seisukohal, et Tšehhi Vabariik täidab 2017. ja 2018. aastal stabiilsuse ja kasvu pakti nõuded.

               (6)

               Pikas perspektiivis on Tšehhi Vabariigi eelarve jätkusuutlikkusega seotud riskid keskmised. Need riskid tulenevad peamiselt elanikkonna vananemisega seotud kulutuste prognoositavast mõjust, eelkõige tervishoiu ja pensionide valdkonnas. Pikaajaliste tervishoiukulutuste prognoositav kasv on muret tekitav nii tervishoiusüsteemi juhtimise kui ka kulutõhususe osas, kuna süsteem toetub olulisel määral kulukale statsionaarsele ravile. Mõned meetmed on praegu rakendamisel, kuid käegakatsutavaid tulemusi veel ei ole. Hiljuti pensionisüsteemi muutmiseks vastuvõetud või kavandatud meetmed võivad rakendamise korral riigi rahanduse olukorda pikas perspektiivis halvendada. Esiteks võttis parlament vastu õigusakti, millega antakse valitsusele volitused pensionide indekseerimismehhanismi paindlikumaks kohandamiseks. Lisaks sellele on parlamendis arutusel ettepanekud seada seadusjärgse pensioniea ülempiiriks 65 eluaastat ja kehtestada pensioniea korrapärase läbivaatamise mehhanism. Arutlusel on ka muud ettepanekud, mis käsitlevad näiteks pensionide soodsamat indekseerimisvalemit ja laste arvust sõltuvaid diferentseeritud sotsiaalkindlustusmakseid.

               (7)

               Jaanuaris 2017 võttis parlament vastu vastutustundliku eelarvepoliitika seaduse, mille abil püütakse kõrvaldada Tšehhi Vabariigi eelarveraamistiku peamised puudujäägid, sest hiljutise hindamise kohaselt oli see üks nõrgemaid liidus. Sõltumatut eelarvenõukogu, kes õigusnormide rakendamist jälgiks, ei ole siiski veel ametisse nimetatud. Uute meetmete rakendamine on äärmiselt oluline eelarveraamistiku tõhusamaks ja stabiilsemaks muutmiseks.

               (8)

               Tšehhi Vabariigis on probleemiks nii korruptsiooni ennetamine kui ka puuduste kõrvaldamine riigihangete korraldamises. Kuigi mitmed valitsuse korruptsioonivastase programmi meetmed on rakendatud ja muud reformid käimas, ei jõua korruptsioonijuhtumid tegelikkuses alati kohtusse. Üldiselt puudub Tšehhi riigihangete praktikas endiselt piisav konkurents, mille tunnistuseks on ühe pakkumisega menetluste ja otselepingute suur hulk, eriti IT-sektoris. Ebatõhus koolitustugi ning koondatud hankestruktuuride ja pädevuskeskuste puudumine takistavad riigihangete muutumist professionaalsemaks ja kulutõhususe saavutamist riigihangetel. Iseloomustavaks asjaoluks on ka see, et hankelepingu saamise tingimuseks on harva kvaliteet. Üleminek e-riigihangetele on vaevaline. Probleemiks on siin vajadus parandada riiklikku elektrooniliste riigihangete platvormi (National Electronic Tool) ning selgitada Tšehhi e-riigihangete turul juba tegutsevate erasektori platvormide jätkuva kasutamise tingimusi.

               (9)

               Tšehhi Vabariigi ettevõtluskeskkonda nõrgestavad suur regulatiivne koormus ja mitmed haldustakistused, eriti seoses loamenetluste ja maksude reguleerimisega. Valitsus esitas 2016. aasta septembris ehitusseaduse ja sellega seotud õigusaktide muudatusettepaneku, mille eesmärk on kiirendada ja ühtlustada ehituslubade andmist, integreerides menetlusse keskkonnamõju hindamise. Muudatusettepanek on praegu parlamendis arutlusel. Ettevõtete maksukuulekuse kulud on jätkuvalt liidu keskmisest suuremad. Puuduste hulka tuleb lugeda maksuseadustiku sagedane muutmine. Puuduliku maksukuulekuse probleemi lahendamine on Tšehhi ametiasutuste jaoks jätkuvalt prioriteet, kuid seaduste lihtsustamisele ei ole palju tähelepanu pööratud. Seni esitamata tulumaksuseaduse eesmärk on maksuseadustiku lihtsustamine, kuid seaduse eelnõu ei ole veel valmis.

               (10)

               E-valitsuse teenuste kasutamine on Tšehhi Vabariigis üks liidu madalamaid, kuid see on alates 2015. aastast kasvanud. Tšehhi ametiasutused on võtnud meetmeid e-valitsuse teenuste kättesaadavuse parandamiseks, kuid paljud neist on alles rakendamisel ning mõningaid üksikmeetmeid ei ole veel käivitatud. Vastutus teenuste kasutusele võtmise eest on jagatud mitme ministeeriumi vahel, kuid sidusrühmade hinnangul on valdkondadevaheline koostöö piiratud.

               (11)

               Teadus- ja arendustegevuse intensiivsus on viimastel aastatel märgatavalt suurenenud, kuid see ei kajastu teadus- ja arendustegevuse tulemuste kvaliteedi paranemises. Teadus- ja arendustegevuse süsteemi juhtimise reform on käimas, kuid uuendusi ei ole veel täiel määral rakendatud. Valitsus kiitis veebruaris 2017 heaks uue hindamismetoodika (Metodika 17+), mille eesmärk on tugevdada alus- ja rakendusuuringute rahastamise mehhanisme. Teadusasutuste ja ettevõtete vaheliste sidemete tugevdamiseks on võetud meetmeid, mis toetuvad riiklike innovatsiooniplatvormide struktuursele mõjule.

               (12)

               Haridustulemused on üldiselt head, kuid põhioskuste tase on halvenenud. Õpilaste sotsiaal-majanduslik taust mõjutab tulemusi märkimisväärselt. Selgeks murekohaks on ebasoodsas olukorras olevate rühmade, eelkõige romade kehvad õpitulemused. Hinnangute kohaselt jätab väga suur osa roma lapsi kooli pooleli. Kaasava hariduse edendamiseks on võetud hulk seadusandlikke ja haldusmeetmeid, mille rakendamine on algamas. Need meetmed peaksid aitama vähendada lõhet roma ja mitteroma laste haridustaseme ja õpitulemuste vahel. Parlament võttis 2016. aasta märtsis vastu haridusseaduse muudatused, millega laiendatakse kohustuslikku haridust kuni alushariduse viimase aastani ja tagatakse väiksemate laste õigus lasteaiakohale. Sellele vaatamata takistab ebavõrdsus haridussüsteemis inimkapitali kvaliteedi parandamist ja osutub hilisemas elus takistuseks ka tööturul. Õpetajatele kehtivate nõuete karmistamine ja õpetajaskonna vananemine tähendavad, et õpetajaameti atraktiivsuse suurendamine on jätkuvalt probleemiks. Osaliselt on selle põhjuseks suhteliselt madal palk, kuigi palku on viimastel aastatel tõstetud. Valitsus on pärast mitmeid edasilükkamisi lõpuks heaks kiitnud õpetajate ja pedagoogilise personali uue karjäärisüsteemi, mille eesmärk on elukutse atraktiivsust suurendada. Liidu vahenditest saadava olulise toetuse kaudu arendatakse pideva kutsealase enesetäiendamise võimaluste loomist õpetajatele, eelkõige on selline enesetäiendus seotud segarühmade õpetamise ja kaasava haridusega. 2016. aasta jaanuaris kiitis parlament heaks kõrgharidusreformi ja nüüd tuleb jälgida selle tulemusi. Kavas on reformida ka kõrgharidusasutuste rahastamise süsteemi.

               (13)

               Tööpuuduse tase on Tšehhi Vabariigis jätkuvalt langustrendis. Keerukamaks muutuvate tööturutingimuste tõttu on tööandjatel raskem töötajaid tööle võtta. Puuduste kõrvaldamisel oleks abiks alaesindatud rühmade, nagu väikelaste emade, madala kvalifikatsiooniga töötajate ja roma kogukonna liikmete kaasamine tööturule. Seni tööturult kõrvale jäänud rühmade osalemist aitaksid edendada riikliku tööturuasutuse teavitustöö ja aktiivsuse suurendamise meetmete tõhustamine ning asjakohased ja suunatud aktiivsed tööturumeetmed ja personaalsed teenused. Väikelaste emade osalemist tööturul takistavad taskukohase hinnaga ja kvaliteetsete lastehoiuteenuste püsiv puudus, eelkõige kuni kolmeaastaste laste jaoks, pikk vanemapuhkus, paindliku tööaja korralduse vähene kasutamine mõlema vanema puhul ning vanemapuhkuse vähene kasutamine isade poolt. Viimastel aastatel on võetud meetmeid nende puuduste kõrvaldamiseks. Madala kvalifikatsiooniga töötajate tööturutulemused on võrreldes kõigi muude rühmadega siiski märgatavalt nõrgemad. Parlament arutab praegu sotsiaaleluruume käsitlevat õigusraamistikku, milles määratakse eeldatavasti kindlaks riiklikud standardid ja sihtrühmad.

               (14)

               Komisjon on 2017. aasta Euroopa poolaasta raames Tšehhi Vabariigi majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud tulemused 2017. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2017. aasta lähenemisprogrammi ja 2017. aasta riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Tšehhi Vabariigile esitatud soovituste järelmeetmeid. Arvesse ei ole võetud mitte üksnes nende asjakohasust Tšehhi Vabariigi eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka nende vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada nii liidu üldist majandusjuhtimist.

               (15)

               Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2017. aasta lähenemisprogrammiga tutvunud ja on arvamusel, (4) et Tšehhi Vabariik täidab eeldatavasti stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid,

         SOOVITAB Tšehhi Vabariigil võtta aastatel 2017–2018 järgmisi meetmeid.

               1.

               Tagada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus, võttes arvesse elanikkonna vananemist. Suurendada riiklike kulutuste mõjusust, võideldes eelkõige korruptsiooni ja ebatõhusate tavade vastu riigihangete korraldamises.

               2.

               Kõrvaldada majanduskasvu takistused, ühtlustades ehituslubade andmise menetlust ja vähendades veelgi ettevõtete halduskoormust, võttes kasutusele olulised e-valitsuse teenused, parandades teadus- ja arendustegevuse kvaliteeti ning edendades alaesindatud rühmade tööhõivet.

      Brüssel, 11. juuli 2017

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         T. TÕNISTE

      (1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

      (2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 25).

      (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).

      (4)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 2.