               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,20.5.2020
            COM(2020) 523 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS
            milles käsitletakse Rumeenia 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Rumeenia 2020. aasta lähenemisprogrammi kohta

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS

               milles käsitletakse Rumeenia 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Rumeenia 2020. aasta lähenemisprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 9 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta,
                  2
                eriti selle artikli 6 lõiget 1,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)17. detsembril 2019 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. 17. detsembril 2019 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles nimetati Rumeeniat ühe liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

               (2)26. veebruaril 2020 avaldati 2020. aasta aruanne Rumeenia kohta
                  3
               . Selles hinnati Rumeenia edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel,
                  4
                varasematel aastatel vastu võetud soovituste järelmeetmeid ja Rumeenia edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi, mille tulemused avaldati samuti 26. veebruaril 2020. Komisjon järeldas oma analüüsi põhjal, et Rumeenias esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige on haavatavus seotud kulupõhise konkurentsivõime ja jooksevkonto puudujäägi suurenemisega ekspansiivne eelarvepoliitika ja ettearvamatu ettevõtluskeskkonna kontekstis.

               (3)11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu Euroopa Liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise,
                  5
                milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil.

               (4)Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peavad olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli.

               (5)20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta
                  6
               . Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud klausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon jagas oma teatises nõukoguga seisukohta, et arvestades COVID-19 puhangust tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, võimaldab praegune olukord klausli aktiveerida. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul teha komisjoni soovituse alusel otsuse võtta vastu muudetud eelarvekurss. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid.

               (6)Jätkuvaid meetmeid on vaja pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning tehes kriisist põhjalikud järeldused.

               (7)COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida ühtne turg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleb ühtse turu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada, niipea kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusektoris on vaja kriisiks valmisoleku kavasid, mis hõlmavad eelkõige täiustatud hankestrateegiaid, mitmekesistatud tarneahelaid ja elutähtsa varustuse strateegilisi varusid. Need on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamised elemendid.

               (8)Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke,
                  7
                et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Rumeeniat julgustatakse neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata probleemidest kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid.

               (9)Pandeemia sotsiaal-majanduslikud tagajärjed on investeeringute ja tööviljakuse märkimisväärsete erinevuste ning erineva spetsialiseerumise tõttu Rumeenia piirkondade lõikes tõenäoliselt erinevad. Sellega kaasneb suur oht, et piirkondlikud erinevused Rumeenias suurenevad, mis pöörab ümber juba täheldatud suundumuse vähendada veidi erinevusi pealinna ja ülejäänud piirkondade või linna- ja maapiirkondade vahel. Arvestades ohuga, et liikmesriikidevaheline lähenemisprotsess võib ajutiselt seiskuda, nõuab praegune olukord sihipäraseid poliitikameetmeid.

               (10)Rumeenia esitas 8. mail 2020 oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 14. mail 2020 oma 2020. aasta lähenemisprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (11)Rumeenia suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti paranduslikku osa.

               (12)Nõukogu otsustas 3. aprillil 2020, et 2019. aasta eelarvepuudujäägi kriteeriumi täitmata jätmise tõttu on Rumeenial ülemäärane eelarvepuudujääk. Otsus põhines valitsuse ajakohastatud eelarve-eesmärkidel, mis kajastasid käesoleva aasta kohta esitatud eelarve täitmise andmeid. 2019. aasta valitsemissektori eelarvepuudujääk 4,3 % SKPst kinnitas rikkumist. Rikkumine tulenes eelarve tasakaalustamatuse pidevast suurenemisest, mis sai alguse tugeva majanduskasvu perioodil 2016. aastal rakendama hakatud ekspansiivsest eelarvepoliitikast. Süstemaatilised ja korduvad erandid riiklikest eelarve-eeskirjadest selle ajavahemiku jooksul muutsid need eeskirjad suures osas ebatõhusaks. Lisaks sellele on Rumeenia korduvalt jätnud võtmata tõhusaid meetmeid vastusena nõukogu soovitustele, mis on talle esitatud märkimisväärse kõrvalekalde menetluse kontekstis. Samuti esitas nõukogu 3. aprillil 2020 soovituse valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks Rumeenias hiljemalt 2022. aastaks.

               (13)Riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus oli Rumeenias ohus juba enne COVID-19 puhangut, mis oli tingitud suurest eelarvepuudujäägist ja elanikkonna vananemisega seotud kulude, eelkõige pensionide prognoositavast märkimisväärsest suurenemisest. 2019. aasta septembris suurendati vanaduspensioni 15 % ning vastavalt 2019. aasta suvel vastu võetud pensioniseadusele peaks see 2020. aasta septembris suurenema 40 % ja 2021. aasta septembris ümberarvutuste tulemusena veelgi. Seega suureneksid pensionikulud ajavahemikul 2020–2022 oluliselt. COVID-19 pandeemia mõju majandustegevusele ja selle leevendamiseks vajalik eelarve kohandamine suurendavad veelgi eelarve jätkusuutlikkuse riske. Eelnevad eelarvepoliitilised otsused on jätnud Rumeeniale COVID-19 puhangu tagajärgedega tegelemiseks väikesed eelarvepuhvrid.

               (14)2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori nominaalne eelarvepositsioon halvenema 2019. aasta puudujäägilt 4,3 % SKPst 2020. aastal puudujäägini 6,7 % SKPst, samas kui valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks suurenema 35,2 %-lt 2019. aastal 40,9 %-le 2020. aastal. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus. Lisaks sellele on eelarveprognooside aluseks riigipõhised riskid, nimelt ei tundu mõned tuluartiklid olevat kooskõlas aluseks olevate makromajanduslike prognoosidega, samas kui mõne jooksva kuluartikli mõõdukus näib põhinevat programmis täpsustamata eelarve konsolideerimise meetmetel.

               (15)Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana liidu koordineeritud lähenemisviisist on Rumeenia võtnud eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti palju mõjutatud inimestele ja sektoritele. 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt oli nende eelarvemeetmete maht 1,2 % SKPst. Meetmed hõlmavad koondamishüvitisi töötajatele ja sarnaseid hüvitisi muudele tööliste kategooriatele, meditsiiniseadmete ostmist ja muid COVID-19 puhangu vastu võitlemiseks vajaminevaid kulutusi ning lisatasusid tervishoiutöötajatele, kes tegelevad COVID-19 nakkusega patsientidega. Lisaks on valitsus teatavaks teinud meetmed, millel ei ole otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad toetada ettevõtete likviidsust. Nende meetmete hulka kuuluvad maksude tasumise edasilükkamine, käibemaksu tagastamise kiirendamine, laenugarantiid VKEdele, ajutine moratoorium kodumajapidamiste ja ettevõtete pangalaenude osamaksete tasumisele ning VKEde üüri- või kommunaalkulude tasumise edasilükkamine. Üldiselt on Rumeenia valitsuse võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni teatises „Euroopa koordineeritud majanduslikud meetmed COVID-19 puhangule reageerimiseks“.

               (16)Kui poliitikat ei muudeta, on Rumeenia valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal -9,2 % SKPst ja 2021. aastal -11,4 % SKPst. Komisjon prognoosib, et valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks 2020. aastal olema 46,2 %.

               (17)Rumeenia kuulutas erakorralise seisukorra välja 16. märtsil 2020. 25. märtsist 2020 pidid kõik koolid ja kauplused (välja arvatud esmatarbekaupu müüvad kauplused) oma uksed sulgema ja jõustusid piiriületuspiirangud. Liikumine avalikes kohtades oli lubatud ainult piiratud juhtudel ja üle 65-aastaste inimeste suhtes olid kehtestatud rangemad meetmed. Rumeenia rakendas ka rahvusvahelise reisimise keeldu teatavatesse riikidesse ja kehtestas mitmes linnas range karantiini. Selline olukord on kahjustanud majanduse tootmissektorit, sest liikumispiirangutel on olnud majandustegevusele väga negatiivne mõju. Tööstussektoris lõpetas mitu tootjat märtsis tootmise ning sellel on tugev ülekanduv mõju peamistele sektoritele, näiteks autotööstusele. Sarnaseid arenguid on täheldatud ka jaemüügi- ja majutussektorites. Koondmõju tõukab majanduse 2020. aastal langusesse. Erakorraline seisukord lõppes 14. mail 2020 ja Rumeenia teatas, et rakendab järk-järgult liikumispiirangute lõpetamist. Alates 15. maist 2020 kehtestati meetmed, mis käsitlevad liikumise lihtsustamist linnade piires, jaemüügisektori osalist taaskäivitamist ning kaitsemaskide kohustuslikku kandmist suletud avalikes ruumides ja kaubanduspindadel, ühistranspordis ja töökohtades. Mõned autotööstuse sektori tootjad alustasid 2020. aasta mai alguses järk-järgult tegevust. Valitsus valmistab ette täiendavaid meetmeid majanduse taastamiseks.

               (18)Pandeemia on pannud tervishoiusüsteemi enneolematu surve alla. Kriis tabas süsteemi, mida iseloomustasid struktuursed puudused, nagu väikesed kulutused ja ebavõrdne juurdepääs tervishoiuteenustele. Sellega seoses on peamiseks väljakutseks tervishoiusüsteemi vastupanuvõime ja šokkidele reageerimise suutlikkuse parandamine. Viivitamatu reageerimise raames ostis Rumeenia elutähtsaid meditsiinitooteid ja lisas COVID-19ga seotud ravikulud kindlustamata isikute minimaalsete hüvitiste paketti. Tervishoiutöötajate (sealhulgas perearstide) märkimisväärne nappus ja vananenud meditsiiniasutused, meditsiinitoodete puudus, tervishoiutöötajate ebapiisav väljaõpe ning ravi eri tasandite vähene järjepidevus ja integratsioon nõrgendavad tervishoiusüsteemi vastupanuvõimet. Teatatud rahuldamata ravivajaduste maht suurenes juba enne COVID-19 kriisi ja tõenäoliselt on tervishoiuteenuste kättesaadavus veelgi halvenenud. Pandeemia tõi veelgi esile piirkondlikud erinevused ning lõhe tervishoiuteenuste kättesaadavuses madala sissetulekuga rühmade ja eakate jaoks. Pikemas perspektiivis on rahvastiku vananemine ja ränne probleemid, mis avaldavad tervishoiusüsteemi jätkusuutlikkusele üha suuremat survet. COVID-19 kontekstis on sama oluline käsitleda struktuurseid küsimusi, sealhulgas ennetava, ambulatoorse ja kogukonnapõhise hoolduse arendamist sihipäraste avaliku poliitika meetmetega. Rumeenia tervishoiusüsteemi tugevdamiseks on vaja pikaajalisi investeeringuid, kindlustades tervishoiutöötajate ja meditsiiniseadmete olemasolu, edendades tehnoloogilisi ja rakendusuuringuid ning parandades tervishoiuteenuste katvust ja kättesaadavust kõigile kodanikele, ka linnavälistes piirkondades, sealhulgas e-tervise teenuste kasutamise kaudu.

               (19)Viimaste aastate kiire majanduskasv on toonud kaasa sotsiaalsete tingimuste paranemise. Leibkonna kasutada olev kogutulu suurenes 2019. aastal 5,7 %. Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse oht (2019. aastal 31,2 %) oli üks ELi suuremaid, kuid see on stabiilselt vähenemas. Pandeemia mõju majandusele võib aga viia sotsiaalsete tingimuste halvenemiseni. Eeldatakse, et vaesus ja sotsiaalne tõrjutus (sealhulgas laste vaesus, palgavaesus ja sissetulekute ebavõrdsus) suurenevad, kusjuures haavatavad rühmad, nagu ebatüüpilises töösuhtes töötajad, deklareerimata töötajad, füüsilisest isikust ettevõtjad, romad, puuetega inimesed, eakad ja kodutud, on kõige enam ohustatud. Sotsiaalkaitsemeetmete katvus ja piisavus ning maksu- ja hüvitissüsteemi tõhusus tulude ümberjaotamisel on endiselt piiratud. Maapiirkondades ja mitteametlikes asulates elavatel lastel on piiratud juurdepääs kvaliteetsele alusharidusele ja lapsehoiule, piisavale toitumisele, tervishoiuteenustele ja eluasemele. Sotsiaaltoetuse võrdlusindeksit, mida kasutatakse enamiku sotsiaaltoetuste alusena, ei ole alates 2008. aastast ajakohastatud. Miinimumsissetulekutoetuse piisavus on endiselt üks madalamaid ELis. 2016. aastal vastu võetud miinimumsissetuleku reformi rakendamine on edasi lükatud 2021. aastasse. Sotsiaal- ja esmatähtsad teenused on endiselt suures osas ebapiisavad, sealhulgas sellistes valdkondades nagu vesi ja kanalisatsioon, energia ja eluase. Lisaks on territoriaalne jaotus ebaühtlane ning seda iseloomustavad märkimisväärsed erinevused maa- ja linnapiirkondade vahel. See võib piirata võimet võtta pandeemia mõju vastaseid meetmeid. Sotsiaalmajanduse potentsiaali sotsiaalsete tingimuste parandamiseks ei ole veel ära kasutatud.

               (20)2019. aastal oli tööturu areng positiivne, kuid erinevused eri piirkondade ning maa- ja linnapiirkondade ning sotsiaal-majanduslike rühmade vahel püsivad. Tööturult kõrvalejäämise määr on kõrge, eriti naiste, noorte, madala kvalifikatsiooniga töötajate, puuetega inimeste ja eakate puhul. COVID-19 puhanguga seoses on tõenäoline, et koos töötuse ja tööturult eemalejäämise kiire kasvuga praegused probleemid süvenevad. Komisjoni prognoosi kohaselt suureneb töötuse määr 2020. aastal 6,5 %ni ja väheneb 2021. aastal 5,4 %ni. Deklareerimata töö on endiselt probleem ja selle negatiivne mõju võib praeguses olukorras suureneda, rõhutades vajadust toetada üleminekut deklareeritud tööle. Seetõttu on kriisist mõjutatud haavatavate rühmade ja töötajate vajadustele vastavad õigeaegsed ja kohandatud teenused väga olulised. Lisaks hiljuti algatatud koondamiskavale on tööturu lühi- ja pikaajalise vastupanuvõime tugevdamiseks väga oluline arendada juurdepääsu lühendatud tööaja kavadele, edendada sissetulekutoetuse meetmeid ja paindlikku töökorraldust ning kaugtööd mõjutatud töötajate jaoks, kaasates sotsiaalpartnereid.

               (21)Jätkuv oskuste mittevastavus tööturu vajadustele ja oskuste nappus, mida soodustab demograafiline areng ning hariduse ja koolituse piiratud vastavus tööturu vajadustele, piirasid Rumeenia majanduskasvu potentsiaali juba enne pandeemiat. Õppetegevuses osalevate täiskasvanute osakaal oli 2019. aastal 1,3 %, mis on ELi üks väiksemaid. Vähene osalemine alushariduses ja lapsehoius suurendab õpilaste võimaluste vahelist ebavõrdsust. Hariduse võrdsus, kaasatus ja kvaliteet on endiselt olulised probleemid ning selles valdkonnas on vaja strateegilisi reforme. Rumeenias on suur madala haridustasemega noorte (2019. aastal 15,3 %) ning mittetöötavate ja mitteõppivate noorte (14,7 %, mis on veidi rohkem kui 2018. aastal) osakaal. Endiselt puudub integreeritud üleriigiline strateegia, mis käsitleks haridussüsteemist varakult lahkumist. Eelkõige maapiirkondades ja majanduslikult mahajäänud piirkondades ei ole haridustulemused paranemas. Kõrghariduses osalemise määr on madal ja see ei vasta piisavalt tööturu vajadustele. Teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika (STEM) eriala lõpetanute hulk on endiselt eriti väike. Rumeenia tulemused digitaalmajanduse ja sotsiaalvaldkonna indeksi paljude komponentide, sealhulgas digitaalsed avalikud teenused, kogu elanikkonna digitaaloskused ja ettevõtete digitaliseerimine, puhul on kehvad. Elementaarsed digitaal- ja tarkvaraoskused on ELis ühed madalamad. Ebapiisava digitaristu, õppematerjalide ja ebapiisavate digioskuste tõttu tekitab COVID-19 puhangust tingitud kaugõppele üleminek probleeme haridus- ja koolitusasutustele, haridustöötajatele ja üliõpilastele, eelkõige ebasoodsas olukorras olevatele üliõpilastele ja romadele.

               (22)Pandeemia ja sellest tulenevate liikumispiirangute tõttu on tarneahelad kogu riigis katkenud ning ettevõtted on pidanud vähendama tegevust või selle isegi lõpetama ja inimestel ei ole olnud tööd. Kaubandushäired ja liikumispiirangud mõjutavad rängalt igas suuruses ettevõtteid, eelkõige VKEsid, kes seisavad silmitsi likviidsuspiirangute ja pankrotiriskiga. Valitsus võttis vastu meetmekomplekti, milles on ühendatud kohandatud abi ettevõtetele ja sissetuleku kaitse kõigile mõjutatud töötajatele. Kriisist taastumiseks on vaja täiendavaid vahendeid, et jätkata ettevõtete ja kodumajapidamiste toetamist. Teenuste sektor vajab erilist tähelepanu, sest see kannatab kõige rohkem ja mõnede allsektorite tegevuse maht peaks kahanema pikemaks ajaks kui tootmine. Valitsuse vastumeetmed hõlmavad riigigarantii kava (IMM Invest) loomist, mille suurus on 15 miljardit Rumeenia leud, et pakkuda riigigarantiisid intressivabasid laene sõlmivatele VKEdele investeeringute rahastamiseks ja käibekapitali pakkumiseks. Need garantiid on kasulikud ka pankadele, kes peavad jääma hästi kapitaliseerituks ja likviidseks, et tagada vajalik krediidivoog kodumajapidamistele ja ettevõtetele. Kuna pankade roll ettevõtetele, eelkõige uuenduslikele VKEdele laenu andmisel on seni olnud üsna piiratud, ei pruugi laenugarantiid üksi olla piisavad.

               (23)Majanduse taastumise toetamiseks on oluline kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, muu hulgas asjakohaste reformide kaudu. Kriis näitas veelgi selgemalt, et Rumeenial on kriitiline vajadus taaskäivitada avaliku taristu tööd sellistes valdkondades nagu säästev transport, puhas energia, keskkonna- ja digiteenuste taristu. Linnatransporti iseloomustab sektori halb korraldus ja kohalike teenusepakkujate vähene haldussuutlikkus. Jäätmekäitlussüsteemi iseloomustavad jätkuvalt väga väike olmejäätmete ringlussevõtt ja väga kõrge prügilatesse ladestamise määr. Riikliku energia- ja kliimakava rakendamine nõuab investeeringuid puhtasse tootmisse ja energiakasutusse ning ühest tööstusharust sõltuvate ja CO2-mahukate piirkondade ümberkorraldamisse. Tuleb suurendada jõupingutusi joogi- ja reoveetaristute laiendamiseks ja ajakohastamiseks. Tõsiste struktuuriliste puuduste tõttu on hädavajalikud ka investeeringud õhuseirevõrku. Samuti on vaja ajakohastada teabejagamiseks kasutatavaid digitaalseid avalikke teenuseid, sealhulgas sotsiaal-, haridus- ja tervishoiuvaldkonnas, ning tagada nende kõigi koostalitlusvõime. Suured piirkondlikud erinevused ja mõne sektori madal tootlikkus kahjustavad pikaajalist jätkusuutlikku majanduskasvu. Sama olulised on investeeringud majanduse konkurentsivõime edendamisse, toetades teadus- ja arendustegevust, innovatiivseid VKEsid ja integreerumist liidu strateegilistesse väärtusahelatesse. Ettevõtete investeeringud teadus- ja arendustegevusse on tagasihoidlikud ja piirduvad väikese arvu allsektoritega, mis sõltuvad suurel määral välismaistest otseinvesteeringutest. Teadus- ja arendustegevuse vähenenud rahastamisega avalikest vahenditest on kaasnenud kehv teaduslik ja tehnoloogiline kvaliteet ning nõrgad sidemed akadeemiliste ja äriringkondade vahel. Õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Rumeenial lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige riigiaruande D lisaga hõlmatud territooriumidel
                  8
               . See võimaldaks Rumeenial seda fondi kõige paremini kasutada.

               (24)Avaliku halduse reform on seiskunud. Puudub tõhus strateegilise ja eelarve planeerimise raamistik, millel on järelmõju riigi pikaajalise arengu strateegilisele visioonile, meetmete prioriseerimisele ning poliitika koordineerimisele kesksel ja kohalikul tasandil. Valdkondlik strateegiline raamistik on killustatud ja mõnikord kattuv, samas kui sektorites võtmist vajavaid meetmeid ei prioriseerita. Valitsuse peasekretariaadi strateegilise juhtimise roll ei ole veel konsolideeritud. Pädevuste ja ressursside suur killustatus mõjutab jätkuvalt avalike teenuste osutamist, eriti kohalikul tasandil ja vaestes kogukondades. Bürokraatia ja ebapiisav suutlikkus pakkuda kvaliteetseid teenuseid, sealhulgas digiteenuseid, avaldavad kodanikele ja ettevõtjatele eelkõige kriisi ajal negatiivset mõju. Turu edasist arengut takistavad ettevõtete asutamisel ette nähtud koormavad haldusmenetlused ning teenuseosutajatele, sealhulgas reguleeritud kutsealadele kehtestatud regulatiivsed nõuded. Tugevdatud koostöö Rumeenia turujärelevalveasutuste ja tolliasutuste vahel võib aidata vähendada väljastpoolt liitu imporditud nõuetele mittevastavate toodete hulka. Sagedased ümberkorraldused ja ajutise juhtimise liigne kasutamine takistavad halduse sõltumatust. Endiselt on probleemiks äriühingu üldjuhtimise rakendamine riigi osalusega ettevõtetes.

               (25)Otsustusprotsessi prognoositavus on endiselt suur probleem. Enne kriisi järgiti vaid umbes kolmandikku iga-aastasest valitsuse kavast. Vastu võetud erakorraliste määruste arv oli endiselt väga suur, tekitades ebakindlust ja takistades tõenäoliselt investeerimist. Näiteks avaldas GEO 114/2018 suurt sotsiaal-majanduslikku mõju mitmele sektorile, sealhulgas finantssektorile. Kuigi pangandussektorile negatiivset mõju avaldanud sätted tühistati, on mõned meetmed, mis võivad mõjutada teise samba pensionifondide pikaajalist elujõulisust, endiselt jõus. Riigihankeid käsitlevate õigusaktide prognoositavus ja stabiilsus on endiselt suur probleem. Jätkuvalt on probleemiks ka riigihangete vähene tõhusus ning teatavate meetmete (eelkõige eelkontrolli lihtsustamine) pöördumatus. Regulatiivse mõju hindamise juhtimise, kvaliteedi ja tõhusa kasutamise parandamisel on tehtud vähe edusamme. Valitsuse tasandil puudub kvaliteedikontrolli institutsiooniline raamistik ja regulatiivse mõju hindamise komitee loomise võimalusi alles hinnatakse. Sotsiaaldialoogi toimimine on endiselt piiratud, eelkõige sektori tasandil, samal ajal kui sotsiaalpartnerite sisuline ja pidev kaasamine on praeguse kriisi tingimustes mis tahes väljumis- ja taastamisstrateegia edu võti. Kehtestatud institutsioonilist konsultatsiooniraamistikku ei kasutata piisavalt otsustusprotsessi panustamiseks ning sotsiaalpartnereid ei kaasata piisavalt reformide kavandamisse ja rakendamisse. Arutelud sotsiaaldialoogi seaduse muutmise ja majandussektorite läbivaatamise üle on seiskunud. Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 2018. aasta aprillis esitatud soovituste järelmeetmete võtmine on endiselt ebakindel. Miinimumpalga kindlaksmääramise alalise objektiivse mehhanismi puudumine võib avaldada mõju ettevõtluskeskkonnale.

               (26)Kuigi praegustes soovitustes keskendutakse pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta tsükli jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate soovituste kohta. Viimati nimetatud soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika rahastamise strateegilisel kavandamisel pärast 2020. aastat, sealhulgas praeguse kriisiga seotud leevendusmeetmete ja väljumisstrateegiate puhul.

               (27)Pärast viimastel aastatel toimunud mitmeid tagasilööke on surve pangandussektorile vähenenud, kuna mitmed minevikus muret tekitanud meetmed, sealhulgas pangamaks, tühistati 2020. aasta alguses. Pangandussektor jõudis praegusesse COVID-19 kriisi hästi kapitaliseeritud ja likviidsena, kuigi viivislaenude suhtarv langes alla 5 %. Meetmed, mida valitsus on võtnud kodumajapidamiste ja ettevõtete (eelkõige VKEde) toetamiseks, on olulised ka selleks, et säilitada pangandussektori vastupanuvõime ja pankade suutlikkus šokkidega toime tulla. Kommertspangad on võtnud ka meetmeid klientide toetamiseks, näiteks põhiosa- ja intressimaksete edasilükkamine, krediidi tagasimaksete pikendamine, sularahaautomaatide täitmise tagamine ja internetipõhiste teenuste tasude vähendamine. 20. märtsil 2020 alandas Rumeenia Keskpank rahapoliitika intressimäära ja teatas, et hakkab järelturult ostma Rumeenia leudes nomineeritud riigivõlakirju, et tagada reaalmajanduse ja avaliku sektori sujuv rahastamine. Vaatamata võetud meetmetele, sealhulgas järelevalveasutuste paindlikule usaldatavusele, on tõenäoline, et varade kvaliteet lähikuudel halveneb. Sellega seoses aitab usaldusväärsete laenustandardite säilitamine ja elujõuliste laenuvõtjate toetamise prioriseerimine kaitsta pangandussektori varade kvaliteeti. Lisaks on pankadele stabiilse ja prognoositava regulatiivse keskkonna tagamine oluline eeltingimus nende aktiivse rolli säilitamiseks majandusele laenu andmisel ja majanduse taastamise toetamisel.

               (28)Märkimisväärsed õiguslikud muudatused ja poliitiline surve kohtusüsteemile 2017. ja 2018. aastal ning peaaegu kogu 2019. aasta jooksul on mõjutanud selle tõhusust, kvaliteeti ja sõltumatust ning selle suutlikkust uurida kõrgemal tasemel esinevat korruptsiooni ja selle eest karistusi määrata. Kuigi valitsus toetab praegu korruptsiooni ennetamise ja selle eest karistamise meetmeid ning on näidanud üles valmisolekut tühistada mõned kõige vastuolulisemad meetmed, ei ole Rumeenia veel vajalikke seadusandlikke muudatusi teinud. Neid küsimusi jälgitakse koostöö- ja jälgimiskorra raames. Komisjon jätkab Rumeenia kohtureformi ja korruptsioonivastase võitluse seiret asjaomase korra raames. Seepärast Rumeeniale suunatud riigipõhised soovitused neid valdkondi ei hõlma, kuid on olulised positiivse sotsiaalmajandusliku keskkonna arendamiseks riigis.

               (29)Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades allpool esitatud soovituste täieliku rakendamise, aitab Rumeenia kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus.

               (30)Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Rumeenia majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta lähenemisprogrammi ja 2020. aasta riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Rumeeniale esitatud soovituste järelmeetmeid. Arvesse ei ole võetud mitte üksnes nende asjakohasust Rumeenia eelarve- ja sotsiaal-majanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist.

               (31)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus
                  9
                kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1,

               (32)Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta riikliku reformikavaga ja 2020. aasta lähenemisprogrammiga tutvunud. Käesolevad soovitused võtavad arvesse vajadust võidelda pandeemiaga ja hõlbustada majanduse taastamist kui esimest sammu, mis on vajalik, et teha võimalikuks tasakaalustamatuse kõrvaldamine. Soovitused, mis käsitlevad otseselt makromajanduslikku tasakaalustamatust, mille komisjon on määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 kohaselt kindlaks teinud, kajastuvad soovituses 4,

               SOOVITAB Rumeenial võtta 2020. ja 2021. aastal järgmisi meetmeid.

               1.Järgida kooskõlas nõukogu 3. aprilli 2020. aasta soovitusega
                  10
                eelarvepoliitikat, võttes kõik vajalikud meetmed, et reageerida pandeemiale tulemuslikult ning toetada majandust ja selle taastamist. Vältida selliste alaliste meetmete rakendamist, mis ohustaksid riigi rahanduse jätkusuutlikkust. Tugevdada tervishoiusüsteemi vastupanuvõimet, sealhulgas tervishoiutöötajate ja meditsiinitoodete valdkonnas, ning parandada tervishoiuteenuste kättesaadavust.

               2.Tagada piisav sissetuleku asendamine ja laiendada sotsiaalkaitsemeetmeid ning tagada kõigile juurdepääs olulistele teenustele. Leevendada kriisi mõju tööhõivele, töötades välja paindliku töökorralduse ja aktiveerimismeetmed. Tugevdada oskusi ja digiõpet ning tagada võrdne juurdepääs haridusele.

               3.Tagada majandusele likviidsustoetus, millest saavad kasu ettevõtted ja kodumajapidamised, eelkõige väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted ning füüsilisest isikust ettevõtjad. Kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, et toetada majanduse taastumist. Keskenduda investeeringute tegemisel üleminekule rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale, eelkõige säästvale transpordile, digitaalteenuste taristule, energia puhtale ja tõhusale tootmisele ja kasutamisele ning keskkonnataristule, eelkõige söekaevanduspiirkondades.

               4.Parandada avaliku halduse kvaliteeti ja tõhusust ning otsustusprotsessi prognoositavust, sealhulgas sotsiaalpartnerite piisava kaasamise kaudu.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)

                        ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

                     (3)

                        SWD(2020) 522 final.

                     (4)

                        ELT C 301, 5.9.2019, lk 117.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. märtsi 2020. aasta määrus (EL) 2020/460, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 508/2014 seoses erimeetmetega investeeringute kaasamiseks liikmesriikide tervishoiusüsteemidesse ja muudesse majandussektoritesse, et reageerida COVID‐19 puhangule (koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus) (ELT L 99, 31.3.2020, lk 5) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2020. aasta määrus (EL) 2020/558, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1301/2013 ja (EL) nr 1303/2013 seoses erimeetmetega erandliku paindlikkuse lubamiseks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamisel, et reageerida COVID‐19 puhangule (ELT L 130, 24.4.2020, lk 1).

                     (8)

                        SWD(2020) 522 final.

                     (9)

                        Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 2.

                     (10)

                        ELT C 116, 8.4.2020, lk 1–3.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,20.5.2020
            COM(2020) 526 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Soome 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Soome 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Soome 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Soome 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 5 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)17. detsembril 2019 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. Samuti võttis komisjon 17. detsembril 2019 määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles Soomet ei nimetatud ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta.

               (2)26. veebruaril 2020 avaldati 2020. aasta aruanne Soome kohta
                  2
               . Selles hinnati Soome edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel
                  3
               , varasematel aastatel vastu võetud soovituste järelmeetmeid ja Soome edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel.

               (3)11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu Euroopa Liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise,
                  4
                milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil.

               (4)Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peavad olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli.

               (5)20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta
                  5
               . Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud klausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon jagas oma teatises nõukoguga seisukohta, et arvestades COVID-19 puhangust tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, võimaldab praegune olukord klausli aktiveerida. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul teha komisjoni soovituse alusel otsuse võtta vastu muudetud eelarvekurss. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid.

               (6)Jätkuvaid meetmeid on vaja pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning tehes kriisist põhjalikud järeldused.

               (7)COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida ühtne turg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleb ühtse turu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada, niipea kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusektoris on vaja kriisiks valmisoleku kavasid, mis hõlmavad eelkõige täiustatud hankestrateegiaid, mitmekesistatud tarneahelaid ja põhivarustuse strateegilisi varusid. Need on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamised elemendid.

               (8)Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke,
                  6
                et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Soomet julgustatakse neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata probleemidest kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid.

               (9)Pandeemia sotsiaal-majanduslikud tagajärjed on erineva spetsialiseerumise tõttu sektorite ja piirkondade lõikes tõenäoliselt erinevad. Sellega kaasneb oht, et riigisisesed erinevused Soomes suurenevad. Arvestades ohuga, et liikmesriikidevaheline lähenemisprotsess võib ajutiselt seiskuda, nõuab praegune olukord sihipäraseid poliitikameetmeid.

               (10)30. aprillil 2020 esitas Soome oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 2020. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (11)Soome suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning võlareeglit.

               (12)Valitsuse 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt nominaalne eelarvepositsioon halveneb: eelarvepuudujääk suureneb 1,1 %-lt SKPst 2019. aastal 7,2 %-le SKPst 2020. aastal. Prognooside kohaselt väheneb eelarvepuudujääk 2021. aastal 4,0 %ni SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks pärast suurenemist 59,4 %ni 2019. aastal suurenema 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt 2020. aastal veelgi ja jõudma 69,1 %ni. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus.

               (13)Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Soome võtnud eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti palju mõjutatud inimestele ja sektoritele. 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt oli nende eelarvemeetmete maht 1,7 % SKPst. Need hõlmavad nii erakorralisi kulutusi tervisekaitsele ja avalikule korrale kui ka ettevõtete ja töötajate toetusmeetmeid. Lisaks on Soome teatanud meetmetest, millel ei ole küll otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad toetada ettevõtete likviidsust, ja mille mahuks hinnatakse 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt 5 % SKPst. Need meetmed hõlmavad laenugarantiisid ettevõtetele ja on peamiselt suunatud VKEdele, samuti konkreetseid garantiiskeeme Finnairile ja laevandusettevõtjatele, mis tagavad varustuskindluse. Lisaks on Soome vastu võtnud muid likviidsuse suurendamise meetmeid, millest ei ole stabiilsusprogrammis teatatud, sealhulgas äriühingu tulumaksu edasilükkamine. Need lisameetmed moodustavad hinnanguliselt 15 % SKPst. Üldiselt on Soome võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni teatises „Euroopa koordineeritud majanduslikud meetmed COVID-19 puhangule reageerimiseks“. Nende meetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis.

               (14)Kui poliitikat ei muudeta, on Soome valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal -7,4 % SKPst ja 2021. aastal -3,4 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks 2020. aastal olema prognooside kohaselt 69,4 % ja 2021. aastal 69,6 %.

               (15)Kuna Soome peaks 2020. aastal ületama eelarvepuudujäägi kontrollväärtust (3 % SKPst), esitas komisjon 20. mail 2020 aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande. Kokkuvõttes nähtub analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/1997 määratletud puudujäägikriteerium ei ole täidetud.

               (16)Soome on kriisile reageerimiseks võtnud ulatuslikke meetmeid, et toetada oma tervishoiusüsteemi ja majandust. Näiteks võttis Soome valitsus vastu mitu lisaeelarvet ja otsustas parandada töötajate töökohakindlust, leevendades samas töötushüvitiste saamise tingimusi. Vabakutseliste ja ettevõtjate juurdepääsu töötushüvitistele on lihtsustatud. Sotsiaalkindlustusmeetmed ulatuvad 1,6 miljardi euroni. Lisaks riigi garantiiga laenudele mahus 10 miljardit eurot on kättesaadavaks tehtud 1 miljardi euro ulatuses ettevõtluse otsetoetusi. Valitsus on ajutiselt vähendanud tööandja pensionimakseid 2,6 protsendipunkti võrra ja eraldanud munitsipaaltoetuste paketile vähemalt 1 miljard eurot. Soome finantsjärelevalveasutus vähendas Soome krediidiasutuste kapitalinõudeid ning tühistas süsteemse riski puhvri nõude ja muutis krediidiasutusepõhiseid nõudeid. Valitsus nimetas ametisse rahandusministeeriumi ning sotsiaal- ja tervishoiuministeeriumi juhitava töörühma, et koostada Soome COVID-19 kriisist väljumise strateegia. Valitsus võttis töörühma esimesele aruande põhjal mai alguses vastu etapiviisilise väljumiskava. Töörühm jätkab ettepanekute tegemist meetmete võtmiseks, millega leevendada kriisi tervisealast ja sotsiaal-majanduslikku mõju. Töörühm on konsulteerinud sotsiaalpartnerite, kohalike omavalitsuste, kodanikuühiskonna ja keskkonnaorganisatsioonidega.

               (17)Kuigi Soome on näidanud üles üldist valmisolekut COVID-19 kriisiga toime tulla, võiks tervishoiusüsteemile tulla kasuks vastupidavamaks muutmine. Haiglapiirkonnad on pidanud meditsiinitöötajaid koroonaviirusega patsientide ravimiseks ümber paigutama ja ületama varem mittekiireloomuliste tervishoiuteenuste puhul kehtestatud tähtaegu. Praeguse eri teenuseosutajate osutatavate tervishoiuteenuste süsteemi tõttu on tervishoiutöötajate tihedus kogu riigis ebaühtlane. Teenuste osutamise killustatus ning sotsiaal- ja esmatasandi tervishoiuteenuste ebavõrdne kättesaadavus jääb tõenäoliselt probleemiks ka pärast kriisi, eelkõige töötute ja pensionäride, sealhulgas puuetega inimeste jaoks. Võttes arvesse COVID-19 kriisist tulenevat töötuse kasvu, tuleks nii lühiajalistes kui ka keskpika perioodi poliitikameetmetes keskenduda esmatasandi arstiabile võrdse juurdepääsu parandamisele. Keskpikas perspektiivis on jätkuvalt oluline järgida sotsiaal- ja tervishoiureformi kavasid, mida Soome järjestikused valitsused on kavandanud, eelkõige seetõttu, et nad valmistavad Soomet ette kaugeleulatuvateks demograafilisteks muutusteks ning aitaksid riigil säilitada oma tervishoiusüsteemi kvaliteeti tulevikus, parandades samal ajal selle kättesaadavust. Soome rahanduse pikaajaline kestlikkus on jätkuvalt ohus vananemisega seotud kulude, eelkõige sotsiaal- ja tervishoiukulude prognoositud suurenemise tõttu.

               (18)Komisjoni prognoosi kohaselt suureneb töötus 2020. aastal 8,3 %ni ja väheneb 2021. aastal 7,7 %ni. Vaja on tõhusaid ning tihedas koostöös sotsiaalpartneritega loodud lühiajalisi ja keskpika perioodi poliitikameetmeid, et piirata töötuse kasvu ja kaasata uuesti tööturule need, kes on COVID-19 kriisi tõttu töö kaotanud. Nende jõupingutustega tuleks toetada ka vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus olevaid rühmi, nagu madala kvalifikatsiooni või puudega inimesed, osalise töövõimega inimesed ja sisserändaja taustaga inimesed. Soomes on kehtestatud lühendatud tööajaga töötamise kavad, mis on suunanud paljud töötajad sundpuhkusele. Aktiivne tööturupoliitika, sealhulgas oskuste täiendamise ja ümberõppe meetmed, võiks tagada kiire ja kestliku tööturule naasmise. Palgatoetused võiksid olla sihipärased ning nendega peaks kaasnema koolitus ja riiklike tööturuasutuste järelmeetmed. Ümberõpe ja oskuste täiendamine on väga olulised, et säilitada tööjõu konkurentsivõime üha digitaalsemaks ja rohelisemaks muutuvas majanduses. Pidevõppe reform võiks aidata parandada täiskasvanute, sealhulgas väheste oskustega täiskasvanute oskusi tööturu jaoks olulistes sektorites, näiteks info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sektoris. Et tagada turul vajalikud oskused demograafiliste ja tehnoloogiliste muutuste ajal, on oluline säilitada hariduse vastavus tööturu vajadustele, tagades ka piisavad ülikoolikohad, mis vastavad iga sektori ja piirkonna tööhõiveprognoosidele. Selleks et vältida kõige haavatavamate rühmade sotsiaal-majandusliku olukorra halvenemist COVID-19 kriisi järel, on ülioluline vähendada digitaalset lõhet, et eelkõige tagada ebasoodsamas olukorras olevatele õppijatele juurdepääs kvaliteetsele haridusele. Keerukas hüvitiste süsteem takistab tööle asumist. Selleks et soodustada lühendatud ja osalise tööajaga töötamise alustamist, tuleks tõhusalt kasutada sissetulekute registrit, mis sisaldab reaalajas teavet palkade ja hüvitiste kohta, ning kiirendada sotsiaalkindlustushüvitiste käsitlemist. Keskpikas perspektiivis on oluline, et Soome reformiks sotsiaaltoetuste süsteemi, et suurendada tööhõivet ja valmistada riigi hoolekandesüsteem tulevikuks ette.

               (19)Ettevõtjate, eelkõige VKEde abistamine kriisi ajal püsimajäämisel on äärmiselt oluline, et stimuleerida majandust pärast praegu kehtivate liikumispiirangute kaotamist. Laenude, toetuste ja garantiidena antud ajutine likviidsustoetus võib aidata ettevõtjatel sellel suure ebakindluse ja oluliselt väiksemate tulude perioodil toime tulla. Nende meetmete kavandamise ja rakendamise protsessis tuleb võtta arvesse pangandussektori vastupanuvõimet.

               (20)Majanduse taastumise toetamiseks on oluline kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, muu hulgas asjakohaste reformide kaudu. Soomes jääb investeerimine allapoole ELi keskmist kategooriate puhul, mis kõige enam toetavad tootlikkuse kasvu, eelkõige investeeringud seadmetesse ja intellektuaalomandisse. See võib piirata riigi pikaajalist kasvupotentsiaali ning pärssida riigi konkurentsivõimet ja majanduse taastumist. Teadus- ja arendustegevusse tehtavate investeeringute suurem maht on peamine tegur, mis võimaldab struktuurilisi muutusi, et edendada majanduse teadmistemahukaid sektoreid ja tugevdada pikaajalist kasvupotentsiaali. Kavandatud liikumine kliimaneutraalsuse suunas 2035. aastaks, mis kajastub ka Soome riiklikus energia- ja kliimakavas, nõuab märkimisväärseid investeeringuid, eelkõige elektrivõrkudesse ja säästvasse transporti. Parlamendi juhtrühma eestvedamisel töötatakse 2021. aastaks välja uut riiklikku transpordisüsteemi. Pidades silmas tervishoiu, keskkonna, piirkondade ja tootlikkusega seotud probleeme, on vaja jätkata jõupingutusi kiire lairibaühenduse kasutuselevõtuks ja muu digitaalse taristu parandamiseks, et ratsionaliseerida logistikat ja säilitada majandustegevus äärealadel. Õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Soomel lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige riigiaruande D lisaga hõlmatud territooriumidel.
                  7
                See võimaldaks Soomel seda fondi kõige paremini kasutada.

               (21)Soome riiklik rahapesuriske käsitlev hinnang on praegu aegunud ja seda ajakohastatakse 2020. aastal. Soome finantsjärelevalveasutus on hiljuti parandanud oma järelevalvesuutlikkust. Siiski on töötajate arv endiselt ebapiisav ja järelevalve riskipõhist lähenemisviisi ei ole veel nõuetekohaselt rakendatud. Kuigi on uuritud mitut võimaliku rikkumise juhtumit, on jätkuvalt üheks prioriteediks hoiatava karistuspoliitika kehtestamine. Kahtlastest tehingutest teatamine on viimastel kuudel järsult suurenenud, kuid rahapesu andmebüroo vahendid tunduvad olevat selle teabe analüüsimiseks ebapiisavad. Rahapesu andmebüroo ja finantsjärelevalveasutuse vaheline teabevahetus on endiselt ebapiisav.

               (22)Kuigi praegustes soovitustes keskendutakse pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta tsükli jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate soovituste kohta. Viimati nimetatud soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika rahastamise strateegilisel kavandamisel pärast 2020. aastat, sealhulgas praeguse kriisiga seotud leevendusmeetmete ja väljumisstrateegiate puhul.

               (23)Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades allpool esitatud soovituste täieliku rakendamise, aitab Soome kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus.

               (24)Majandus- ja rahaliidu riikide vaheline tihe koordineerimine on väga oluline, et COVID-19 majanduslikust mõjust kiiresti taastuda. Kuna Soome rahaühik on euro ja võttes arvesse eurorühma poliitilisi suuniseid, peaks Soome tagama, et tema poliitika jääks kooskõlla euroala käsitlevate soovitustega ja oleks kooskõlastatud teiste euroala liikmesriikide poliitikaga.

               (25)Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Soome majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta stabiilsusprogrammi ja 2020. aasta riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Soomele esitatud soovituste järelmeetmeid. Lisaks nende asjakohasusele Soome eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast võttis ta arvesse ka nende vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust tugevdada liidu üldist majandusjuhtimist riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panuse andmise kaudu.

               (26)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus
                  8
                kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1,

               SOOVITAB Soomel võtta 2020. ja 2021. aastal järgmisi meetmeid.

               1.Kooskõlas üldise vabastusklausliga võtta kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida pandeemiale, toetada majandust ja tagada selle taastumine. Kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Tegeleda tervishoiutöötajate nappusega, et tugevdada tervishoiusüsteemi vastupanuvõimet ning parandada juurdepääsu sotsiaal- ja tervishoiuteenustele.

               2.Tugevdada tööhõive toetusmeetmeid ja toetada aktiivset tööturupoliitikat.

               3.Võtta meetmeid reaalmajanduse, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate likviidsuse tagamiseks. Kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, et toetada majanduse taastumist. Keskenduda investeeringute tegemisel üleminekule rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale, eelkõige energia puhtale ja tõhusale tootmisele ja kasutamisele, säästvale transpordile ning teadusuuringutele ja innovatsioonile.

               4.Tagada rahapesuvastase raamistiku tulemuslik järelevalve ja jõustamine.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ELT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)

                        SWD(2020) 525 final.

                     (3)

                        ELT C 301, 5.9.2019, lk 117.

                     (4)

                        COM(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. märtsi 2020. aasta määrus (EL) 2020/460, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 508/2014 seoses erimeetmetega investeeringute kaasamiseks liikmesriikide tervishoiusüsteemidesse ja muudesse majandussektoritesse, et reageerida COVID‐19 puhangule (koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus) (ELT L 99, 31.3.2020, lk 5), ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2020. aasta määrus (EL) 2020/558, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1301/2013 ja (EL) nr 1303/2013 seoses erimeetmetega erandliku paindlikkuse lubamiseks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamisel, et reageerida COVID‐19 puhangule (ELT L 130, 24.4.2020, lk 1).

                     (7)

                        SWD(2020) 525 final.

                     (8)

                        Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,20.5.2020
            COM(2020) 513 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Küprose 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Küprose 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Küprose 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Küprose 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 5 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta,
                  2
                eriti selle artikli 6 lõiget 1,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)17. detsembril 2019 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. Samuti võttis komisjon 17. detsembril 2019 määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles nimetati Küprost ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta.

               (2)2020. aasta aruanne Küprose kohta
                  3
                avaldati 26. veebruaril 2020. Selles hinnati Küprose edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste
                  4
                täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud soovituste järelmeetmeid ja strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi, mille tulemused avaldati samuti 26. veebruaril 2020. Komisjon järeldas oma analüüsi põhjal, et Küprosel esineb ülemäärane makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige koormab finantssektorit viivislaenude väga suur osakaal ning majandust pidurdab era- ja avaliku sektori võlg ja välisvõlg, samas kui potentsiaalne majanduskasv on mõõdukas.

               (3)11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See paneb riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab finantsturgude volatiilsust ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt mitmeid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekuid ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu Euroopa Liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise,
                  5
                milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil.

               (4)Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja erakorralise seisukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peavad olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli.

               (5)20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta
                  6
               . Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning määruse (EÜ) 1467/97 artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud klausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon jagas oma teatises nõukoguga seisukohta, et arvestades COVID-19 puhangust tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, võimaldab praegune olukord klausli aktiveerida. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul teha komisjoni soovituse alusel otsuse võtta vastu muudetud eelarvekurss. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti menetlusi. See võimaldab komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid, lubades liikmesriikidel kõrvale kalduda tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest.

               (6)Majandustegevuse taastamiseks on vaja jätkuvaid meetmeid pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ja kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning tehes kriisist põhjalikud järeldused.

               (7)COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida ühtne turg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Selleks et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleb ühtse turu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada, niipea kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud vajadust tervishoiusektori kriisivalmiduskavade järgi, mis sisaldaksid muu hulgas oluliste kaupade parandatud ostustrateegiaid, mitmekesistatud tarneahelaid ja strateegilist reservi. Need on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamised elemendid.

               (8)Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke,
                  7
                et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Küprost julgustatakse neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata probleemidest kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid.

               (9)Pandeemia sotsiaal-majanduslikud tagajärjed jaotuvad erinevate spetsialiseerumismustrite tõttu riigi piires tõenäoliselt ebaühtlaselt, eelkõige suuresti turismist ja üldisemalt vahetut ettevõtete ja klientide kontakti nõudvatest sektoritest sõltuvatel aladel. Sellega kaasneb oht, et piirkondlikud erinevused Küprosel suurenevad. Arvestades ohuga, et liikmesriikide vaheline lähenemisprotsess võib ajutiselt peatuda, nõuab praegune olukord sihipäraseid poliitikameetmeid.

               (10)7. mail 2020 esitas Küpros oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 2020. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (11)Küprose suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning võlareeglit.

               (12)Valitsuse 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt nominaalne eelarvepositsioon halveneb: 2019. aasta ülejäägi (1,7 %-lt SKPst) tasemelt puudujäägile 4,3 %-le SKPst 2020. aastal. 2021. aastal väheneb eelarvepuudujääk prognooside kohaselt 0,4 %ni SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis 2019. aastal vähenes 95,5 %ni, peaks 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt suurenema 2020. Aastal 116,8 %ni. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus. Lisaks on eelarveprognooside aluseks riigipõhised riskid, nimelt riiklike haiglate otsesed tingimuslikud kohustused ja võimalikud rahastamisvajadused riikliku tervisekindlustussüsteemi rakendamise esimestel aastatel.

               (13)Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Küpros võtnud eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti palju mõjutatud isikutele ja sektoritele. 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt oli nende eelarvemeetmete maht 4,4 % SKPst. Meetmete hulka kuuluvad tervishoiuteenuste tugevdamine lisaeelarvega (kuni 0,5 % SKPst), subsideeritud palgad töötajate töötasu säilitamiseks peatatud äritegevuse korral (2,7 % SKPst) ning sissetulekutoetus väikeettevõtetele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele (0,3 % SKPst). Lisaks on Küpros teatanud meetmetest, millel ei ole küll otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad toetada ettevõtete likviidsust, sealhulgas näiteks käibemaksu tasumise edasilükkamine kahe kuu võrra. Üldiselt on Küprose võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni teatises „Euroopa koordineeritud majanduslikud meetmed COVID-19 puhangule reageerimiseks“. Nende meetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis.

               (14)Kui poliitikat ei muudeta, on Küprose valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal -7 % SKPst ja 2021. aastal -1,8 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse jõuab prognooside kohaselt 2020. aastal 115,7 %ni ja 2021. aastal 105 %ni SKPst.

               (15)20. mail 2020 esitas komisjon aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande, kuna Küpros ei täitnud 2019. aastal võlareeglit ja kuna 2020. aastaks on kavandatud eelarvepuudujäägi kontrollväärtuse (3 % SKPst) ületamine. Üldiselt nähtub analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/1997 määratletud võlakriteerium on täidetud, samas kui eelarvepuudujäägi kriteerium ei ole täidetud.

               (16)Küpros reageeris COVID-19 puhangule kriisi majandusliku mõju leevendamiseks mitmesuguste meetmetega. 15. märtsil 2020 esitas valitsus rahalise toetuse programmi, et kaitsta rahvatervist ning tagada ettevõtete ja tööandjate majanduslik püsimajäämine. Programmi raames eraldatakse pandeemia vastu võitlemiseks tervishoiusektorile 100 miljonit eurot, sealhulgas täiendavate meditsiini-, õendus- ja tugitöötajate värbamiseks ning varustuse ja infrastruktuuri jaoks. Programmis sätestatakse rida meetmeid ettevõtete toetamiseks likviidsuse suurendamise kaudu, nt ettevõtete ja füüsilisest isikust ettevõtjate toetuskavad ja ettevõtetele käibemaksu maksmise ajutine peatamine. Pakett sisaldab ka 11 miljoni euro suurust sihtotstarbelist toetust, et aidata turismisektoril taastuda.

               (17)COVID-19 kriis näitab vajadust suunata investeeringuid riiklike tervishoiuteenuste parandamisse ja ajakohastamisse, suutlikkuse taastamisse ja tervishoiureformi rakendamisse. Uus tervishoiusüsteem võimaldab paremat juurdepääsu esmatasandi tervishoiuteenustele, asjakohasele juhendamisele ja kliinilistel protokollidel põhinevale ravile. Samuti nähakse sellega COVID-19 puhangut silmas pidades ette üldine õigus taskukohastele tervishoiuteenustele. Küprosel on kehtestatud hädaolukorra kava pandeemiaga võitlemiseks ja eraldatud täiendavad vahendid haiguse ülekandumise ja nakatumise ennetamiseks ja ohjamiseks. Keskpikas perspektiivis peab Küpros suunama investeeringud tervishoiusüsteemi tõhususe, juurdepääsetavuse ja üldise vastupanuvõime suurendamisse. Tervishoiusüsteemi suunatavate lisaressurssidega välditakse meditsiinitöötajate, elutähtsate meditsiinitarvete ja taristu nappust tulevikus. Tervishoiureformi kavakohane sujuv rakendamine on keskse tähtsusega, et tagada tervishoiuteenuste kättesaadavus ja üldine katvus. Digitaalsed tervishoiulahendused ja uued rakendused aitaksid kiirendada e-tervise teenuste kasutuselevõttu ning arendada kaugkonsultatsioone ja hoiatusmehhanisme. Väga oluline on poliitika, millega parandatakse haiglate suutlikkust ja tervishoiutöötajate töötingimusi ning tagatakse isikukaitsevahendite, testimise, ravimite ja meditsiiniseadmete kasutamine. Demograafiliste muutuste valguses ning selleks, et toetada kõige haavatavamaid, sealhulgas puuetega inimesi, on väga oluline lõimimine pikaajalise hoolduse ning esmatasandi ja kogukondliku hooldusega.

               (18)Pärast viimaste aastate järjepidevaid positiivseid arenguid tööturul seisab Küpros nüüd silmitsi tervishoiukriisist tulenevate probleemidega tööhõive tasemes. Täiendavaid jõupingutusi on vaja kriisi sotsiaal-majandusliku mõju minimeerimiseks. Küpros on juba vastu võtnud erakorralised meetmed, sealhulgas lühendatud tööaja kavad ja töötushüvitiste laiendamise füüsilisest isikust ettevõtjatele. Oluline on säilitada tööhõive ja tagada väljakuulutatud meetmete rakendamine tihedas koostöös sotsiaalpartneritega. Võtmetähtsusega on alaliste töötajatega riiklike tööturuasutuste suutlikkuse suurendamine, mis tagab eelkõige 2020. aasta teisel poolel lõppevate ajutiste lepingute alusel töötavate töönõustajate teenuste jätkumise. Sellega välditakse uute töötute ja muude haavatavate rühmade, näiteks mittetöötavate ja mitteõppivate noorte, pikaajaliste töötute ja puuetega inimeste edasist surve alla seadmist ning toetatakse neid tõhusalt. Täiendavat tähelepanu tuleb pöörata eelkõige koolist tööle ülemineku toetamisele ja teavitustööle noorte hulgas, kuna hiljuti kõrgkooli lõpetanutel võib olla töö leidmisel rohkem raskusi.

               (19)COVID-19 puhangu sotsiaalse mõju leevendamiseks ja leibkondade sissetuleku ning majanduse kiire taastumise toetamiseks on vaja asjakohaseid meetmeid. Komisjoni prognoosi kohaselt suureneb töötus 2020. aastal 8,6 %ni ja väheneb 2021. aastal 7,5 %ni. Välisnõudlus teenuste järele väheneb märkimisväärselt, kuna kriis mõjutab turismisektorit eriti rängalt. Kõigile mõjutatud töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele, sealhulgas neile, kelle jaoks sotsiaalkaitse kättesaadavus on puudulik, tuleks tagada piisaval tasemel sissetuleku asendamine. Sotsiaalkaitsesüsteemid peavad kaitsma töötajaid, füüsilisest isikust ettevõtjaid ja töötuid. Üldist sotsiaalkaitsesüsteemi on võimalik tugevdada, et vältida vaesuse ja ebavõrdsuse suurenemist, pöörates tähelepanu just kõige haavatavamatele isikutele, sealhulgas lastele, mitteaktiivsetele inimestele, deklareerimata töötajatele ja rändetaustaga inimestele.

               (20)Väga oluline on edendada paindlikku töökorraldust, kaasates sotsiaalpartnereid, eelkõige kaugtöö vormis. Lühiajalises perspektiivis toetavad need töötajaid, kellel on ettenägematu laste ja teiste ülalpeetavate eest hoolitsemise kohustus, samas kui pikemas perspektiivis hõlbustavad need suure osa hoolduskohustuste tõttu tööturult eemale jäänud naiste taassisenemist tööturule. Kuna eakatel ja krooniliste haigustega inimestel on raske haiguse risk viiruse tõttu suurenenud, on väga oluline investeerida kvaliteetsetesse pikaajalistesse hooldusteenustesse, et tagada nende jätkuvus ja tõhusus lühikeses ja keskpikas perspektiivis.

               (21)Hariduse ja koolituse kvaliteedi, tõhususe ja tööturu vajadustele vastavuse parandamine on äärmiselt oluline praeguses kriisiolukorras ning selleks, et tagada tööturu kiire taastumine. Ajal, mil üha rohkem inimesi võib kaotada oma töökoha ja peab pärast seda olema valmis töökohavahetuseks, on veelgi olulisem inimeste varustamine õigete oskustega. Liikuvuspiirangud tõid esile probleemid, mis on seotud digitaalsete oskuste madala tasemega Küprosel. See mõjutab negatiivselt veebitegevust, nagu kaugtöö, kaugõpe ja e-tervise teenuste kasutamine. Kvaliteetse digitaalse hariduse ja kaugõppe võtmeks on võrdne juurdepääs (sealhulgas ka ebasoodsas olukorras olevate õppijate jaoks) IT-taristule ja internetile ning hästi koolitatud õpetajad. Üldiste madalate haridus- ja koolitustulemuste tõstmiseks ning laiemalt oskuste parandamiseks on oluline jätkata haridusreformi, investeerides samal ajal digiõppe, töökohal toimuva väljaõppe ja õpipoisiõppe lahendustesse ning õpetajate ja arendada koolitajate pädevust IT-vahendite tõhusal kasutamisel. Kehva põhioskuste taset on võimalik tõsta ning suurendada osalemist täiskasvanuhariduses. Selle kiiremaks saavutamiseks võiks ümberõppeprogramme kavandada nii palju kui võimalik veebis kasutamiseks ja seejärel, kui pandeemia on ohjeldatud, lisada füüsiline kohalolek, kui see on asjakohane.

               (22)Kriisi ajal ja selle tagajärgedega toimetulekuks on praegu ja edaspidi ettevõtete toetamiseks vaja märkimisväärseid rahalisi vahendeid. Oluline on tagada piisav juurdepääsu rahastamisele ja likviidsusele, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) jaoks, et hoida ettevõtted elus ja inimesed tööl. Nende meetmete kavandamisel ja rakendamisel tuleb võtta arvesse pangandussektori vastupanuvõimet. Küpros on rakendanud spetsiaalse väikeettevõtluse toetuskava, millega subsideeritakse kuni viie töötajaga ettevõtete palgamakseid. Lisaks leevendab vahetut survet riiklikusse tervishoiusüsteemi tehtavate suuremate maksete peatamine ja maksude (nt käibemaks) tasumise edasilükkamine. Oluline on kiire haldusalane koordineerimine, praktiline tugi ja tõhus teabevahetus VKEdele ette nähtud toetuse kohta koostöös VKEde tugistruktuuride ja ettevõtlusorganisatsioonidega. Riigiasutuste tehtavate lepinguliste maksete kiirendamine võib samuti aidata VKEde rahavoogusid parandada. Vastloodud idu- ja kasvufirmad võivad vajada eritoetust, näiteks avaliku sektori asutuste omakapitaliosaluste ja riskikapitalifondidele suunatud stiimulite näol, et suurendada investeeringuid nendesse ettevõtetesse. Jätkuvalt on oluline rakendada enne kriisi ette valmistatud omakapitali toetusmeetmeid (Küprose energiafond, kaasinvesteerimise omakapitalifond).

               (23)Majanduse taastumise toetamiseks on oluline kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, muu hulgas asjakohaste reformide kaudu. Majanduse jätkusuutliku taastumise ja tulevase majanduskasvu jaoks on ülimalt oluline riigi loodusvarade kaitse ja kasutamine. Et riik oleks turistidele jätkuvalt huvipakkuv, on vaja tegeleda probleemidega, mis on seotud üleminekuga rohelisele energiale, tõhusa jäätmekäitluse ja veemajandusega ning looduse ja bioloogilise mitmekesisuse kaitsega. Kuigi märkimisväärseid investeeringuid on juba alustatud, tuleb rohkem neisse valdkondadesse tehtavaid investeeringuid viia varasemaks. Küpros seisab silmitsi märkimisväärsete probleemidega kasvuhoonegaaside heitkoguste 2030. aasta eesmärgi saavutamisel, mis ei ole hõlmatud ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga. Nende probleemidega tuleb tegeleda, kavandades ja võttes õigeaegselt täiendavaid meetmeid kooskõlas riigi riikliku energia- ja kliimakavaga. Sellised meetmed nõuavad investeeringuid, eelkõige sellistes valdkondades nagu taastuvenergia, energiatõhusus ja säästev transport, mis võib samuti aidata tekitada tugeva keskkonnasäästliku stiimuli. Küpros peab tunduvalt parandama ka oma jäätmekäitlussüsteemi ja ringmajandust. Jäätmeteke on endiselt ELi keskmisest märkimisväärselt suurem, samas kui ringlussevõtu määr on ELi keskmisest märkimisväärselt madalam. Prügilatesse ladestamise määr on samuti väga kõrge. Vee- ja reoveemajandus on ebatõhus, eriti linnades. Põuad ja veepuudus on suureks probleemiks ning poliitikameetmete ebapiisavus võib mõjutada riigi maapiirkondade majandust ja turismi. Õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Küprosel lahendada mõned probleemidest, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige riigiaruande D lisaga hõlmatud territooriumidel. See võimaldaks Küprosel seda fondi kõige paremini kasutada.

               (24)COVID-19 liikuvuspiirangud tõid esile kaasaegse digitaalse taristu, universaalse internetiühenduse ja digitaalsete teenuste kättesaadavuse tähtsuse. Investeerimine digitaalmajandusse on oluline, et suurendada tootlikkust ja ergutada majanduse taastumist pärast kriisi. Küprose võib leida komisjoni 2020. aasta digitaalmajanduse ja -ühiskonna indeksi (DESI) alumisest otsast. Vaid 45 % 16–74aastastest küproslastest omab elementaarseid digioskusi ja IKT spetsialiste on tööjõu hulgas endiselt ELi keskmisest vähem (vastavalt 2,7 % ja 3,9 %), mis pärsib digitaalmajanduse võimalusi. Avaliku sektori asutuste ja kodanike vahel on vähe veebipõhist suhtlust; sellega tegeleb vaid 51 % küproslastest. E-kaubanduse tase (st VKEd, kes müüvad veebis, e-kaubanduse käive ja piiriülene internetimüük) on paranemas (31,8 aastal 2019 ja 29,4 aastal 2018), kuid jääb siiski alla ELi keskmise, mis on 40,1 (100-st).

               (25)Küprosel on võimalik veelgi rohkem parandada oma teadus- ja innovatsioonisüsteemi, et toetada tootlikkuse kasvu ning nõutavat digiüleminekut ja keskkonnaalast üleminekut pärast pandeemiat. Ettevõtete vähene teadusuuringute ja innovatsiooni kasutamise suutlikkus pärsib Küprose konkurentsivõimet. Akadeemiliste ringkondade ja ettevõtjate parem koostöö ning teadusuuringute tulemuste turuleviimine on jätkuvalt peamine valdkond, mis nõuab kiireloomulisi meetmeid. Paljulubavad on sellised hiljutised meetmed nagu uue teadusuuringute ja innovatsiooni ministeeriumi loomine, uue teadusuuringute, innovatsiooni ja digitaalpoliitika aseministri ametisse nimetamine ning uus riiklik teadusuuringute ja innovatsiooni strateegia 2019–2023, milles seatakse 2023. aastaks kõrgem teadusuuringute ja innovatsiooni intensiivsuse eesmärk 1,5 % SKPst (võrreldes praeguse 0,56 %ga).

               (26)Nagu märgitakse 2020. aasta euroala soovituses, on võitlus agressiivse maksuplaneerimisega on maksusüsteemide tõhususe ja õigluse suurendamisel määrava tähtsusega. Maksumaksjate agressiivsete maksuplaneerimisstrateegiate negatiivse mõju ülekandumine nõuab lisaks liidu õigusele kooskõlastatud tegevust riikide tasandil. Majanduslikud tõendid näitavad, et Küprose maksueeskirju kasutatakse agressiivse maksuplaneerimise eesmärgil. Küpros on astunud samme selle probleemi lahendamiseks, rakendades rahvusvahelisi ja Euroopa algatusi ning võttes täiendavaid riiklikke meetmeid. Jätkuvalt võivad agressiivset maksuplaneerimist hõlbustada sellised süsteemi tunnusjooned nagu maksude mittekinnipidamine Küprosel asuvate äriühingute väljaminevatelt dividendidelt, intressidelt ja litsentsitasudelt ning äriühingu tulumaksu residentsuse eeskirjad. Tingliku intressi mahaarvamise korda tuleb tähelepanelikult jälgida. Samuti on OECD märkinud, et Küprose investorite erandkorras naturaliseerimise kava ja investeeringute eest residentsuse andmise kava potentsiaalse väärkasutamise oht on suur.

               (27)Tõhus kohtusüsteem on jätkuvalt ligitõmbava, investeerimis- ja ettevõtlussõbraliku majanduse võtmetegur ning on majanduse taastamise protsessis otsustava tähtsusega. Kohtusüsteemi tõsised puudujäägid takistavad jätkuvalt lepingute jõustamist ning kiireid kohtulahendeid tsiviil- ja kaubandusasjades. Küprose kohtusüsteemi peamiste probleemide (milleks on eelkõige tsiviilkohtumenetluse aegunud normid, kohtute digiteerimise madal tase, kohtuasjade kuhjumine ja kohtunike elukestva õppe puudumine) lahendamiseks on välja kuulutatud mitu reformi, kuid edasiminek on aeglane.

               (28)Väga oluline on avaliku halduse vastupidavuse ja tõhususe suurendamine, et tagada COVID-19 puhangust taastumise meetmete kiire ja tõhus rakendamine Küprosel. Sidusa rakendamise, investeeringute ja teenuste osutamise kitsaskohtade kõrvaldamiseks riigis on vaja parandada keskvalitsuse ja kohalike omavalitsuste vahelist koordineerimist ning tegeleda killustatuse ja ebatõhususega kohalikul tasandil. Avaliku halduse digiteerimise edendamine on keskse tähtsusega, et tagada selle järjepidevus ning kodanike ja ettevõtjate jätkuv ja tõhus juurdepääs avalikele teenustele.

               (29)Kuigi praegustes soovitustes keskendutakse pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta tsükli jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate soovituste kohta. Viimati nimetatud soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika rahastamise strateegilisel kavandamisel pärast 2020. aastat, sealhulgas praeguse kriisiga seotud leevendusmeetmete ja väljumisstrateegiate puhul.

               (30)Pangandussüsteemi üldise usaldusväärsuse tagamine ja finantsstabiilsusega seotud riskide juhtimine on COVID-19 kriisiga toimetulekuks ja majanduse toetamiseks väga olulised. Kuigi pangandussektori stabiilsus on viimastel aastatel märkimisväärselt paranenud, avaldab pandeemia pankadele survet krediidiriski suurenemise ning kasumlikkusele ja kapitaliseerimisele avalduva surve tõttu. Haavatavus ja probleemid tulenevad ülemäärastest võlgadest erasektoris ja viivislaenude suurest hulgast, mis piirab krediiditoetuse ulatust. Küprose pangandussektori viivislaenude suhtarv on euroalal suuruselt teisel kohal. Seepärast on jätkuvalt prioriteediks jõupingutused viivislaenude vähendamiseks, eelkõige tegelemine „varasemate viivislaenudega“, mille tähtaeg on möödunud ammu enne COVID-19 kriisi algust. Selle eesmärgi saavutamiseks on oluline teha edusamme seoses riigi omandis oleva varahaldusettevõtte (KEDIPES), sealhulgas selle organisatsioonilise mudeli ja strateegiaga. ESTIA kava oluline eesmärk on toetada ja kaitsta haavatavaid laenuvõtjaid, kuid jätkuvalt on tähtis seda eesmärki tasakaalustada maksekultuuri parandamisega. Sellega seoses aitaks võlanõuete jõustamise tugevdamine ja maksejõuetusraamistiku kasutamise edendamine toetada halbade laenude jätkusuutlikku restruktureerimist. Lisaks on jätkuvalt tähtis vähendada mahajäämust omandiõigust tõendavate dokumentide väljastamisel, rakendades selleks struktuurset lahendust, mille abil kõrvaldada kinnisvaratehingute (st omandiõigust tõendavate dokumentide väljastamine ja üleandmine) süsteemi puudused.

               (31)Jätkuvad jõupingutused korruptsiooni ennetamise ja selle eest karistamise raamistiku tugevdamiseks on võtmetähtsusega, et tagada majanduse taastumine COVID-19 kriisi järel ning saavutada tõhus, vastutustundlik ja läbipaistev rahaliste vahendite ja ressursside eraldamine ja jaotamine. Kuigi korruptsioonivastast tegevuskava juba rakendatakse, ootavad peamised meetmed ja õigusaktid veel vastuvõtmist, eelkõige seaduseelnõud läbipaistvuse suurendamiseks avalikus otsustusprotsessis, sõltumatu korruptsioonivastase võitluse asutuse loomiseks, korruptsioonist teatamiseks ja rikkumisest teatajate kaitseks. Õigusbüroo eelarvelise sõltumatuse, ülesannete lahususe ja värbamismenetlustega seotud sätted on veel lõpetamata.

               (32)Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades allpool esitatud soovituste täieliku rakendamise, aitab Küpros kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus.

               (33)COVID-19 majanduslikust mõjust kiire taastumise pant on majandus- ja rahaliidu riikide vaheline majanduse tihe koordineerimine. Kuna Küprose rahaühik on euro ja võttes arvesse eurorühma poliitilisi suuniseid, peaks Küpros tagama, et tema poliitika jääks kooskõlla euroala käsitlevate soovitustega ja oleks kooskõlastatud teiste euroala liikmesriikide poliitikaga.

               (34)Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Küprose majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta stabiilsusprogrammi ja 2020. aasta riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Küprosele esitatud soovituste järelmeetmeid. Arvesse ei ole võetud mitte üksnes nende asjakohasust Küprose eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka nende vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist.

               (35)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus
                  8
                kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1.

               (36)Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta riikliku reformikavaga ja 2020. aasta stabiilsusprogrammiga tutvunud. Praegustes soovitustes võetakse arvesse vajadust tulla pandeemiaga toime ja lihtsustada majanduse taastamist, mis on esimene vajalik samm tasakaalustamatuse korrigeerimise võimaldamiseks. Soovitused, milles käsitletakse otseselt makromajanduslikku tasakaalustamatust, mille komisjoni tegi kindlaks määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel, kajastuvad soovitustes 1, 3 ja 4,

               SOOVITAB Küprosel võtta 2020.–2021. aastal järgmisi meetmeid.

               1.Kooskõlas üldise vabastusklausliga võtta kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida pandeemiale, toetada majandust ja tagada selle taastumine. Kui majandustingimused seda võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada keskpikas perspektiivis usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Tugevdada tervishoiusüsteemi vastupanuvõimet ja suutlikkust tagada kvaliteetsed ja taskukohased teenused, sealhulgas parandades tervishoiutöötajate töötingimusi.

               2.Tagada piisav sissetuleku asendamine ja kõikide juurdepääs sotsiaalkaitsele. Tugevdada riiklikke tööturuasutusi, edendada paindlikku töökorraldust ning parandada hariduse ja koolituse vastavust tööturu vajadustele.

               3.Tagada eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele piisav juurdepääs rahastamisele ja likviidsusele. Kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, et toetada majanduse taastumist. Keskenduda investeeringute tegemisel rohelisele majandusele üleminekule ja digitehnoloogiale, eelkõige puhtale ja tõhusale energiatootmisele ja -kasutamisele, säästvale transpordile, digiteerimisele, teadusuuringutele ja innovatsioonile.

               4.Tõhustada meetmeid, et tegeleda maksusüsteemi nende aspektidega, mis hõlbustavad üksikisikute ja hargmaiste ettevõtjate agressiivset maksuplaneerimist. Tõhustada kohtusüsteemi digiteerimist ja avalikku sektorit.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)

                        ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

                     (3)

                        SWD(2020) 512 final.

                     (4)

                        ELT C 301, 5.9.2019, lk 117.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. märtsi 2020. aasta määrus (EL) 2020/460, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 508/2014 seoses erimeetmetega investeeringute kaasamiseks liikmesriikide tervishoiusüsteemidesse ja muudesse majandussektoritesse, et reageerida COVID‐19 puhangule (koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus) (ELT L 99, 31.3.2020, lk 5) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2020. aasta määrus (EL) 2020/558, millega muudetakse määruseid (EL) nr 1301/2013 ja (EL) nr 1303/2013 seoses erimeetmetega erandliku paindlikkuse lubamiseks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamisel, et reageerida COVID‐19 puhangule (ELT L 130, 24.4.2020, lk 1).

                     (8)

                        Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.