               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,18.5.2016
            COM(2016) 323 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS
            milles käsitletakse Bulgaaria 2016. aasta riiklikku reformikavaja esitatakse nõukogu arvamus Bulgaaria 2016. aasta lähenemisprogrammi kohta

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS

               milles käsitletakse Bulgaaria 2016. aasta riiklikku reformikava

                  ja esitatakse nõukogu arvamus Bulgaaria 2016. aasta lähenemisprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 9 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta,
                  2
                eriti selle artikli 6 lõiget 1,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust
                  3
               ,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone
                  4
               ,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)26. novembril 2015 võttis komisjon vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi,
                  5
                mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2016) algust. 17.–18. märtsil 2016 kiitis Euroopa Ülemkogu iga-aastases majanduskasvu analüüsis esitatud prioriteedid heaks. 26. novembril 2015 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande,
                  6
                milles nimetati Bulgaariat ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

               (2)26. veebruaril 2016 avaldati 2016. aasta aruanne Bulgaaria kohta
                  7
               . Selles hinnati Bulgaaria edusamme nõukogu poolt 14. juulil 2015 vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel ja strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi. 8. märtsil 2016 võttis komisjon vastu teatise,
                  8
                milles esitati põhjaliku analüüsi tulemused. Komisjoni analüüsi põhjal võib järeldada, et Bulgaarias on ülemäärane makromajanduslik tasakaalustamatus. Majandust iseloomustavad endiselt haavatav finantssektor ja ettevõtete suur võlakoormus suure tööpuuduse tingimustes.

               (3)Bulgaaria esitas 15. aprillil 2016 oma 2016. aasta riikliku reformikava ja 2016. aasta lähenemisprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, analüüsiti neid korraga.

               (4)Asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi on võetud arvesse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 2014.–2020. aasta programmide koostamisel. Nagu on nähtud ette määruse (EL) nr 1303/2013 artikliga 23, võib komisjon juhul, kui on vaja toetada asjaomaste nõukogu soovituste täitmist, nõuda, et liikmesriik vaataks läbi oma partnerluslepingu ja asjaomased programmid ning teeks nende muutmise ettepanekud. Komisjon esitas täiendavad üksikasjad kõnealuse sätte kasutamise kohta suunistes selle kohta, kuidas rakendada meetmeid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhususe sidumiseks usaldusväärse majandusjuhtimisega
                  9
               .

               (5)Bulgaaria suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa. 2016. aasta lähenemisprogrammi kohaselt on valitsusel kavas parandada järk-järgult nominaalset eelarvepositsiooni –1,9 %-lt 2016. aastal –0,2 %-le SKPst 2019. aastal. 2017. aastaks on kavas saavutada keskpika perioodi eelarve-eesmärk – struktuurne eelarvepuudujääk 1 % SKPst. Lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse kerkima 2018. aastal tasemele 31,8 % ja langema 2019. aastal 30,8 % tasemele. Neid eelarveprognoose toetav makromajanduslik stsenaarium on pisut optimistlik. Kavandatud eelarvepuudujäägi eesmärkide saavutamiseks alates 2017. aastast võetavaid meetmeid ei ole piisavalt täpselt kirjeldatud. Komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi kohaselt varitseb oht, et 2016. aastal võidakse keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamise kohandamiskavast mõnevõrra kõrvale kalduda, ja kui poliitikat ei muudeta, siis kaldutakse sellest kõrvale ka 2017. aastal. Nõukogu on lähenemisprogrammile antud hinnangu põhjal ja komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi arvesse võttes seisukohal, et Bulgaaria peaks üldiselt täitma stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid, kuid siiski tuleb tal nõuete täitmiseks 2016. ja 2017. aastal võtta täiendavaid meetmeid.

               (6)Bulgaaria on teinud teatavaid edusamme eelmise aasta soovituste rakendamisel ja tõhustanud tervishoiukulusid, eelkõige on ta koostanud riikliku tervishoiukava, mis võimaldab planeerida meditsiinikulusid territoriaalseid kriteeriume ja elanikkonna vajadusi arvesse võttes. Bulgaaria tervishoiusüsteem seisab silmitsi suurte probleemidega, sealhulgas piiratud juurdepääs, vähene rahastamine ja viletsad tervisenäitajad. Vaatamata maksude kogumisel tehtud jõupingutustele on varimajandus ikka veel tõsine probleem, mis mõjutab avaliku sektori tulusid. Mitteametlik töötamine, sealhulgas töötasu osaline deklareerimine ja kõrvalehoidumine sotsiaalmaksete tasumisest, moonutab tööturgu ja vähendab maksutulu.

               (7)Finantssektori ettevaatamatud äritavad ja puudulik järelevalve on loonud soodsa pinnase tasakaalustamatuse kuhjumisele. Pangandus-, kindlustus- ja pensionifondide sektori olukorra hiljuti käivitatud läbivaatamine läbipaistval moel ja vastavalt parimatele rahvusvahelistele tavadele ning vajalike järelmeetmete võtmine peaksid tugevdama usaldust finantssektori vastu. Nii panganduse kui ka muude sektorite finantsjärelevalve parandamiseks astutud sammud on aidanud tugevdada finantssüsteemi ja loonud tingimused tärkava makromajandusliku taastumise toetamiseks.

               (8)Tööturg on pisut taastunud, kuid kõrvaldamata puudused takistavad majanduskasvu ja piiravad majanduse kohandumisvõimet. Tööturu kohanemist takistavad pikaajalise töötuse struktuur, tööjõu vähenemine ja vananemine, vähene tööjõus osalemise määr ja oskuste mittevastavus tööturu nõudlusele. Kuigi tööpuudus järk-järgult väheneb, on ikka veel suuri probleeme, mis on seotud näiteks pikaajaliste töötute ja NEET-noortega. Aktiivne tööturupoliitika võiks mängida olulisemat rolli ja aidata nendel rühmadel tööturule jõuda. Sotsiaaltoetusi saavate inimeste aktiveerimist takistab asjaolu, et hüvitisi maksvate ja tööturule integreerimist korraldavate mitmesuguste ametite koostöö on killustatud ja vähene. Katseprojekti raames on loodud spetsiaalsed tööhõive- ja sotsiaalabikeskused, kus ühtaegu pakuvad oma teenuseid nii tööhõive- kui ka sotsiaalabiamet, kuid praegu ei ole veel tehtud otsust projekti laiendamise kohta pärast katseprojekti lõppu 2016. aasta detsembris.

               (9)Bulgaarias on ELi riikidest kõige madalam miinimumpalk, kuid see on alates 2011. aastast oluliselt kasvanud. Samas tekitab ebakindlust asjaolu, et puuduvad objektiivsed kriteeriumid miinimumpalga sätestamiseks. Vaatamata valitsuse ja sotsiaalpartnerite tehtud tööle ei ole Bulgaarias veel selgeid suuniseid või läbipaistvad kriteeriume miinimumpalga kehtestamiseks, mis võtaksid arvesse selle mõju töökohtade loomisele, sotsiaalsetele tingimustele ja konkurentsivõimele.

               (10)Vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse oht ning ebavõrdsuse tase püsivad Bulgaarias kõrgel. Edu saavutamiseks vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vähendamisel on vaja toetada romade integreerimist tööturule, lihtsustada koolist tööle üleminekut ning parandada sotsiaal-, tervishoiu- ja tööturupoliitika katvust ja tulemuslikkust. Üldise miinimumsissetuleku kava raames elanikkonnale antav toetus ja korraldatud teavitustegevus on väga tagasihoidlikud. Hüvitiste tase on allpool vaesuspiiri ning seda ei ole viimastel aastatel suurendatud kooskõlas keskmise ja miinimumpalga arenguga. Kattuvust käsitleva hinnangu kohaselt ei saa hüvitist suur osa isikutest, kellel oleks õigus hüvitist saada. Vaesust aitaksid leevendada sihtrühmade parem teavitamine, kuid samas tuleb säilitada vastutustundlik eelarvepoliitika.

               (11)Haridussüsteem ei ole piisavalt suutlik, et hõlmata ohustatud rühmi ja tagada õppijatele vajalikke oskusi. Haavatavate rühmade nagu romade ja vaestest peredest pärit õpilaste juurdepääs haridusele on jätkuvalt üsna keeruline. Romade osalus on kõikidel haridustasemetel oluliselt madalam kui muu elanikkonna puhul. Haridussüsteemist varakult lahkunud noorte osakaal kasvab jätkuvalt ja on eriti suur maapiirkondades ja vähem arenenud piirkondades. Selleks et parandada õpitulemusi ja vältida väljalangemist, on väga oluline kõrvaldada tegurid, mis takistavad ebasoodsas olukorras olevate laste osalemist alushariduses. Parlamendis 2015. aasta septembris vastu võetud eel- ja koolihariduse seadus on oluline samm koolisüsteemi laiaulatuslikul reformimisel. Kõnealuse õigusakti rakendamine ja suunatud meetmed sotsiaalsete takistuste kõrvaldamiseks, et tagada ebasoodsas olukorras olevate rühmade täielik osalemine hariduses, peaksid pikemas perspektiivis aitama suurendada Bulgaaria majanduse kasvupotentsiaali ja sotsiaalset ühtekuuluvust. Kõrgkooli astujate ja kõrghariduse omandanute osakaal on tõusuteel ja äsjaste koolilõpetajate tööhõive määr taastub aeglaselt, kuigi see on oluliselt allpool ELi keskmist.

               (12)Ettevõtlussektori laenukoormusest tulenev oht ja takistused finantsvõimenduse kasutamiseks on märkimisväärsed. Kehtiv maksejõuetusraamistik pakub vähe võimalusi võlgade tõhusaks restruktureerimiseks ja sellest on vähe abi ettevõtlussektori suure laenukoormuse vähendamisel. Äriühingute maksejõuetuse menetluse reform võiks parandada finantsvõimendust ning luua uusi laenu- ja investeerimisvõimalusi.

               (13)Bulgaaria riigihangete süsteemi toimimist takistavad struktuursed puudused, sealhulgas hankemenetluste süstemaatiline rikkumine, vähene haldussuutlikkus ja puudulik kontrollimehhanism, millele lisandub süstemaatiline kohtulik edasikaebamine, mistõttu lükkub tööde alustamine sageli edasi. Täielikul üleminekul e-hangetele on saavutanud vaid vähest edu. Puudused Bulgaaria riigihangete süsteemis on viinud ELi rahastamisprogrammidest tehtavate maksete katkestamiseni ja finantskorrektsioonide kohaldamiseni, selline olukord mõjutab ka ettevõtluskeskkonda laiemalt.

               (14)Ebastabiilne poliitika ja usalduse puudumine oluliste avalik-õiguslike asutuste (nt kohtute) suhtes pärsivad märkimisväärselt Bulgaaria majandusse tehtavaid investeeringuid. Reformide aeglane rakendamine avaliku halduse, teadusuuringute-, innovatsiooni- ja energiavaldkonnas on takistuseks investeerimiskliima parandamisel. Bulgaaria on vastu võtnud strateegilise raamistiku, et reformida ja ajakohastada avalikku haldust, kuid areng on olnud aeglane ja meetmete rakendamist on sageli edasi lükatud. Uute õigusaktide mõju ei hinnata süsteemselt, kuigi olukorra muutmiseks on astutud teatavaid samme. Õigusraamistiku sagedased muudatused tekitavad ebakindlust ning mõjutavad ettevõtluskeskkonda. Korruptsioon on endiselt suur probleem ja riigi ametiasutuste võitlust sellega takistab institutsioonide nõrkus ja killustatus. Soovitused kohtureformi ning korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse kohta esitatakse Bulgaariale koostöö- ja jälgimiskorra raames. Need valdkonnad on üldise ettevõtluskeskkonna jaoks otsustava tähtsusega ja Bulgaaria riigipõhistes soovitustes neid ei käsitleta.

               (15)Komisjon on Euroopa poolaasta raames Bulgaaria majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud tulemused 2016. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka lähenemisprogrammi ja riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Bulgaariale esitatud soovituste järelmeetmeid. Arvesse on võetud nende asjakohasust Bulgaaria eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast ning vastavust ELi õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda tulevastesse riiklikesse otsustesse ELi tasandi panus ja tugevdada nii ELi üldist majandusjuhtimist. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused ,kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1–4.

               (16)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus
                  10
                selle kohta kajastub eelkõige soovituses 1.

               (17)Nõukogu on komisjoni põhjalikust analüüsist ja hindamisest lähtudes riikliku reformikava ja lähenemisprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel antud nõukogu soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1–4,

               SOOVITAB Bulgaarial võtta 2016.–2017. aastal järgmisi meetmeid:

               1.Saavutada 2016. ja 2017. aastal eelarve kohandamine 0,5 % SKPst keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suhtes. Parandada veelgi maksude kogumist ning võtta meetmeid varimajanduse, sealhulgas ebaseadusliku töötamise ulatuse vähendamiseks.

               2.Viia 2016. aasta lõpuks lõpule pankade vara kvaliteedi läbivaatamine ja stressitest. Viia 2016. aasta lõpuks lõpule kindlustusandjate bilansi läbivaatamine ja stressitest ning erapensionifondide varade läbivaatamine. Võtta vajalikud järelmeetmed kõigis kolmes sektoris ja parandada jätkuvalt järelevalvet panganduses ja muudes sektorites.

               3.Tugevdada pikaajalistele töötutele ja NEET-noortele suunatud sotsiaalteenuseid ja aktiivset tööturupoliitikat ning neid valdkondi integreerida. Tagada kvaliteetne õpe ebasoodsas olukorras olevate rühmade, sh romade jaoks. Tõhustada tervishoiusüsteemi, parandada juurdepääsu, rahastamist ja tervisenäitajaid. Töötada koostöös sotsiaalpartneritega välja miinimumpalga kehtestamise suunised ja kriteeriumid. Suurendada miinimumsissetulekut käsitleva kava katvust ja piisavust.

               4.
                     Reformida maksejõuetusraamistikku, et kiirendada saneerimis- ja kriisilahendamismenetlusi ning parandada nende tõhusust ja läbipaistvust. Suurendada kohtute suutlikkust maksejõuetuste menetlemisel. Tugevdada riigihankeameti ja avaliku sektori hankijate võimekust ning parandada avalike pakkumismenetluste kavandamist ja kontrolli. Kiirendada e-hangete kasutuselevõttu.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)
                  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

                     (3)
                  SWD(2016) 323 (final).

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 ja P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  SWD(2015) 690 (final).

                     (6)
                  SWD(2015) 691 (final).

                     (7)
                  SWD(2016) 72 (final).

                     (8)
                  SWD(2016) 95 (final).

                     (9)
                  SWD(2014) 494 (final).

                     (10)
                  Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 2.


                         EUROOPA
                         KOMISJON
                                                  Brüssel, 13.5.2015
                                                  COM(2015) 274 final
                                       Soovitus:
                              NÕUKOGU SOOVITUS,
milles käsitletakse Slovakkia 2015. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu
              arvamus Slovakkia 2015. aasta stabiilsusprogrammi kohta
 ---pagebreak---                                             Soovitus:
                                      NÕUKOGU SOOVITUS,
  milles käsitletakse Slovakkia 2015. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu
                   arvamus Slovakkia 2015. aasta stabiilsusprogrammi kohta
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148
lõiget 4,
võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi
järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,1 eriti
selle artikli 5 lõiget 2,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust2,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone3,
võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,
võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,
võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,
võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,
võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust
ning arvestades järgmist:
(1)       Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus
          tööhõive ja majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb
          majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel. Strateegia keskendub esmatähtsatele
          valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja
          konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.
(2)       13. juulil 2010 võttis nõukogu komisjoni ettepanekute põhjal vastu soovituse
          liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–
          2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta.
          Neid kahte dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks ning liikmesriikidel paluti
          neid oma majandus- ja tööhõivepoliitikas arvesse võtta.
(3)       Nõukogu võttis 8. juulil 2014 vastu soovituse Slovakkia 2014. aasta riikliku
          reformikava kohta ja esitas arvamuse Slovakkia 2014. aasta ajakohastatud
          stabiilsusprogrammi kohta. Kooskõlas määrusega (EL) nr 473/20134 esitas komisjon
          28. novembril 2014 arvamuse Slovakkia 2015. aasta eelarvekava kohta5.
1
         EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.
2
         COM(2015) 274.
3
         P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.
4
         ELT L 140, 27.5.2013, lk 11.
5
         C(2014) 8814 (final).
 ---pagebreak--- (4)   28. novembril 2014 võttis komisjon vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi,6 mis
      tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2015) algust. Samal
      päeval võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi
      aruande,7 milles ei nimetatud Slovakkiat liikmesriigina, mille olukorda tuleb
      põhjalikult analüüsida.
(5)   18. detsembril 2014 kiitis Euroopa Ülemkogu heaks prioriteedid investeeringute
      suurendamise, struktuurireformide kiirendamise ning vastutustundliku ja kasvu
      soodustava eelarve konsolideerimise tagamiseks.
(6)   26. veebruaril 2015 avaldas komisjon Slovakkia 2015. aasta riigiaruande8.
      Riigiaruandes hinnati Slovakkia edusamme 8. juulil 2014 vastu võetud riigipõhiste
      soovituste täitmisel.
(7)   Slovakkia esitas 29. aprillil 2015 nii oma 2015. aasta riikliku reformikava kui ka
      2015. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kahe dokumendi
      omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.
(8)   Slovakkia suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa.
      2015. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt kavatseb valitsus järk-järgult vähendada
      valitsemissektori nominaalset eelarvepuudujääki 2015. aastal 2,5 %ni SKPst ja
      2018. aastaks 0,5 %ni SKPst. Stabiilsusprogrammi kohaselt saavutatakse keskpika
      perioodi eelarve-eesmärk, milleks on struktuurne eelarvepuudujääk 0,5 % SKPst,
      2017. aastaks. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks 2015. aastal veidi
      vähenema, jõudes 53,4 %ni ja seejärel vähenema edasi 50,3 %ni 2018. aastal.
      Eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on usutav. 2016.
      Aasta järgseks ajaks kavandatud eelarvepuudujäägi eesmärkide saavutamiseks
      võetavaid meetmeid ei ole aga piisavalt täpselt kirjeldatud. Komisjoni 2015. aasta
      kevadprognoosi järgi on netokulude kasv nii 2015. kui ka 2016. aastal allpool
      sihttaset, täites seega stabiilsuse ja kasvu paktis sätestatud nõuded. Nõukogu on
      stabiilsusprogrammile antud hinnangu põhjal ja komisjoni 2015. aasta
      kevadprognoosi arvesse võttes seisukohal, et Slovakkia peaks stabiilsuse ja kasvu
      pakti nõuded täitma.
(9)   Tööturg näitas 2014. aastal taastumise märke, kuid tööpuudus on endiselt kõrge.
      Sotsiaalkindlustussüsteemi demotiveerivaid tegureid on vähendatud ja teatavaid
      edusamme on tehtud noorte töötuse vähendamisel, kuid endiselt on suureks
      probleemiks pikaajaline töötus ning romade ja madala kvalifikatsiooniga isikute
      tööhõivemäär on madal. Kuigi on astutud esimesi samme riiklike tööturuasutuste
      teenuste parandamiseks, ei suuda tööturuasutused osutada piisavalt individuaalseid
      teenuseid ja seda eeskätt inimestele, kes on tööturult enim tõrjutud. Naiste tööhõive
      määr on endiselt ELi keskmisest oluliselt madalam, kajastades kvaliteetsete ja
      taskukohase hinnaga lastehoiuteenuste nappust ning suhteliselt pika kestusega
      vanemapuhkust.
(10)  Slovakkia on saavutanud mõningast edu töökohal toimuva väljaõppe vallas ning
      2015. aastal jõustub uus kutsehariduse ja -koolituse seadus. Õppetingimuste
      parandamisel, karjäärile orienteeritud bakalaureuseõppe programmide loomise
      soodustamisel ning alusharidus- ja lastehoiuasutustes käivate roma laste osakaalu
      suurendamisel on aga saavutatud piiratud edu. Romade osaluse suurendamiseks
      kutseõppes ja kõrghariduses ei ole meetmeid võetud. Edusammud Slovakkia teadus-
6
     COM(2014) 902.
7
     COM(2014) 904.
8
     SWD(2015) 44 (final)/2.
 ---pagebreak---      ja innovatsioonisüsteemi puuduste kõrvaldamisel on tagasihoidlikud. Peamiselt
     tuleks parandada teadusbaasi kvaliteeti ja asjakohasust ning edendada akadeemiliste,
     teadus- ja äriringkondade vahelist koostööd.
(11) Slovakkia nigel ettevõtluskeskkond vähendab riigi atraktiivsust nii välis- kui ka
     siseinvesteeringute tegemiseks. Avaliku halduse ja kohtusüsteemi ebapiisav tõhusus
     ja kvaliteet mõjuvad ettevõtluskeskkonnale väga halvasti. Avalik teenistus kannatab
     suure tööjõu voolavuse ja ebatõhusa personalijuhtimise tõttu. Korruptsiooni vastu
     võitlemiseks on seni vähe ette võetud. Eelkõige ei ole tegeletud vajadusega
     tugevdada maksuameti analüüsi- ja auditivõimekust. Riigihangete süsteemi
     õõnestavad sügavalt juurdunud puudused, mis mõjutavad avaliku sektori vahendite
     jaotamist.
(12) Kuigi maksustamissüsteemi hiljutised muudatused on parandanud riigi rahanduse
     olukorda, mõjutavad rahvastiku vananemisega seonduvad kulud tulevikus
     negatiivselt Slovakkia võlapositsiooni, mis hetkel on suhteliselt hea. Riigi rahanduse
     pikaajaline     jätkusuutlikkus    sõltub    valitsuse   suutlikkusest     suurendada
     tervishoiusektori kulutõhusust. Slovakkia tervishoiusüsteemi üldine tõhusus on
     madal ning toimib ülejäänud ELiga võrreldes kehvasti. Valitsus võttis aastateks
     2014–2020 vastu uue tervishoiusüsteemi strateegia, et püüda kõrvaldada riikliku
     tervishoiusüsteemi puudujääke. Strateegia on rakendamisel, kuid enamik meetmeid
     ei ole veel jõustunud. Maksukogumine ja -haldus toimivad endistviisi ebatõhusalt.
(13) Investeeringute viimaste aastate kehvad tulemusnäitajad võivad kahjustada Slovakkia
     kasvuväljavaateid pikaajalises perspektiivis. Erasektori investeeringud vähenesid
     ajavahemikul 2008–2013 kõvasti ning mittefinantsettevõtete osa koguinvesteeringute
     languses moodustas ligikaudu 90 % tingituna välismaiste otseinvesteeringute voo
     vähenemisest. Investeeringud kapitalikaupadesse olid 2013. aastal siiski reaalselt
     13 % väiksemad kui 2008. aastal. Ehkki avaliku sektori investeeringute langus oli
     palju väiksem, on sellel siiski tõsised tagajärjed, kui pidada silmas suuremahulisi
     transporditaristu projekte, mis on hädavajalikud Slovakkia kesk- ja idapiirkondade
     kasvupotentsiaali realiseerimiseks. Avaliku sektori investeeringuid pärsivad nii
     investeeringute kavandamisega seonduvad halduslikud ja regulatiivsed takistused kui
     ka maakasutuslubade saamiseks ettenähtud menetluste läbipaistmatus ja pikk kestus.
     ELi fondide osa avaliku sektori koguinvesteeringutest Slovakkias on väga suur
     võrreldes sama piirkonna muude liikmesriikide tasemega. ELi vahendite kasutamist
     takistavad paraku planeerimismenetluste kehv juhtimine, halvasti koostatud ja
     valitud projektid ning keskkonnamõju hindamisega seotud nõuetele mittevastavus.
     Soodsate tehniliste kirjelduste kasutamine avalike hangete puhul piirab konkurentsi
     ning toob kaasa kõrged lõpphinnad. Avaliku hankega seotud avaliku sektori asutuste
     poolne parem järelevalve ja suurem asjatundlikkus võiksid aidata nendest
     probleemidest üle saada. Avaliku halduse ja kohtusüsteemi ebapiisav tõhusus ja
     kvaliteet mõjuvad ettevõtluskeskkonnale väga halvasti. Lisaks ei ole veel lahendatud
     selliseid probleeme nagu tsiviilkohtumenetluse reformimine ja töökoormuse
     ebaühtlane jaotumine kohtutes.
(14) Komisjon on Euroopa poolaasta raames Slovakkia majanduspoliitikat põhjalikult
     analüüsinud ja avaldanud tulemused 2015. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka
     stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Slovakkiale
     esitatud soovituste järelmeetmeid. Komisjon on hindamisel on arvesse võtnud
     kõnealuste dokumentide asjakohasust Slovakkia eelarve- ja sotsiaal-
     majanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga Euroopa Liidu üldise
     majandusjuhtimise tugevdamise vajadust silmas pidades ka nende vastavust ELi
     õigusnormidele ja suunistele, lisades ELi tasandi panuse riigi tasandil tehtavatesse
 ---pagebreak---          otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad
         allpool esitatud soovitustes 1–4.
(15)     Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu Slovakkia stabiilsusprogrammiga
         tutvunud ja on arvamusel,9 et Slovakkia täidab stabiilsuse ja kasvu pakti.
(16)     Komisjon on Euroopa poolaasta raames analüüsinud ka kogu euroala
         majanduspoliitikat. Sellele analüüsile tuginedes on nõukogu esitanud konkreetsed
         soovitused liikmesriikidele, kelle vääringuks on euro. Slovakkia peaks tagama ka
         nende soovituste täieliku ja õigeaegse rakendamise,
SOOVITAB Slovakkial võtta 2015. ja 2016. aastal järgmisi meetmeid:
1.       Suurendada tervishoiusektori kulutasuvust, parandades sealhulgas haiglaravi
         juhtimist ja tugevdades esmatasandi arstiabi. Võtta meetmeid maksukogumise
         suurendamiseks.
2.       Võtta täiendavaid meetmeid pikaajalise töötuse kõrvaldamiseks, kehtestades
         aktiveerimismeetmed ning tagades teist võimalust pakkuva hariduse ja isiklikele
         vajadustele kohandatud kvaliteetse koolituse. Parandada stiimuleid naiste tööturul
         püsimiseks või tööle naasmiseks, edendades lastehoiuteenuste kättesaadavust.
3.       Parandada õpetajate koolitust ja õpetaja elukutse atraktiivsust, et peatada
         haridustulemuste allakäik. Suurendada roma laste osalust tavahariduses ja
         kvaliteetses alushariduses.
4.       Suurendada taristusse tehtavaid investeeringuid, täiustada ja lihtsustada maakasutus-
         ja ehituslubade saamiseks ettenähtud haldusmenetlusi. Suurendada konkurentsi
         riigihangetes ja parandada riigihangete järelevalvemehhanisme.
Brüssel,
                                               Nõukogu nimel
                                               eesistuja
9
       Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,18.5.2016
            COM(2016) 328 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Iirimaa 2016. aasta riiklikku reformikavaja esitatakse nõukogu arvamus Iirimaa 2016. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Iirimaa 2016. aasta riiklikku reformikava

                  ja esitatakse nõukogu arvamus Iirimaa 2016. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 5 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta,
                  2
                eriti selle artikli 6 lõiget 1,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust
                  3
               ,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone
                  4
               ,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)Komisjon võttis 26. novembril 2015 vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi,
                  5
                mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2016) algust. 17.–18. märtsil 2016 kiitis Euroopa Ülemkogu iga-aastases majanduskasvu analüüsis esitatud prioriteedid heaks. 26. novembril 2015 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande,
                  6
                milles nimetati Iirimaad ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal päeval võttis komisjon vastu soovituse nõukogu soovituse kohta, milles käsitletakse euroala majanduspoliitikat
                  7
               . 18.–19. veebruaril 2016 kiitis Euroopa Ülemkogu soovituse heaks ja 8. märtsil 2016 võttis nõukogu selle vastu. Kuna Iirimaa rahaühik on euro ning majandus- ja rahaliidu riigid on üksteisega tihedalt seotud, peaks Iirimaa tagama kõnealuste soovituste täieliku ja õigeaegse täitmise.

               (2)26. veebruaril 2016 avaldati 2016. aasta aruanne Iirimaa kohta
                  8
               . Selles hinnati Iirimaa edusamme 14. juulil 2015 nõukogu vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel ja strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi. 8. märtsil 2016 esitas komisjon põhjaliku analüüsi tulemused
                  9
               . Komisjon järeldab oma analüüsi põhjal, et Iirimaal esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige on tähtis tegeleda netoväliskohustuste suure osakaalu ning era- ja valitsemissektori suure võlaga, mis põhjustavad edusammudest hoolimata haavatavust.

               (3)29. aprillil 2016 esitas Iirimaa oma 2016. aasta riikliku reformikava ja 2016. aasta stabiilsusprogrammi. Et võtta arvesse kõnealuste programmide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (4)Asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi käsitleti Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmitöös aastateks 2014–2020. Nagu on nähtud ette määruse (EL) nr 1303/2013 artikliga 23, võib komisjon juhul, kui on vaja toetada asjaomaste nõukogu soovituste täitmist, nõuda, et liikmesriik vaataks läbi oma partnerluslepingu ja asjaomased programmid ning teeks nende muutmise ettepanekud. Komisjon esitas täiendavad üksikasjad kõnealuse sätte kasutamise kohta suunistes selle kohta, kuidas rakendada meetmeid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhususe sidumiseks usaldusväärse majandusjuhtimisega
                  10
               .

               (5)[Pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse lõpetamist kohaldatakse Iirimaa suhtes stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning võlareegliga seotud üleminekukorda]. Eeldusel et poliitikat ei muudeta, kavatseb valitsus 2016. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt järk-järgult parandada nominaalset eelarvepositsiooni, kuni saavutatakse ülejääk (0,4 % SKPst) 2018. aastal. Keskpika perioodi läbivaadatud eelarve-eesmärk − struktuurne puudujääk 0,5 % SKPst – on kavas saavutada 2018. aastaks. Ometi ei taga ümberarvutatud
                  11
                struktuurne eelarvepositsioon (0,1 % SKPst 2016. aastal) piisavat arengut keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas. Stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse langema 2016. aastal 88,2 %-ni SKPst ja jätkama langust, jõudes 2017. aastal 85,5 %-ni. Neid eelarveprognoose toetav makromajanduslik stsenaarium on usutav, kuid kavandatud eelarvepuudujäägi eesmärkide saavutamiseks alates 2017. aastast võetavaid meetmeid ei ole aga piisavalt täpselt kirjeldatud. Komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi kohaselt varitseb oht, et 2016. aastal kaldutakse mõnevõrra kõrvale soovitatud eelarvekohandusest, ja kui poliitikat ei muudeta, siis peaks Iirimaa 2017. aastal vastama nõuetele. Iirimaa peaks eeldatavasti nii 2016. kui ka 2017. aastal järgima võlareegliga seotud üleminekukorda. Nõukogu on stabiilsusprogrammile antud hinnangu põhjal ja komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi arvesse võttes seisukohal, et Iirimaa peaks üldiselt täitma stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid, kuid siiski tuleb neil nõuete täitmiseks 2016. aastal võtta täiendavaid meetmeid.

               (6)Maksubaasi laiendamiseks tehtud jõupingutused on tagasihoidlikud ning hiljutised maksumeetmed keskendusid kärbetele ja soodustustele. Tuleks teha täiendavaid jõupingutusi, et maksusüsteem oleks tõhusam ja majanduskasvu soodustav. Iirimaa ametiasutused kasutavad maksukulude läbivaatamiseks jooksvat programmi ja läbivaatamise tulemused avaldatakse aastaaruandes. Kuid läbivaatamismenetlus ei hõlma käibemaksuga seotud maksukulusid ja maksubaasi saaks laiendada vähim moonutavate maksude suurendamise kaudu.

               (7)Tervishoiusüsteemi kõige suuremad probleemid on kulutõhusus, võrdne juurdepääs ja jätkusuutlikkus. Reformi konkreetsed suunad edenevad, kuid kulud ravimitele, eelkõige ühest tarnijast sõltuvate ravimitega seotud suured kulud avaldavad jätkuvalt survet kulutõhususele. Finantsjuhtimine ja teabesüsteemid on nõrgad, probleeme on endiselt esmatasandi arstiabile ebavõrdse juurdepääsuga. Ligikaudu 40 % elanikkonnast on tasuta juurdepääs perearstidele, samas kui ülejäänud kannavad kõik kulud ise. Tervishoiusüsteemi ulatusliku reformi ümber valitseb suur ebakindlus, kuna puudub tervisekindlustussüsteemi üldine mudel.

               (8)Tuleks tegeleda taristu vajadustega, et edendada kestlikku ja tasakaalukat majanduskasvu tulevikus. Pärast 2008. aasta haripunkti (5,2 % SKPst) langesid avaliku sektori investeeringud 2013. aastal kõigest 1,8 %-ni SKPst, enne mõningast taastumist 2014. aastal, mil need olid siiski kõvasti alla ELi keskmise. Lisaks näib, et majanduskriis on valitsemissektori üldkulude struktuuris toonud kaasa struktuursed muutused, mille tõttu on toimunud üleminek investeeringukuludelt jooksevkuludele. Aastatel 2010–2013 olid kapitalikulud keskmiselt vaid 4,8 % kogukuludest, mis on vähem kui pool pikaajalisest keskmisest 1995.–2008. aastal. Valitsemissektori investeeringute jõuline vähendamine seitsme aasta jooksul on negatiivselt mõjutanud taristu kvaliteeti ja piisavust ning mittemateriaalsete investeeringute rahastamist valitsuse poolt. Peamised kitsaskohad on eluasemed, vesi, ühistransport ja kliimamuutuste leevendamise suutlikkus. Nõudlus uute eluasemete järele riigi peamistes linnapiirkondades ületab praegu suurelt pakkumise. Selle tulemusena tõusid 2014. aastal elamukinnisvara hinnad ja üürihinnad linnapiirkondades järsult, enne kui hinnatõus 2015. aastal aeglustus. Praegu puuduvad tõendid ülehindamise kohta, kuid ehitussektorit ja eluasemete pakkumist piiravad kitsendused, sealhulgas mõned avaliku sektori taristuga seotud kitsendused, võivad tekitada tasakaalustamatuse ohu, kui neid ei lahendata. Valitsemissektori kulude struktuurimuutus on mõjutanud ka avaliku sektori toetust teadus- ja arendustegevusele ja innovatsioonile, jäädes 2014. aastal alla 2007. aasta taset. Iirimaa on praegu avaliku sektori teadus- ja arendustegevuse valdkonnas ELis 22. kohal, arvestatud protsendina SKPst. See on negatiivselt mõjutanud VKEde konkurentsivõimet.

               (9)Tööpuuduse määr on langenud alla ELi keskmise ja 2016. aasta märtsis oli see 8,6 %. Kuid muret tekitavad pikaajaline töötus ja madala tööhõivega leibkonnad. Eelkõige oli pikaajaliste töötute osakaal kogu töötuses endiselt kõrge (56,3 %) 2015. aasta neljandas kvartalis, olles kõrgem ELi keskmisest 48,3 %. 2014. aastal (kõige värskemad võrreldavad andmed) oli väga madala tööhõivega leibkondades elavate inimeste osakaal ELis kõige kõrgem (21,1 %) ja seda eeskätt üksikvanemaga leibkondade puhul. Vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate laste osakaal (vanuses 0–17) langes 2014. aastal 30,3 %-ni, olles siiski kõrgem kui ELi keskmine 27,8 %. Vastav AROPE näitaja (suhtelise vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse määr) on üksikvanemaga leibkondade puhul (2014. aastal 62,5 %) palju kõrgem kui ELi keskmine (48,2 %).

               (10)Iirimaa on hakanud rakendama programmi JobPath, et tegeleda pikaajaliste töötute vajadustega, samuti töötab ta välja aktiveerimisstrateegiat, et julgustada inimesi, kelle on potentsiaali ja soovi tööjõuturul aktiivsemalt osaleda. Endiselt on probleemiks tööhõiveteenuste laiendamine nende huvides, kes tavaliselt on tööturult välja jäetud, sealhulgas töövõimetud ja hoolduskohustustega inimesed. Üldiselt on hoolekandesüsteem toiminud hästi, võttes arvesse majanduskriisi mõju vaesusele ja ebavõrdsusele, kuid kaasavat majanduskasvu takistavad tegurid on alles. Mõningaid edusamme on tehtud hüvitiste vähendamisel, kuid probleeme on jätkuvalt teatavate leibkondade tööturult kõrvalejäämisega. Lastehoiu netokulud, arvutatud protsendina palgast, on Iirimaal ühed ELi kõrgemad: teisel kohal kahe vanemaga perede puhul ja kõige kõrgemad üksikvanema puhul. Samuti valmistab jätkuvalt probleeme lastehoiuteenuste kvaliteet. Näiteks 2014. aastal jäi nende kõrgkoolilõpetanute osakaal, kes töötavad alushariduses ja lastehoiusektoris (15 %), tublisti alla soovitatud taseme. Oskuste mittevastavus nõudlusele püsib ja mõnes piirkonnas on tekkinud oskuste nappus, samas kui täiend- ja ümberõppe võimalused on ebapiisavad, ning haridusele tehtavate kulutuste vähendamine võib tulevikus avaldada negatiivset mõju haridustulemustele.

               (11)Erasektori suur finantsvõimendus annab tunnistust langenud väärtusega laenude probleemidest. 2015. aasta juuni lõpus oli erasektori konsolideerimata võlg 266,3 % SKPst, s.o kõvasti üle euroala keskmise. Kuigi viivislaenude suhe on tänu majanduse elavdamisele ja restruktureerimismeetmetele vähenenud, oli see 2015. aasta lõpus jätkuvalt euroala kõige kõrgemal tasemel – üle 16 % kõigist omamaistest pangalaenudest. Lisaks oli 14,7 % hüpoteegi mahust 2015. aasta lõpu seisuga võlgnevustega, samal ajal moodustasid üle kaheaastase võlgnevusega kontod peaaegu 10 % hüpoteeklaenude kogujäägist. Enamik hüpoteegi restruktureerimisest on ajutine, mistõttu esineb oht, et makseviivitused korduvad, eelkõige makromajandusliku halvenemise või välismõjude korral. Omamaiste pankade antud kommertskinnisvaralaenud ning VKEde ja ärilaenud on jätkuvalt murekohad, kus viivislaenude määr on vastavalt 37,3 % ja 13,8 %. Kontode jätkusuutlik restruktureerimine nõuab eeldatust palju rohkem aega ja suuremaid jõupingutusi. Seni on leidnud vähe kasutust füüsilise isiku maksejõuetuse menetlus, pankrot, audiitori määramine (Iiri õiguse kohane kohtukaitse raskustes olevatele äriühingutele) ja muud vahendid võla osaliseks vähendamiseks, mis olid ette nähtud kodumajapidamiste ja ettevõtete majandusliku elujõulisuse taastamiseks. Keskse krediidiregistri kasutuselevõtt on olnud aeglane, olgugi et see on hädavajalik mõistlike laenuandmistavade toetamiseks.

               (12)Õigusteenuste reguleerimise 2015. aasta seadus on allkirjastatud, kuid menetluse lõppetapis tehti õiguselukutsete suhtes järeleandmisi, mis vähendas tunduvalt reformi esialgseid eesmärke. Uue raamistiku rakendamine on alles algusjärgus ja on veel vara öelda, kas see soodustab konkurentsi ja vähendab kulusid. Õigusteenused on sisendiks kõigis majandussektorites ja nende kulud mõjutavad Iirimaa konkurentsivõimet. Kulude tegelik vähendamine võimalik ainult siis, kui õigusraamistikku jäävad alles kavandatud konkurentsi soodustavad ja kulude vähendamisele suunatud sätted ning kui õigusteenuste reguleerimisasutus, mis peatselt luuakse, need enda antavatesse määrustesse inkorporeerib.

               (13)Komisjon on Euroopa poolaasta raames Iirimaa majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud tulemused 2016. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Iirimaale esitatud soovituste alusel võetud meetmeid. Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste dokumentide asjakohasust Iirimaa eelarve- ja sotsiaal-majanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi normidele ja juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada Euroopa Liidu üldist majandusjuhtimist, lisades ELi tasandi panuse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1–3.

               (14)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus
                  12
                selle kohta kajastub eelkõige soovituses 1.

               (15)Nõukogu on komisjoni põhjalikust analüüsist ja kõnealusest hindamisest lähtudes riikliku reformikava ja stabiilsusprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel antud nõukogu soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1 ja 3,

               SOOVITAB Iirimaal võtta aastatel 2016–2017 järgmisi meetmeid.

               1.Korrigeerida ülemäärast eelarvepuudujääki ja saavutada 2016. ja 2017. aastal eelarve kohandamine vähemalt 0,6 % ulatuses SKPst keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suhtes. Kasutada headest majandus- ja finantstingimustest, samuti varade müügist saadud juhuslikke tulusid, et kiirendada võla vähendamist. Vähendada, muu hulgas maksubaasi laiendamisega, haavatavust majanduse kõikumiste ja majandusšokkide suhtes. Suurendada kulude kvaliteeti, eelkõige suurendades tervishoiu kulutõhusust ja seades esikohale valitsemissektori kapitalikulud teadus- ja arendustegevusele ning avaliku sektori taristule, eeskätt transport, veeteenused ja eluasemed.

               2.Laiendada ja kiirendada aktiviseerimispoliitika rakendamist, et suurendada leibkondade tööhõivet ja vähendada laste vaesusriski. Võtta meetmeid tööhõive stimuleerimiseks hüvitiste ja täiendavate toetuste järkjärgulise kaotamisega. Parandada kvaliteetsete, taskukohaste ja täisajaga lastehoiuteenuste kättesaadavust.

               3.
                     Viia lõpule jätkusuutlik restruktureerimine, et vähendada viivislaene, tagada kodumajapidamiste võla jätkusuutlikkus ja ergutada laenuandjaid vähendama ülemäärase finantsvõimendusega, kuid elujõuliste ettevõtete võlga. Kiirendada täielikult toimiva keskse krediidiregistri kasutuselevõttu ja kanda sellesse igat liiki laenuandjad ja -võtjad.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)
                  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

                     (3)
                  COM(2016) 328 (final).

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 ja P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 (final).

                     (6)
                  COM(2015) 691 (final).

                     (7)
                  COM(2015) 692 (final).

                     (8)
                  SWD(2016) 77 (final)

                     (9)
                  COM(2016) 95 (final).

                     (10)
                  COM(2014) 494 (final).

                     (11)
                  Komisjon on teinud struktuurse eelarvepositsiooni ümberarvutuse lähenemisprogrammist saadud teabe põhjal ja ühiselt kokkulepitud metoodikat järgides.

                     (12)
                  Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,13.5.2015
            COM(2015) 245 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS
            Ühendkuningriigi valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks
            {SWD(2015) 112 final}

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS

               Ühendkuningriigi valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 126 lõiget 7,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

               ning arvestades järgmist:

               (1)Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artiklile 126 hoiduvad liikmesriigid valitsemissektori eelarve ülemäärasest puudujäägist.

               (2)Vastavalt teatavaid Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigiga seotud sätteid käsitleva protokolli (nr 15) punktile 4 ei kohaldata Ühendkuningriigi suhtes ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikes 1 kehtestatud kohustust vältida ülemäärast valitsemissektori eelarve puudujääki, välja arvatud juhul, kui riik võtab kasutusele euro. Protokolli punktis 5 on sätestatud, et Ühendkuningriik peab üritama vältida ülemäärast valitsemissektori eelarve puudujääki.

               (3)Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, mis on vajalik hindade stabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva ja jätkusuutliku majanduskasvu tagamiseks.

               (4)Nõukogu otsustas 8. juulil 2008 kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu (edaspidi „EÜ asutamisleping”) artikli 104 lõikega 6, et Ühendkuningriigil on ülemäärane eelarvepuudujääk, ja esitas vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 104 lõikele 7 ja nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta) artiklile 3 soovituse kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt eelarveaastaks 2009/2010
                  1

                  2
               .

               (5)Nõukogu otsustas 27. aprillil 2009 kooskõlas EÜ asutamislepingu artikli 104 lõike 8 sätetega, et Ühendkuningriik ei ole võtnud meetmeid nõukogu 8. juuli 2008. aasta soovituse järgimiseks. 2. detsembril 2009 esitas nõukogu muudetud soovitused ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 alusel, soovitades Ühendkuningriigil kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk eelarveaastaks 2014/2015. 6. juulil 2010 jõudis komisjon järeldusele, et komisjoni 2010. aasta kevadprognoosi andmeil on Ühendkuningriik nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovituse kohaselt võtnud tõhusaid meetmeid, ning leidis, et seega ei olnud sel ajal vaja võtta ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames täiendavaid meetmeid.

               (6)[X juunil 2015] otsustas nõukogu kooskõlas artikli 126 lõikega 8, et Ühendkuningriik ei ole eelarveaastatel 2010/2011 kuni 2014/2015 võtnud tõhusaid meetmeid nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovituse järgimiseks.

               (7)Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikele 7 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artiklile 3 on nõukogu kohustatud andma asjaomasele liikmesriigile soovitusi ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks teatava tähtaja jooksul. Soovituses tuleb asjaomasele liikmesriigile kehtestada maksimaalselt kuue kuu pikkune tähtaeg, et võtta tõhusaid meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks. Lisaks sellele peaks nõukogu ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise soovituses nõudma, et saavutataks aastased eelarve-eesmärgid, mis soovituse aluseks oleva prognoosi kohaselt tagaksid struktuurse eelarvepositsiooni (tsükliliselt kohandatud eelarvepositsioon, välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed) paranemise vähemalt 0,5 % SKPst aastas.

               (8)Komisjoni 2015. aasta ajakohastatud kevadprognoosis
                  3
                prognoositakse SKP reaalkasvuks eelarveaastal 2015/2016 2,4 % ja eelarveaastal 2016/2017 2,1 %, seda pärast 2,8 % suurust kasvu eelarveaastal 2014/2015
                  4
               . SKP kasvule aitas mõlemal aastal kaasa peamiselt sisenõudlus. Erasektori tarbimine peaks järk-järgult suurenema kogu prognoosiperioodi jooksul, kuna nominaalpalkade tõus kiireneb ja inflatsioon püsib madal. Inflatsioon on pärast haripunkti 2011. aasta septembris (5,2 %) kiiresti vähenenud, jõudes 2015. aasta esimeses kvartalis 0,1 %ni. Prognoositakse, et 2015. aasta viimases kvartalis suureneb inflatsioon 1,1 %ni, kusjuures aastane inflatsioon on hinnanguliselt 0,4 %, ning aastal 2016 suureneb inflatsioon veelgi 1,6 %ni. Investeeringud peaksid võrreldes 2014. aastaga mõnevõrra vähenema, kuid püsima tänu soodsatele laenutingimustele, ettevõtete korralikule kasumile ja suurele nõudlusele suhteliselt heal tasemel. Prognoositakse, et välissektor mõjutab majanduskasvu jätkuvalt negatiivselt, kuid vähemal määral, kuna euroala (Ühendkuningriigi suurim kaubanduspartner) väljavaated paranevad. Tööhõive määr on kõrge ning töötuse määr langeb 2015. aastal eeldatavasti 5,4 %ni ja 2016. aastal 5,3 %ni.

               (9)Valitsemissektori eelarvepuudujääk on pärast haripunkti eelarveaastal 2009/2010 (10,9 % SKPst) langenud 5,2 %ni SKPst eelarveaastal 2014/2015. Samal ajavahemikul vähendati struktuurset eelarvepositsiooni 8,0 %lt 4,7 %ni SKPst. Struktuurne eelarvepositsioon paranes eelarveaastatel 2010/2011 kuni 2014/2015 keskmiselt 0,7% aastas. Kui võtta arvesse potentsiaalse majanduskasvu korrigeerimiste mõju praeguse prognoosi ja nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovituste aluseks oleva prognoosi vahel, samuti tuludünaamika mõju standardelastsusel põhinevale SKP kasvule, on aasta keskmine kohandatud struktuurne konsolideerimine hinnanguliselt 1,1 % SKPst. Suurem osa eelarve konsolideerimise kava meetmetest määrati kindlaks 2010. aasta juuni lisaeelarves ja eelarveaastatel 2010/2011 kuni 2014/2015 moodustasid need 2,5 % SKPst. Pisut üle veerandi neist olid maksustamisega seotud meetmed ja ülejäänud kulude kärpimise meetmed. Ülejäänud eelarve konsolideerimine, mis moodustas ligikaudu 1 % SKPst, rakendati 2010. aasta juuni eelarvele eelnenud kahe eelarveteatise, sellele järgnenud eelarvete ja sügisaruannete (Autumn Statement) kaudu ja kestis kuni 2014. aasta novembrini. Toimusid mõningad ümberpaigutused jooksvate ja kapitalikulutuste vahel ning eelarve konsolideerimise perioodi pikendati kuni eelarveaastani 2018/2019.

               (10)Valitsemissektori koguvõlg suurenes 42,7 %-lt SKPst eelarveaastal 2007/2008 88,4 %-le eelarveaastal 2014/2015, ületades alates eelarveaastast 2009/2010 pidevalt aluslepingus sätestatud kontrollväärtust. Esmase puudujäägi dünaamika ja sekkumised finantssektoris, millega sisuliselt riigistati kaks panka, on võla kasvule kaasa aidanud. Komisjoni 2015. aasta kevadprognoosi põhjal suureneb valitsemissektori võla suhe SKPsse ka edaspidi mõnevõrra. Samal ajal võivad bilansivälised kirjed, mis on seotud sekkumistega finantssektoris, võla arengut tulevikus positiivselt mõjutada.

               (11)Kuna valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk ulatus eelarveaastal 2014–2015 5,2 %-ni SKPst, ei korrigeerinud Ühendkuningriik ülemäärast eelarvepuudujääki nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovituses määratud tähtaja jooksul. Selle põhjuseks oli piisavate meetmete puudumine koos majanduskasvu palju ebasoodsama lähtepositsiooniga, sest SKP kasvu korrigeeriti eelarveaastal 2008/2009 1 protsendipunkti võrra allapoole -2.3 %-ni. Vastavalt stabiilsuse ja kasvu pakti normidele on põhjendatud artikli 126 lõike 7 kohaselt Ühendkuningriigile muudetud soovituse esitamine, milles sätestatakse uus tähtaeg ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks.

               (12)Arvestades, et majanduse ja eelarve areng on ebakindel, tuleks korrigeerimise lõpuaastaks soovitatav eelarve-eesmärk kehtestada tasemel, mis jääb mõnevõrra alla aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse, et tagada eelarvepuudujäägi tõhus ja kestva mõjuga korrigeerimine nõutud tähtpäevaks.

               (13)Ühendkuningriigile võimaldatava lisaaja piiramine ühe aastaga, mis on nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 kohaselt üldreegel, oleks liiga koormav, kuna see tähendaks valitsemissektori nominaalse eelarvepuudujäägi kohandamist 2,2 % võrra SKPst. Selline kohandamine eelarveaastal 2015/2016 võiks märkimisväärselt mõjutada viimasel ajal aset leidnud reaalpalga kasvu elavnemist ja seega avaldada negatiivset mõju majanduskasvule. See nõuaks ka täiendavate meetmete rakendamist väga lühikese asja jooksul. Komisjoni ajakohastatud 2015. aasta kevadprognoosi kohaselt oleks sellisel kohandamisel märkimisväärselt negatiivne mõju majanduskasvule. Seetõttu näib olevat asjakohane pikendada kahe aasta võrra tähtaega, mis on seatud Ühendkuningriigile ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks.

               (14)Kahe täiendava aasta andmine ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks tähendaks, et valitsemissektori nominaalse eelarvepuudujäägi vähendamise vahe-eesmärgid oleksid 4,1 % SKPst eelarveaastal 2015/2016 ja 2,7 % SKPst eelarveaastal 2016/2017. Kõnealuseid eesmärke on võimalik saavutada, kui struktuurne eelarvepositsioon paraneks vastavalt 0,5 % SKPst ja 1,1 % SKPst. Lähtestsenaariumiks on komisjoni ajakohastatud 2015. aasta kevadprognoos, mis sisaldab varem teatavaks tehtud vabalt valitud meetmeid mahus 1,4 % SKPst eelarveaastatel 2015/2016 ja 2016/2017, millest umbes kolmveerandi moodustavad kulukärped. Selline kohandamiskava tagab piisava kindlusvaru võrreldes eelarvepuudujäägi kontrollväärtusega (3 % SKPst) ja seda peetakse majanduskasvu kõige vähem pärssivaks; samal ajal võimaldab see kinni pidada struktuurse eelarvepositsiooni parandamise miinimumnõudest (0,5 % SKPst aastas). Nende eesmärkide saavutamiseks peab Ühendkuningriik täielikult ja õigeaegselt rakendama meetmed, mis on teatavaks tehtud 2015. aasta eelarves ja sellele eelnenud ajal, pidades silmas, et mis tahes muudatused praegu kehtivates kavades mõjuksid eelarvele neutraalselt; sellisel juhul ei ole vaja võtta täiendavaid meetmeid lisaks juba teatavaks tehtud meetmetele,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

               (1)Ühendkuningriik peaks kõrvaldama praeguse ülemäärase eelarvepuudujäägi hiljemalt eelarveaastaks 2016/2017.

               (2)Ühendkuningriik peaks saavutama valitsemissektori nominaalse eelarvepuudujäägi 4,1 % SKPst eelarveaastal 2015/2016 ja 2,7 % SKPst eelarveaastal 2016/2017, mis peaks vastama struktuurse eelarvepositsiooni parandamise eesmärkidele 0,5 % SKPst eelarveaastal 2015/2016 ja 1,1 % SKPst eelarveaastal 2016/2017, tuginedes komisjoni ajakohastatud 2015. aasta kevadprognoosile.

               (3)Ühendkuningriik peaks täielikult rakendama eelarvetes ja sügisaruannetes esitatud konsolideerimismeetmed, mis on teatavaks tehtud 2015. aasta eelarves ja sellele eelnenud ajal, et saavutada struktuurse eelarvepositsiooni korrigeerimine soovitatud määral, tagades samal ajal, et mis tahes muudatused praegu kehtivates kavades mõjuvad eelarvele neutraalselt. Ühendkuningriik peaks järgmises kulukavade ülevaates kulukärpeid üksikasjalikumalt kirjeldama. Kulukärped on vajalikud, selleks et tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimine eelarveaastaks 2016/2017.

               (4)Ühendkuningriik peaks kiirendama valitsemissektori nominaalse eelarvepuudujäägi vähendamist eelarveaastatel 2015/2016 ja 2016/2017, juhul kui majandus-, finants- või eelarvetingimused osutuvad paremaks, kui praegu eeldatakse. Eelarve konsolideerimise meetmed peaksid tagama valitsemissektori struktuurse eelarvepositsiooni püsiva paranemise majanduskasvu soodustaval viisil. Eelkõige tuleks vältida kapitalikulutuste täiendavat kärpimist.

               (5)Nõukogu kehtestab Ühendkuningriigile tähtpäeva [15. oktoober] 2015 tõhusate meetmete võtmiseks ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõike 4a kohase üksikasjaliku aruande esitamiseks konsolideerimisstrateegia kohta, mis eesmärkide saavutamiseks on kavandatud.

               Lisaks sellele peaksid Ühendkuningriigi ametiasutused i) täitma kohustuse seada endale keskpika perioodi eesmärk, mis on sätestatud stabiilsuse ja kasvu paktis, ning ii) rakendama kavandatud riikliku pensioniea tõstmise reformid, et aidata kaasa riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse tugevdamisele.

               Samuti on eelarve konsolideerimise strateegia edu tagamiseks oluline toetada konsolideerimist ulatuslike struktuurireformidega kooskõlas nõukogu poolt Ühendkuningriigile Euroopa poolaasta raames antud soovitustega ning eelkõige makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse ennetava osaga seotud soovitustega,

               Käesolev soovitus on adresseeritud Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6.

                     (2)
                  Kõik Ühendkuningriigi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega seotud dokumendid on kättesaadavad aadressil

                     http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/uk_en.htm

                     (3)
                  SKP kasv 2015. aasta esimeses kvartalis avaldati pärast komisjoni 2015. aasta kevadprognoosi lõpetamist ja seetõttu põhineb praegune tõhusatele meetmetele antud hinnang ajakohastatud prognoosil.

                     (4)
                  Avaldatud kevadprognoos kajastab ainult kalendriaasta näitajaid. Eelarveaastate väärtused on arvutatud avaldatud prognoosi kvartaliandmete alusel.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,22.5.2017
            COM(2017) 508 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Hispaania 2017. aasta riiklikku reformikavaja esitatakse nõukogu arvamus Hispaania 2017. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Hispaania 2017. aasta riiklikku reformikava

                  ja esitatakse nõukogu arvamus Hispaania 2017. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 5 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta,
                  2
                eriti selle artikli 6 lõiget 1,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust
                  3
               ,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone
                  4
               ,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)16. novembril 2016 võttis komisjon vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi,
                  5
                mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2017) algust. Euroopa Ülemkogu kiitis 9.–10. märtsil 2017 heaks iga-aastases majanduskasvu analüüsis esitatud prioriteedid. 16. novembril 2016 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande,
                  6
                milles nimetati Hispaaniat ühe liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal päeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta. Euroopa Ülemkogu kiitis kõnealuse soovituse heaks 9.–10. märtsil 2017 ja nõukogu võttis selle vastu 21. märtsil 2017
                  7
               .

               (2)Kuna Hispaania rahaühik on euro ning majandus- ja rahaliidu riigid on üksteisega tihedalt seotud, peaks Hispaania tagama talle esitatud 1.–3. soovituses kajastuva euroala soovituse täieliku ja õigeaegse täitmise.

               (3)2017. aasta aruanne Hispaania kohta
                  8
                avaldati 22. veebruaril 2017. Selles hinnati Hispaania edusamme nõukogu poolt 12. juulil 2016 vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud soovituste järelmeetmete võtmisel ja strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi, mille tulemused avaldati samuti 22. veebruaril 2017
                  9
               . Komisjoni analüüsi põhjal võib järeldada, et Hispaanias esineb makromajanduslik tasakaalustamatus, millel on piiriülene mõju. Eeskätt vähenevad tänu jooksevkonto ülejäägile Hispaania netoväliskohustused, mis on sellegipoolest endiselt küllaltki suured ja mille tõttu võib riik olla haavatav turumuutuste suhtes. Erasektori võlatase on märkimisväärselt langenud, eriti äriühingute puhul, kuid kodumajapidamiste võlakoormus on jätkuvalt suur. Majanduskasvust on saanud võla vähenemise peamine põhjus, kuid riigi rahandusega seotud riskid on keskpikas perspektiivis siiski suured. Eriti oluline on võtta meetmeid, millega vähendataks tasakaalustamatuse kahjuliku mõju riski Hispaania majanduse ning – Hispaania majanduse suurust ja piiriülest tähtsust arvestades – majandus- ja rahaliidu jaoks. Finantssektor on tänu selle käimasolevale restruktureerimisele, väikestele rahastamiskuludele ja majanduse elavnemisele püsinud väga stabiilsena. Töökohtade loomine on viimastel aastatel jõudsalt edenenud ja töötuse tase on kiiresti langenud, kuid püsib siiski kõrgel. Töökohtade loomisel ja konkurentsivõime suurenemisel on viimastel aastatel olnud olulisteks teguriteks tööturureformid ja palgatõusude piiramine.

               (4)Hispaania esitas oma 2017. aasta riikliku reformikava 28. aprillil 2017 ja 2017. aasta stabiilsusprogrammi 29. aprillil 2017. Et võtta arvesse kõnealuste programmide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (5)Asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi on võetud arvesse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest 2014.–2020. aastal rahastatavates riiklikes programmides. Nagu on nähtud ette kõnealuseid fonde reguleeriva õigusaktiga,
                  10
                võib komisjon liikmesriigilt nõuda, et see vaataks läbi oma asjaomased Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest rahastatavad programmid ja muudaks neid, kui see on vajalik riigipõhiste soovituste rakendamise toetamiseks. Komisjon on esitanud täiendavad suunised nende normide kohaldamiseks
                  11
               .

               (6)Hispaania suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti paranduslikku osa. 2017. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt kavatseb Hispaania korrigeerida ülemäärase eelarvepuudujäägi 2018. aastaks, mis on kooskõlas nõukogu 8. augusti 2016. aasta teatisega. Eelduste kohaselt väheneb valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk veelgi, jõudes 2020. aastal 0,5 %-ni SKPst. Programmis esitatud kuluprognoosid hõlmavad kiirteede ja finantssektoriga seotud tingimuslike kohustuste realiseerumist, mille maht on ligi 0,4 % ja 0,2 % SKPst vastavalt 2017. ja 2018. aastal. Keskpika perioodi eesmärki, milleks on tasakaalus struktuurne eelarvepositsioon, stabiilsusprogrammi perioodil prognoosi kohaselt ei saavutata. Ümberarvutatud struktuurne eelarvepositsioon
                  12
                peaks 2020. aastal jõudma -1,9 %-ni SKPst. Stabiilsusprogrammi kohaselt langeb valitsemissektori võla suhe SKPsse 2017. aastal 98,8 %-ni SKPst, 2018. aastal 97,6 %-ni SKPst ja 2020. aastal 92,5 %-ni SKPst. Programmi makromajanduslikud eeldused on kuni 2018. aastani usutavad ja muutuvad pärast seda pisut liiga optimistlikeks. Üldiselt sõltub kavandatud eesmärkide saavutamine jätkuvalt soodsast majandusolukorrast, millega on aga seotud riskid. Samuti võivad eelarve-eesmärkide saavutamist ohustada hiljutiste maksumeetmete mõjust tuleneva ebakindlusega seotud riskid. Lisaks sellele, kui võtta arvesse tingimuslike kohustuste eeldatavat materialiseerumist (mida komisjoni prognoosi kaasatud ei ole), eeldatakse programmis märkimisväärselt suuremat kulude kärpimist, kui on ette nähtud komisjoni prognoosis 2017. ja 2018. aastal. Samuti ei ole täpselt välja toodud meetmeid, mida on vaja kavandatud eelarvepuudujäägi eesmärkide saavutamiseks 2018. aastal.

               (7)8. augustil 2016 palus nõukogu Hispaanial korrigeerida ülemäärane eelarvepuudujääk 2018. aastaks ning eelkõige vähendada valitsemissektori eelarvepuudujääki 2016. aastal 4,6 %-ni SKPst, 2017. aastal 3,1 %-ni SKPst ja 2018. aastal 2,2 %-ni SKPst. Valitsemissektori eelarvepositsiooni kõnealune paranemine vastab komisjoni 2016. aasta ajakohastatud kevadprognoosi kohasele struktuurse eelarvepositsiooni halvenemisele 0,4 % SKPst 2016. aastal ja paranemisele 0,5 % SKPst nii 2017. kui ka 2018. aastal. 2016. aastal saavutas Hispaania valitsemissektori nominaalse eelarvepuudujäägi 4,5 % SKPst, mis on veidi väiksem nõukogu seatud eesmärgist. Komisjoni 2017. aasta kevadprognoosis eeldatakse, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk langeb – eeldusel, et poliitikat ei muudeta – 2017. aastal 3,2 %-ni SKPst ja seejärel 2018. aastal 2,6 %-ni, mis on 0,1 % ja 0,4 % SKPst rohkem kui stabiilsusprogrammis ettenähtud ja nõukogu poolt seatud valitsemissektori eelarvepuudujäägi eesmärgid. Vastupidiselt stabiilsusprogrammile ei eeldata kevadprognoosis eespool nimetatud tingimuslike kohustuste realiseerumist. Eeldatakse, et 2016.–2017. aasta kumulatiivne eelarvekohandus saavutatakse napilt, kuid eeldusel, et poliitikat ei muudeta, prognoositakse, et 2018. aastal nõukogu poolt taotletud eelarvekohandust ei saavutata. Lisaks sellele palus nõukogu 2016. aasta augustis, et Hispaania võtaks meetmeid eelarveraamistiku tugevdamiseks, kuid stabiilsusprogramm ei sisalda plaane tõhustada stabiilsusseaduse kulueeskirjade panust riigi rahanduse jätkusuutlikusse. Üldiselt on nõukogu seisukohal, et Hispaania peab olema valmis võtma stabiilsuse ja kasvu pakti nõuete ning eriti nõukogu 8. augusti 2016. aasta teatise täitmiseks täiendavaid meetmeid, eelkõige 2018. aastal.

               (8)Hispaanial puudub selge ja sidus riigihanke poliitikaraamistik, mis tagaks õigusnormide täitmise, konkurentsi kõrge taseme ja majandusliku tasuvuse, eeskätt tulemuslike ex ante ja ex post kontrollimehhanismide, suurema läbipaistvuse ning avaliku sektori ja võrgustiku sektori hankijate vahelise koordineerimise abil kõigil valitsustasanditel. Valitsus on 2017. aastal esitanud riigihangete järelevalve süsteemi parandamiseks, mõned meetmed, mis ootavad praegu parlamendi heakskiitu.

               (9)Hispaania on teinud edusamme võitluses korruptsiooniga, eelkõige haldusotsuste tegemise läbipaistvuses ja konkreetsemalt erakondade rahastamise läbipaistvust, varade deklareerimist ja huvide konflikte käsitleva õigusakti vastuvõtmisel. Nüüd tuleb keskenduda nende meetmete rakendamisele. Kuid hoolimata sellest, et uuritud on suurt hulka korruptsioonijuhtumeid nii kohalikul kui ka piirkondlikul tasandil, ei ole nendel valitsustasanditel välja töötatud korruptsiooniriskide vähendamise ennetavaid strateegiaid, mis vastaksid konkreetse tasandi vajadustele, ning puudub ka kõigi valitsustasandite ühine ennetav strateegia. Konkreetseid järelmeetmeid ei ole võetud järgmiste probleemide lahendamiseks: rikkumistest teatajate kaitset käsitleva õigusakti puudumine, hiljuti asutatud huvide konfliktidega tegeleva ameti sõltumatuse tase ja lobitööd reguleerivate õigusnormide puudumine. Muret tekitab ka korruptsioonijuhtumite ülemäära aeganõudev menetlemine kohtus. Kuigi kriminaalmenetluse seadust muudeti 2015. aastal, et piirata uurimiseks ettenähtud aega ja vähendada põhjendamata viivitusi kriminaalmenetluses, võib see meede viia keerukate korruptsioonijuhtumite puhul karistamatuseni, sest selliste juhtumite puhul jääksid tähtajad kohtuasjade ettevalmistamiseks liiga lühikeseks.

               (10)Hoolimata sellest, et Hispaania harilik käibemaksumäär vastab ELi keskmisele, saab Hispaania käibemaksust suhteliselt vähe tulu. Selle põhjuseks on peamiselt asjaolu, et Hispaanias kohaldatakse mitmesuguste toodete ja teenuste suhtes ulatuslikult erandeid ja vähendatud maksumäärasid. Selle tulemusel esines 2014. aastal Hispaanias ELi suurim poliitikalünk (59 % võrreldes ELi keskmisega, mis oli umbes 44 %). Samuti on Hispaanias keskkonnamaksudest saadav tulu ELi väikseimate hulgas, hoolimata viimastel aastatel peamiselt energiasektoris võetud meetmetest. Saastamise ja ressursside kasutamise maksustamine võib suurendada tulu ning tuua olulist sotsiaal- ja keskkonnakasu. Lisaks esineb normatiivset hajuvust, mille tulemusel on piirkondlikul tasandil teatavate keskkonnamaksude suhtes kasutusele võetud erinevad lähenemisviisid. Mis puudutab kulutusi, siis valitsus on teinud Hispaania sõltumatule eelarveasutusele AIReF ülesandeks viia läbi kõiki valitsemissektori tasandeid hõlmav kulutuste läbivaatamine. Läbivaatus aitab kindlaks teha valdkondi, kus kulutusi saab katta ressursside tõhusama kasutamisega.

               (11)Töökohtade loomine on viimastel aastatel jõudsalt edenenud, seda on toetanud tööturureformid ja palgatõusude piiramine. Töötuse tase on kiiresti langenud, kuid püsib siiski ELi kõrgeimate hulgas, eelkõige noorte ja madala kvalifikatsiooniga töötajate seas, millega kaasneb oht, et need inimesed jäävad tööturult kõrvale. Peaaegu pooled töötutest on olnud töötud kauem kui aasta. Hispaania võtab meetmeid noorte toetamiseks, eeskätt noortegarantii kriteeriumite laiendamise teel, ja pikaajalistele töötutele individuaalse toe pakkumiseks. Meetmete tõhusus sõltub ka piirkondlike avalike tööturuasutuste tegevuse tulemuslikkusest. Nende koostööd sotsiaaltalitustega võiks parandada, selleks et tööotsijatele, eelkõige pikaajalistele töötutele ja sissetuleku tagamise toetust saavatele inimestele paremini laiendatud teenuseid pakkuda. Samal ajal võiks parandada avalike tööturuasutuste koostööd tööandjatega, eriti sel teel, et tööturuasutuste kaudu täidetaks rohkem töökohti.

               (12)Ajutiselt töötavate inimeste osakaal Hispaanias on üks ELi suurimaid ja paljud ajutised lepingud on väga lühiajalised. Võimalused ajutiselt lepingult üle minna tähtajatule töölepingule on ELi keskmisega võrreldes väga väikesed. Ajutiste lepingute laialdast kasutamist seostatakse väiksema tootlikkuse kasvuga (sealhulgas seetõttu, et tööalase täiendkoolituse võimalused on piiratud), kehvemate töötingimuste ja suurema vaesusriskiga. Tundub, et hiljutistel tööturureformidel on tähtajatute ja ajutiste lepingute vahelise killustatuse vähendamisele olnud veidi positiivset mõju ning tööinspektsioonide jätkuv tugevdamine on andnud häid tulemusi ajutiste lepingute kuritarvitamise vastu võitlemisel. Mõned Hispaania tööturu eripärad vähendavad siiski tööandjate soovi töötajaid tähtajatu lepinguga tööle võtta, sealhulgas ebakindlus töötaja töölt vabastamisele järgneva õigusliku vaidluse korral ja tähtajatu lepinguga töötajatele lepingu ülesütlemisel makstavad võrdlemisi suured hüvitised. Lisaks sellele on inimeste töölevõtmise stiimulite süsteem laialivalguv ja see ei ole tulemuslikult suunatud tähtajatute töölepingute kasutamise edendamisele. Hoolimata sellest, et Hispaania on hiljuti kokku kutsunud tööhõive kvaliteedi töörühma, ei ole riik veel välja töötanud põhjalikku plaani tööturu killustatuse vastu võitlemiseks, kuigi 2014. aastal sõlmiti selleteemaline kokkulepe valitsuse ja sotsiaalpartnerite vahel.

               (13)Sissetulekutoetuse saamise tingimused on eri piirkondades ja toetuskavades erinevad, samuti on erinevad seosed aktiveerumise ja toetuste saamise vahel. Teatavad abivajavate leibkondade rühmad ei saa sissetulekutoetust. Toetuskavade vähest tulemuslikkust seletavad osaliselt suured erinevused piirkondlike miinimumsissetulekutoetuste saamise tingimustes ja toetuste asjakohasuses ning riikliku toetuste süsteemi jagunemine mitmeks toetuskavaks, mis on suunatud tööotsijate eri kategooriatele ja mida haldavad eri asutused. Killustatus toob kaasa abivajajatele antava toetuse ebajärjekindluse ja takistab integreeritud süsteemide kasutuselevõttu. Mitmesuguste probleemide lahendamiseks on pooleli uuring, mille eesmärk on riiklike ja piirkondlike sissetulekutoetuste kavade tulemuslikkuse hindamine. Peretoetustel ei ole soovitud mõju. Lisaks sellele, kui võtta arvesse maksuvähenduste mõju, on maksusoodustuste süsteem üldiselt veidi regressiivne. Samuti suureneb lapsehoiuteenuste kasutamine koos perekonna sissetulekuga, millest võib järeldada, et väikese sissetulekuga peredel on juurdepääs lapsehoiuteenustele takistatud. Pikaajalise hoolduse teenuste pakkumine paraneb, kuid erineb piirkonniti ja vajadused selles valdkonnas ei ole veel täidetud.

               (14)Nõrgad haridustulemused mõjutavad Hispaania tootlikkuse kasvu potentsiaali pikemas perspektiivis negatiivselt. Kuigi olukord on viimastel aastatel oluliselt paranenud, püsib haridussüsteemist varakult lahkunud noorte osakaal ELi suurimate hulgas. Piirkondade vahel on suured erinevused haridussüsteemist varakult lahkujate ja õpilaste õpitulemuste, eeskätt põhioskuste osas. Heade tulemustega piirkondades on eduka koolihariduse tagamisel oluline roll õpetajate koolitamisel ja õpilaste individuaalsel toetamisel. Hispaania on klassi kordama jäänud õpilaste määra poolest ELis teisel kohal, mis suurendab kooli pooleli jätmise riski, alandab ootuseid tulemustele ja suurendab kulutusi haridusele. Kolmanda taseme haridusega inimeste tööalane konkurentsivõime püsib võrdlemisi madal. Üliõpilaste ja õppejõudude vähene liikuvus, piiratud praktikavõimalused, stiimulite puudumine ja ülikoolide juhtimise jäikus on endiselt takistuseks koostööle ettevõtjatega hariduse või teadusuuringute valdkonnas.

               (15)Tootlikkuse ja konkurentsivõime suurendamiseks peaks Hispaania rohkem edendama teadusuuringuid ja innovatsiooni. Kuid innovatsiooninäitajad on languses, olles nüüd madalamal tasemel kui 2007. aastal, ning lõhe Hispaania näitajate ja ELi keskmiste näitajate vahel on aja jooksul suurenenud. Kehvad tulemused innovatsiooni valdkonnas langevad kokku vähenevate kulutustega arendus- ja teadustegevusele erasektoris, mis osutab puudustele teadusuuringute ja innovatsiooni juhtimisraamistikus. Riiklik teadusagentuur, mis vastutab keskvalitsuse poolse teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamise haldamise eest, hakkas tööle 2017. aasta alguses. Siiani puudub toetusprogrammide eelarvete süstemaatiline mitmeaastane planeerimine. Ka ei hinnata toetusprogrammide tulemuslikkust süstemaatiliselt, et nende kavandamist ja rakendamist parandada. Stiimulite puudumise ja ülikoolide juhtimise jäikuse tõttu on avaliku ja erasektori koostöö nõrk ning teadlased ei liigu eriti avaliku ja erasektori vahel. Koordineerimine eri valitsustasandite vahel ei ole optimaalne ning selle tulemusel ei ole riiklike ja piirkondlike poliitikate koostoime parim.

               (16)Hispaania väike-ettevõtjate tootlikkus on oluliselt madalam kui teiste suurte ELi liikmesriikide väite-ettevõtjate tootlikkus. Arvestades, et väike-ettevõtjaid on Hispaanias väga palju, mõjutab see märkimisväärselt tootlikkust majanduses tervikuna. Äriühingute asutamist, tegutsemist ja kasvamist takistavate tõkete kõrvaldamine tooks seetõttu kaasa investeeringute ja tootlikkuse kasvu. Hispaania valitsus on viimastel aastatel vastu võtnud hulga meetmeid, mille eesmärk on ettevõtete asutamise ja kasvu soodustamine. Selleks, et nendest reformidest täielikult kasu saada, on hädavajalik need konsolideerida ja täielikult rakendada. 2013. aastal vastu võetud turu ühtsuse seadus on aidanud vähendada ettevõtjate lisakulusid, mille põhjuseks on ettevõtluseeskirjades piirkonniti esinevad suured erinevused ja kattuvused. Asjaolu, et ettevõtjad kasutavad järjest enam selle seadusega ette nähtud kaebemehhanismi, et saada hüvitust turulepääsu tõkete eest, viitab sellele, et tegevuslubade andmise korda tuleks veelgi lihtsustada. Tuleb rohkem pingutada, et parandada koordineerimist asjaomaste avaliku sektori haldusasutuste vahel, muu hulgas ka valdkondlike konverentside tasandil. See on hädaajalik tagamaks, et kehtivad ja kavandatavad õigusaktid kõigil tasanditel aitaksid tulemuslikult kõrvaldada ebavajalikke tõkkeid turule sisenemisele, sealhulgas uutele ärimudelitele jagamismajanduses. Jaemüügisektoris piiravad kahekordsed loanõuded jaekaubandusettevõtetele jätkuvalt ja ilma põhjuseta turule sisenemist. Juhiga sõiduki teenuste sektorit ja lühiajalise majutuse teenuste sektorit reguleerivate õigusaktidega piirkondlikul tasandil ettenähtud nõuded turulepääsuks võivad põhjendamatult takistada jagamismajanduse tasakaalustatud arengut. Hispaania on 2017. aasta esimestel kuudel samme astunud turu ühtsuse seaduse mõju võimendamiseks; näited sellest on hiljuti vastu võetud seaduse rakendamise juhend ning avaldatud loend seaduse kohaldamise headest ja halbadest tavadest.

               (17)Kutsealateenused on endiselt küllaltki piiravalt reguleeritud. Mõnedele teenusepakkujatele antakse valikuliselt protektsionistlikud õigused („reserveeritud tegevusalad“), samal ajal, kui teised sarnase asjakohase kvalifikatsiooniga teenusepakkujad jäetakse kõrvale. Suurel hulgal kutsealadel kehtib kohustus olla kutseühingu liige. Piirangute tase Hispaanias on ELi kaalutud keskmisest kõrgem ehitusinseneride, arhitektide ja giidide puhul. Patendivolinike ja juristide puhul on piirangute tase ELi keskmisest madalam, kuigi juurdepääs juristi kutsealale on reguleeritud rangemalt kui ükski teine kutseala Hispaanias.
                  13
                Kutsealateenuste seaduse eelnõu, millega nähakse muu hulgas ette kutseühingu liikmeks olemise kohustuse ratsionaliseerimine, ei ole ikka veel vastu võetud. Selle reformi eesmärk on ka suurendada kutseorganite läbipaistvust ja aruandekohustust, avada põhjendamatult suletud tegevusalad ja kaitsta turu ühtsust seoses kutseteenustele juurdepääsu ja nende pakkumisega Hispaanias.

               (18)Komisjon on Euroopa poolaasta raames Hispaania majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud tulemused Hispaania 2017. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Hispaaniale esitatud soovituste järelmeetmeid. Arvesse ei ole võetud mitte üksnes nende asjakohasust Hispaania eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka vastavust ELi õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda tulevastesse riiklikesse otsustesse ELi tasandi panus ja tugevdada nii ELi üldist majandusjuhtimist.

               (19)Kõnealust hindamist arvesse võttes on nõukogu stabiilsusprogrammiga tutvunud ja tema arvamus
                  14
                kajastub eelkõige soovituses 1,

               (20)Nõukogu on komisjoni põhjalikust analüüsist ja kõnealusest hindamisest lähtudes riikliku reformikava ja stabiilsusprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel antud nõukogu soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1–3,

               SOOVITAB Hispaanial võtta 2017. ja 2018. aastal järgmisi meetmeid.

               1.Tagada, et järgitakse nõukogu 8. augusti 2016. aasta otsust, millega esitati nõuded ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames, võttes sealhulgas meetmeid ka eelarveraamistiku ja riigihankepoliitika raamistiku tugevdamiseks. Viia läbi ulatuslik kuluanalüüs, selleks et kindlaks teha, millistes valdkondades oleks võimalik kulutuste tõhusust suurendada.

               2.Parandada koordineerimist piirkondlike tööturuasutuste, sotsiaaltalituste ja tööandjate vahel, selleks et paremini täita tööotsijate ja tööandjate vajadusi. Võtta meetmeid, selleks et toetada inimeste töölevõtmist tähtajatute lepingutega. Kõrvaldada piirkondlikud erinevused ja killustatus sissetuleku tagamise skeemides ning parandada perekonnatoetuste skeeme, sealhulgas kvaliteetse lastehoiu kättesaadavust. Suurendada kolmanda taseme hariduse vastavust tööturu vajadustele. Kõrvaldada piirkondlikud erinevused haridustulemustes, eeskätt parandades õpetajate koolitamist ja õpilaste individuaalset toetamist.

               3.Tagada piisavad ja kestlikud investeeringud teadusuuringutesse ja innovatsiooni ning tugevdada nende juhtimist kõigil valitsustasanditel. Tagada turu ühtsuse seaduse põhjalik ja õigeaegne rakendamine kehtivate ja kavandatavate õigusaktide suhtes.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)
                  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

                     (3)
                  COM(2017) 508 final.

                     (4)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 ja P8_ TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM(2016) 725 final.

                     (6)
                  COM(2016) 728 final.

                     (7)
                  ELT C 92, 24.3.2017, lk 1.

                     (8)
                  SWD(2017) 74 final.

                     (9)
                  COM(2017) 90 final.

                     (10)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1303/2013 (millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006) artikkel 23 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).

                     (11)
                  COM(2014) 494 final.

                     (12)
                  Tsükliliselt kohandatud eelarvepositsioon, arvestamata ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid, mille komisjon on ümber arvutanud kokkulepitud metoodikat kasutades.

                     (13)
                  COM(2016) 436 final.

                     (14)
                  Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.