title: Komisjoni soovitus (EL) 2016/688, 2. mai 2016, Läänemere piirkonna kalades ja kalandustoodetes esinevate dioksiinide ja polüklooritud bifenüülide järelevalve ja haldamise kohta (EMPs kohaldatav tekst)

text:
                  4.5.2016

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 118/16

            KOMISJONI SOOVITUS (EL) 2016/688,
      2. mai 2016,
      Läänemere piirkonna kalades ja kalandustoodetes esinevate dioksiinide ja polüklooritud bifenüülide järelevalve ja haldamise kohta
      (EMPs kohaldatav tekst)
      EUROOPA KOMISJON,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 292,
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Komisjoni määruses (EÜ) nr 1881/2006 (1) on sätestatud kalas ja kalandustoodetes esinevate dioksiinide, dioksiinide ja dioksiinilaadsete polüklooritud bifenüülide (PCB) summa ja mittedioksiinilaadsete PCBde piirnormid. Soomel, Rootsil ja Lätil on erandkorras lubatud oma siseturule lasta nende territooriumil tarbimiseks ettenähtud looduslikku lõhet, looduslikku räime, mis on suurem kui 17 cm, looduslikku paaliat, looduslikku jõesilmu, looduslikku meriforelli ja nendest kalaliikidest valmistatud tooteid, mis on pärit Läänemere piirkonnast ega vasta kõnealustele piirnormidele.

                  (2)

                  Teatavate Läänemere piirkonna kalaliikide ja kalandustoodete puhul on kõnealuste ainete sisaldus korrapäraselt piirnormist suurem. On võimatu kontrollida iga kala- ja kalandustoodete partii vastavust piirnormidele. Et tagada üksnes ELi õigusaktidele vastava kala ja kalandustoodete turulelaskmine, on seega koostatud Läänemere piirkonna kalaliikide loetelu, mille puhul võib oodata piirnormidele mittevastavust. Kõnealune loetelu on koostatud olemasolevate andmete põhjal ja seda tuleb regulaarselt ajakohastada. Selliste Läänemere piirkonna kalaliikide ja kalandustoodete puhul, mille piirnormile vastavust ei ole võimalik tagada olemasolevate esinemisandmete alusel, on kindlaks määratud konkreetsed riskijuhtimismeetmed, et tagada üksnes ELi õigusaktidele vastavate kalaliikide ja kalandustoodete turulelaskmine.

                  (3)

                  Läänemere piirkonna kalades ja kalandustoodetes dioksiinide ja PCBde esinemise jälgimist tuleb jätkata. On asjakohane esitada soovitus kooskõlastatud viisil analüüsitavate kala ja kalandustoodete proovide väikseima arvu kohta, mis lähtub püütud kogusest,

            ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

                  1.

                  Taani, Saksamaa, Poola, Läti, Eesti, Leedu, Soome ja Rootsi peaksid kooskõlas käesoleva soovituse I lisaga ja toidukäitlejate aktiivse kaasamisega jälgima Läänemere piirkonnast pärinevas kalas ja kalandustoodetes, näiteks kalamaksas esinevate dioksiinide, dioksiinilaadsete PCBde ja mittedioksiinilaadsete PCBde sisaldust.

                  2.

                  Selleks, et tagada proovide representatiivsus kontrollitava partii suhtes, peaksid liikmesriigid ja toidukäitlejad järgima proovivõtu korda, mis on sätestatud komisjoni määruses (EL) nr 589/2014 (2).

                  3.

                  Dioksiinide, dioksiinilaadsete PCBde ja mittedioksiinilaadsete PCBde sisalduse jälgimiseks kasutatav analüüsimeetod peab vastama määruses (EL) nr 589/2014 sätestatud kriteeriumidele.

                  4.

                  Liikmesriigid peaksid tagama, et analüüsitulemusi esitatakse Euroopa Toiduohutusametile (EFSA) regulaarselt (iga kuue kuu tagant) EFSA andmevormil kooskõlas EFSA juhistega toidu ja sööda standardproovi kirjelduse kohta (3) ja EFSA täiendavate erinõuetega aruannete esitamise kohta.

                              —

                              Proovid võivad hõlmata ühte või mitut kalaliiki, kuid koondproovide puhul peab kalade suurus olema sama ja nad peavad olema püütud samast ICES püügipiirkonnast.

                        Räime, lõhe, (meri)forelli ja kilu puhul kohaldatakse järgmisi konkreetseid täiendavaid aruandlusnõudeid (kui need ei ole sõnaselgelt ette nähtud tavapärasel aruandlusvormil).

                              —

                              Püügipiirkond, eelistatavalt ICES piirkond (kui ICES piirkonda käsitlev teave puudub, on vastuvõetavad ka muud tähised, näiteks FAO püügipiirkond või Läänemere osa nimi). Järvest või jõest püütud kala puhul tuleks märkida püügikohaks olnud järve või jõe nimi.
                              Andmed saab esitada ilma täpse püügipiirkonna tähiseta, kui märgitakse võimalikult täpselt kalapüügikoht.

                              —

                              Püügikuupäev

                              —

                              Kala suurus/vanus/kaal

                                          —

                                          Kala suurust mõõdetakse nõukogu määruses (EÜ) nr 2187/2005 (4) sätestatud viisil. Kõige olulisemad näitajad on kala suurus ja kaal. Vanuse kohta saab info esitada, kui see on teada.

                              —

                              Teave analüüsitava organi kohta (lihaskude, maks, …).

                              —

                              Proovi kuuluva(te) kala (kalade) rasvasisaldus.

                              —

                              Töötlemist käsitlev teave (trimmitud, suitsutatud või muul viisil töödeldud).

                              —

                              Muu asjakohane teave (nt proovi laadi kohta, kui tavalistes veergudes ei ole esitatud piisavalt üksikasju; nt ühel kalal põhinev tulemus).

                  5.

                  Alates 2009. aastast võetud proovidest saadavad andmed, mida ei ole veel esitatud EFSA andmebaasi, tuleks võimaluse korral EFSA-le esitada EFSA andmevormil.

                  6.

                  Praegu olemasolevate andmete põhjal on II lisas esitatud teave dioksiinide, dioksiinilaadsete PCBde ja mittedioksiinilaadsete PCBde esinemise kohta teatavates kalaliikides alates teatavast vanusest ja suurusest ning pidades silmas konkreetset geograafilist piirkonda (ICES püügipiirkonda), ning eelkõige eelnimetatud ainete sisalduse vastavuse kohta määruses (EÜ) nr 1881/2006 kehtestatud piirnormile.

                  7.

                  Selleks et tagada ainult ELi õigusaktidele vastava kala ja kalandustoodete laskmine ELi turule, soovitatakse Läänemere piirkonna kala puhul rakendada III lisas kirjeldatud riskijuhtimismeetmeid. Liikmesriigid, kellele on osutatud 1. punktis, võivad võtta riiklikke meetmeid III lisas soovitatud riskijuhtimismeetmete rakendamiseks.

         Brüssel, 2. mai 2016

               Komisjoni nimel

               komisjoni liige

            Vytenis ANDRIUKAITIS

         (1)  Komisjoni 19. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1881/2006, millega sätestatakse teatavate saasteainete piirnormid toiduainetes (ELT L 364, 20.12.2006, lk 5).

         (2)  Komisjoni 2. juuni 2014. aasta määrus (EL) nr 589/2014, millega sätestatakse proovivõtu- ja analüüsimeetodid dioksiinide, dioksiinitaoliste PCBde ja mittedioksiinitaoliste PCBde sisalduse kontrollimiseks teatavates toiduainetes ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 252/2012 (ELT L 164, 3.6.2014, lk 18).

         (3)  http://www.efsa.europa.eu/en/datex/datexsubmitdata.htm

         (4)  Nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 2187/2005, mis käsitleb Läänemere, Suur- ja Väike-Belti ning Sundi kalavarude kaitsmist tehniliste meetmete abil, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1434/98 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 88/98 (ELT L 349, 31.12.2005, lk 1).

         I LISA

                     1)

                     Räime (Clupea harengus membras) väikseim proovide arv, mida soovitatakse võtta 2016. aastal dioksiinide, dioksiinilaadsete polüklooritud bifenüülide (PCBd) ja mittedioksiinilaadsete PCBde esinemise kontrollimiseks (eelistatavalt ICES püügipiirkondades 28–1, 28–2, 29, 30, 31 ja 32).

                                 DE

                                 DK

                                 EE

                                 FIN

                                 LT

                                 LV

                                 PL

                                 SE

                                 Kokku

                                 Räim

                                 7

                                 5

                                 7

                                 20

                                 4

                                 4

                                 9

                                 14

                                 70

                     2)

                     Kilu (Sprattus sprattus) väikseim proovide arv, mida soovitatakse võtta 2017. aastal dioksiinide, dioksiinilaadsete PCBde ja mittedioksiinilaadsete PCBde esinemise kontrollimiseks (eelistatavalt ICES püügipiirkondades 29, 30, 31 ja 32).

                                 DE

                                 DK

                                 EE

                                 FIN

                                 LT

                                 LV

                                 PL

                                 SE

                                 Kokku

                                 Kilu

                                 5

                                 8

                                 8

                                 5

                                 5

                                 9

                                 18

                                 12

                                 70

                     3)

                     Lõhe (Salmo salar) ja forelli (Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss) väikseim proovide arv, mida soovitatakse võtta 2018. aastal dioksiinide, dioksiinilaadsete PCBde ja mittedioksiinilaadsete PCBde esinemise kontrollimiseks.

                                 DE

                                 DK

                                 EE

                                 FIN

                                 LT

                                 LV

                                 PL

                                 SE

                                 Kokku

                                 Lõhe/forell

                                 5

                                 12

                                 5

                                 15

                                 5

                                 5

                                 11

                                 12

                                 70

                     4)

                     Väikseim proovide arv, mida soovitatakse võtta igal aastal ajavahemikul 2016–2018 dioksiinide, dioksiinilaadsete PCBde ja mittedioksiinilaadsete PCBde esinemise kontrollimiseks.

                                 DE

                                 DK

                                 EE

                                 FIN

                                 LT

                                 LV

                                 PL

                                 SE

                                 Kokku

                                 Mitu kalaliiki (*)

                                 10

                                 10

                                 10

                                 10

                                 10

                                 10

                                 10

                                 10

                                 80

            (*)  Atlandi tursk (Gadus morhua), atlandi merilest (Pleuronectes platessa), jõesilm (Lampetra fluviatilis), paalia (Salvelinus sp.) nurg (Blicca bjoerkna), euroopa angerjas (Anguilla Anguilla), latikas (Abramis brama), lest (Platichthys flesus), ahven (Perca fluviatilis), harilik haug (Esox lucius), harilik koha (Sander lucioperca), harilik särg (Rutilus rutilus), rääbis (Coregonus Albula), tuulehaug (Belone belone), meritint (Osmerus eperlanus), harilik kammeljas (Psetta maxima), vimb (Vimba vimba), piimahven (Coregonus sp.) ja merlang (Merlangius merlangus).

         II LISA

            Teave dioksiinide, dioksiinilaadsete PCBde ja mittedioksiinilaadsete PCBde esinemise kohta teatavates kalaliikides alates teatavast vanusest ja suurusest ning pidades silmas konkreetset geograafilist piirkonda (ICES püügipiirkonda), ning eelkõige eelnimetatud ainete sisalduse vastavuse kohta määruses (EÜ) nr 1881/2006 kehtestatud piirnormile.

         1.   Kala suurus

         Kõigi käesolevas lisas osutatud kalade suurust mõõdetakse järgmisel joonisel näidatud viisil ninamiku tipust kuni sabauime lõpuni.
         2.   Läänemere piirkonnas säästvuse huvides kehtestatud alammõõdud teatavate kalaliikide püügi puhul (määrus (EÜ) nr 2187/2005)

                     —

                     Lõhe (Salmo salar) (kogu Läänemere piirkond, välja arvatud ICES 31): alammõõt on 60 cm (seega ei lubata püüda < 2 kg kala).

                     —

                     Lõhe (Salmo salar) (ICES 31): alammõõt on 50 cm (seega ei lubata püüda < 2 kg kala).

                     —

                     Meriforell (Salmo trutta) (ICES 22, 23, 24 ja 25 ning ICES 29, 30, 31 ja 32): alammõõt on 40 cm (seega ei lubata püüda < 2 kg kala).

                     —

                     Meriforell (Salmo trutta) (ICES 26, 27 ja 28): alammõõt on 50 cm (seega ei lubata püüda < 2 kg kala).

               3.   Teave dioksiinide, dioksiinilaadsete PCBde ja mittedioksiinilaadsete PCBde esinemise kohta teatavates kalaliikides alates teatavast vanusest ja suurusest ning pidades silmas konkreetset geograafilist piirkonda (ICES püügipiirkonda)

         3.1.   Räim

         ICES püügipiirkonnad 22, 23, 24, 25, 26 ja 27: suurusest olenemata eeldatakse, et räimed vastavad piirnormile.
         ICES püügipiirkonnad 28–1, 29, 30, 31 ja 32: ≤ 17 cm räimede puhul eeldatakse, et need vastavad piirnormile ning > 17 cm räimede puhul kahtlustatakse, et need ei vasta piirnormile.
         ICES püügipiirkond 28–2: ≤ 21 cm räimede puhul eeldatakse, et need vastavad piirnormile ning > 21 cm räimede puhul kahtlustatakse, et need ei vasta piirnormile.
         3.2.   Lõhe

         ICES püügipiirkondade 22 ja 23 lõhe pärineb Atlandi ookeani põhjaosast ja mitte Läänemere piirkonnast ning seega ei käsitleta seda käesolevates dioksiinide ja PCBde esinemise ja ühiste riskijuhtimismeetmete kohta tehtud järeldustes.
         < 2 kg lõhe kohta eeldatakse, et see vastab piirnormile (kuid neid ei lubata püüda säästvuse huvides vastavalt määrusele (EÜ) nr 2187/2005; alammõõt on 60 cm ja ICES püügipiirkonna 31 puhul 50 cm).
         ICES püügipiirkonnad 24, 25 ja 26:

                     —

                     2–5,5 kg lõhe vastab piirnormile pärast trimmimist (trimmimise tulemusena on dioksiinide/dioksiinilaadsete PCBde sisalduse ligikaudu 30 % vähenemist täheldatud üksnes ICES püügipiirkondades 24, 25 ja 26 võetud proovide puhul);

                     —

                     väiksema trimmimata lõhe (2–4 kg) puhul kahtlustatakse, et see ei vasta piirnormile, kuigi enamik lõhedest vastab piirnormile;

                     —

                     suurema lõhe (4–5,5 kg) puhul kahtlustatakse, et enamik isenditest ei vasta piirnormile;

                     —

                     < 5,5 kg trimmitud lõhe vastab piirnormile;

                     —

                     < 7,9 kg lõhe, mis on trimmitud ja millelt on eemaldatud kõhtmine osa vastab piirnormile.

               ICES püügipiirkonnad 27, 28, 29, 30, 31 ja 32:

                     —

                     > 2 kg lõhe (suurem kui 60 cm) puhul kahtlustatakse, et see ei vasta piirnormile.

               3.3.   Forell

         < 2 kg (meri)forelli puhul eeldatakse, et see vastab piirnormile (kuid neid ei lubata püüda säästvuse huvides vastavalt määrusele (EÜ) nr 2187/2005; ICES püügipiirkonnad 22, 23, 24, 25, 29, 30, 31 ja 32: 40 cm ja ICES püügipiirkonnad 26, 27 ja 28: 50 cm).
         ICES püügipiirkonnad 22, 23, 24, 25 ja 26:

                     —

                     2–4,5 kg (meri)forelli puhul eeldatakse, et see vastab piirnormile pärast trimmimist ja kõhtmise osa eemaldamist;

                     —

                     väiksema (meri)forelli (2–4 kg) puhul kahtlustatakse, et see ei vasta piirnormile, kuigi enamik (meri)forellidest vastab piirnormile;

                     —

                     suuremate (meri)forellide puhul kahtlustatakse, et enamik isendeid ei vasta piirnormile.

               ICES püügipiirkonnad 27, 28, 29, 30, 31 ja 32:

                     —

                     kõigi üle 2 kg kaaluvate (meri)forellide (suuremad kui 40/50 cm) puhul kahtlustatakse, et need ei vasta piirnormile.

               3.4.   Kilu

         ICES püügipiirkonnad 22, 23, 24, 25, 26, 27 ja 28: eeldatakse, et kilu vastab piirnormile.
         ICES püügipiirkonnad 29, 30, 31 ja 32: kui kilu on väiksem kui 12,5 cm ja vähem kui 5 aastat vana, eeldatakse, et see vastab piirnormile. Kui kilu on suurem kui 12,5 cm, kahtlustatakse, et see ei vasta piirnormile.
         3.5.   Tursamaks

         Kahtlustatakse, et see ei vasta piirnormile.
         3.6.   Jõesilm

         ICES püügipiirkond 28: kahtlustatakse, et jõesilm ei vasta piirnormile.
         ICES püügipiirkond 32: eeldatakse, et jõesilm vastab piirnormile.
         3.7.   Muud kalaliigid

         Paaliaga ei kaubelda ja kohaliku saagi suhtes kohaldatakse erandit (Soome ja Rootsi puhul).
         Muude kalaliikide puhul eeldatakse, et need vastavad piirnormile.

         III LISA

            Riskijuhtimismeetmeid, mida pädevatel asutustel soovitatakse võtta, et tagada Läänemere piirkonnast püütud ELis turule lastud kala vastavus määruses (EÜ) nr 1881/2006 sätestatud piirnormidele.

         1.   Üldised soovitatud riskijuhtimismeetmed

                     —

                     Jälgitavus on väga oluline.

                     —

                     Kui räime, lõhet, meriforelli ja kilu kaubastatakse muudes ELi liikmesriikides või nende kalaliikide kodumaisel turul turustamise suhtes ei kohaldata erandit, tuleks saatedokumentidesse märkida ICES püügipiirkond, kust asjaomane kala püüti. Vajaduse korral tuleks selgelt märkida, et partiist on võetud proovid, mida on analüüsitud dioksiinide ning dioksiinide ja dioksiinilaadsete PCBde summa ja mittedioksiinilaadsete PCBde suhtes vastavalt ELi õigusaktidele ning on kindlaks tehtud, et partii vastab ELi õigusaktides esitatud nõuetele. Analüüsiaruanne võib olla partiile lisatud või soovi korral kättesaadav.

                     —

                     Kui ei ole võimalik anda täpset teavet ICES püügipiirkonna kohta, kust kala on püütud, tuleks > 17 cm räime, lõhe, meriforelli ja > 12,5 cm kiluga muudes ELi liikmesriikides kaubastamise või nende kodumaisel turul turustamise (kui selle suhtes ei kohaldata erandit) korral alati võtta asjaomasest partiist proov ja analüüsida seda dioksiinide ning dioksiinide ja dioksiinilaadsete PCBde summa ja mittedioksiinilaadsete PCBde suhtes vastavalt ELi õigusaktidele ning teha kindlaks, kas partii vastab ELi õigusaktides sätestatud nõuetele. See tuleks märkida selgelt saatedokumentidesse. Analüüsiaruanne võib olla partiile lisatud või soovi korral kättesaadav.

                     —

                     Nõuetele vastavuse tagamiseks vajaliku kontrolli tegemise eest vastutab lossimissadama asutus.

                     —

                     Kättesaadavad peaksid olema dokumenteeritud tõendid selle kohta, mida tehti inimtoiduks turustamiseks sobimatu kalaga.

               2.   Konkreetsed soovitatud riskijuhtimismeetmed

         2.1.   Räim

                     —

                     ICES püügipiirkondadest 22, 23, 24, 25, 26 ja 27 → püütud räime võib turustada inimtoiduks.

                     —

                     ICES püügipiirkondadest 28–1, 29, 30, 31, 32 püütud räim:

                                 —

                                 Rootsi ja Soome

                                             —

                                             Sortimata räime võib turustada üksnes kodumaisel turul.

                                             —

                                             Muudesse ELi liikmesriikidesse kaubastamine Kohustuslik on sortida räim enne turulelaskmist ≤ 17 cm ja > 17 cm kategooriasse (kuna sortimine põhineb kala laiusel, on mõõtmed ligikaudsed, kuid see ei põhjusta probleeme):

                                                         —

                                                         ≤ 17 cm räime võib turustada inimtoiduks;

                                                         —

                                                         > 17 cm räime võib turustada või töödelda inimtoiduks üksnes kodumaisel turul ning seda võib väljaspool kõnealust turgu turustada ainult juhul, kui konkreetse partii analüüsitulemused näitavad, et see vastab piirnormile.

                                 —

                                 Saksamaa, Taani, Eesti, Läti, Leedu ja Poola

                                             —

                                             Kohustuslik on sortida räim enne turulelaskmist ≤ 17 cm ja > 17 cm kategooriasse (kuna sortimine põhineb kala laiusel, on mõõtmed ligikaudsed, kuid see ei põhjusta probleeme):

                                                         —

                                                         ≤ 17 cm räime võib turustada inimtoiduks;

                                                         —

                                                         > 17 cm räime ei või turustada ega töödelda inimtoiduks, välja arvatud juhul, kui konkreetse partii analüüsitulemused näitavad, et see vastab piirnormile.

                     —

                     ICES püügipiirkonnast 28–2 püütud räim:

                                 —

                                 Rootsi ja Soome

                                             —

                                             Sortimata räime võib turustada üksnes kodumaisel turul.

                                             —

                                             Muudesse ELi liikmesriikidesse kaubastamine Kohustuslik on sortida räim enne turulelaskmist ≤ 21 cm ja > 21 cm kategooriasse (kuna sortimine põhineb kala laiusel, on mõõtmed ligikaudsed, kuid see ei põhjusta probleeme):

                                                         —

                                                         ≤ 21 cm räime võib turustada inimtoiduks;

                                                         —

                                                         > 21 cm räime võib turustada või töödelda inimtoiduks üksnes kodumaisel turul ning seda võib väljaspool kõnealust turgu turustada ainult juhul, kui konkreetse partii analüüsitulemused näitavad, et see vastab piirnormile.

                                 —

                                 Saksamaa, Taani, Eesti, Läti, Leedu ja Poola

                                             —

                                             Kohustuslik on sortida räim enne turulelaskmist ≤ 21 cm ja > 21 cm kategooriasse (kuna sortimine põhineb kala laiusel, on mõõtmed ligikaudsed, kuid see ei põhjusta probleeme):

                                                         —

                                                         ≤ 21 cm räime võib turustada inimtoiduks;

                                                         —

                                                         > 21 cm räime ei või turustada ega töödelda inimtoiduks, välja arvatud juhul, kui konkreetse partii analüüsitulemused näitavad, et see vastab piirnormile.

               2.2.   Lõhe

                     —

                     ICES püügipiirkondadest 24, 25 ja 26 püütud lõhe:

                                 —

                                 Rootsi, Soome ja Läti

                                             —

                                             Lõhet võib turustada kodumaisel turul (erand).

                                             —

                                             Muudesse ELi liikmesriikidesse kaubastamine on võimalik ainult juhul, kui konkreetse partii analüüsitulemused näitavad, et see vastab ELi õigusaktidele.

                                 —

                                 Saksamaa, Taani, Eesti, Leedu ja Poola

                                             —

                                             Suurema kui 2 kg lõhe turustamine inimtoiduks on lubatud üksnes juhul, kui konkreetse partii analüüsitulemused näitavad, et see vastab ELi õigusaktidele.

                                             —

                                             Lõhe massiga kuni 5,5 kg vastab piirnormile pärast trimmimist (protseduuri rakendatakse Taanis ja Poolas üksnes ICES püügipiirkondadest 24, 25 ja 26 püütud kala puhul) ning lõhe massiga 5,5–7,9 kg vastab piirnormile pärast trimmimist ja kõhtmise osa eemaldamist (protseduuri rakendatakse Poolas ICES püügipiirkondadest 24, 25 ja 26 püütud kala puhul).

                                             —

                                             > 5,5 kg trimmitud lõhe ning > 7,9 kg trimmitud ja kõhtmise osata lõhe turustamine inimtoiduks on lubatud üksnes juhul, kui konkreetse partii analüüsitulemused näitavad, et see vastab ELi õigusaktidele.

                     —

                     ICES püügipiirkondadest 27, 28, 29, 30, 31 ja 32 püütud lõhe:

                                 —

                                 Rootsi, Soome ja Läti

                                             —

                                             Lõhet võib turustada kodumaisel turul (erand).

                                             —

                                             Muudesse ELi liikmesriikidesse kaubastamine on võimalik ainult juhul, kui konkreetse partii analüüsitulemused näitavad, et see vastab ELi õigusaktidele.

                                 —

                                 Saksamaa, Taani, Eesti, Leedu ja Poola

                                             —

                                             Lõhe turustamine inimtoiduks on lubatud üksnes juhul, kui konkreetse partii analüüsitulemused näitavad, et see vastab ELi õigusaktidele.

               2.3.   (Meri)forell

                     —

                     ICES püügipiirkondadest 22, 23, 24, 25 ja 26 püütud (meri)forell:

                                 —

                                 Rootsi ja Soome

                                             —

                                             (Meri)forelli võib turustada kodumaisel turul (erand).

                                             —

                                             Muudesse ELi liikmesriikidesse kaubastamine on võimalik ainult juhul, kui konkreetse partii analüüsitulemused näitavad, et see vastab ELi õigusaktidele.

                                 —

                                 Saksamaa, Taani, Eesti, Läti, Leedu ja Poola

                                             —

                                             > 2 kg (meri)forelli turustamine inimtoiduks on lubatud üksnes juhul, kui konkreetse partii analüüsitulemused näitavad, et see vastab ELi õigusaktidele.

                                             —

                                             < 4,5 kg trimmitud ja kõhtmise osata (meri)forell vastab piirnormile (protseduuri rakendatakse Poolas ICES püügipiirkondadest 22, 23, 24, 25 ja 26 püütud kala puhul).

                                             —

                                             > 4,5 kg trimmitud ja kõhtmise osata (meri)forelli turustamine inimtoiduks on lubatud juhul, kui konkreetse partii analüüsitulemused näitavad, et see vastab ELi õigusaktidele.

                     —

                     ICES püügipiirkondadest 27, 28, 29, 30, 31 ja 32 püütud (meri)forell:

                                 —

                                 Rootsi ja Soome

                                             —

                                             (Meri)forelli võib turustada kodumaisel turul (erand).

                                             —

                                             Muudesse ELi liikmesriikidesse kaubastamine on võimalik ainult juhul, kui konkreetse partii analüüsitulemused näitavad, et see vastab ELi õigusaktidele.

                                 —

                                 Saksamaa, Taani, Eesti, Läti, Leedu ja Poola

                                             —

                                             (Meri)forelli turustamine inimtoiduks on lubatud üksnes juhul, kui konkreetse partii analüüsitulemused näitavad, et see vastab ELi õigusaktidele.

               2.4.   Kilu

                     —

                     ICES püügipiirkondadest 22, 23, 24, 25, 26, 27 ja 28 püütud kilu võib turustada inimtoiduks.

                     —

                     ICES püügipiirkondadest 29, 30, 31 ja 32 püütud kilu:

                                 —

                                 on kohustuslik sortida kilu ≤ 12,5 cm ja > 12,5 cm kategooriasse.
                                 ≤ 12,5 cm kilu võib turustada inimtoiduks;
                                 > 12,5 cm kilu ei või turustada ega töödelda inimtoiduks, välja arvatud juhul, kui konkreetse partii analüüsitulemused näitavad, et see vastab piirnormile.

               2.5.   Tursamaks

         Läänemere piirkonnas püütud tursast saadud tursamaksa puhul kahtlustatakse, et see ei vasta piirnormile ning seega tuleks iga partiid analüüsida, et tõendada tursamaksa vastavust piirnormile enne selle ELi turule laskmist.


				|

		52013DC0384

			Soovitus: NÕUKOGU SOOVITUS Prantsusmaa valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks /* COM/2013/0384 final - 2013/ () */

			   	Soovitus:
NÕUKOGU SOOVITUS
Prantsusmaa valitsemissektori ülemäärase
eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 126 lõiget 7,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust
ning arvestades järgmist:
(1)       Vastavalt Euroopa Liidu
toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artiklile 126 hoiduvad
liikmesriigid valitsemissektori eelarve ülemäärasest puudujäägist.
(2)       Stabiilsuse ja kasvu pakt
põhineb eesmärgil tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, mis on vajalik hindade
stabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva ja jätkusuutliku
majanduskasvu tagamiseks.
(3)       Nõukogu otsustas Euroopa
Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 6 kohaselt 27. aprillil 2009, et
Prantsusmaal on ülemäärane puudujääk, ja andis välja soovituse kõrvaldada
ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2012. aastaks[1] kooskõlas EÜ asutamislepingu
artikli 104 lõikega 7 ja nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1467/97
(ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise
kohta)[2]
artikliga 3.
(4)       2. detsembril 2009 otsustas
nõukogu kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikega 7, et kuigi
Prantsuse ametiasutused on võtnud tõhusaid meetmeid, on pärast soovituse vastuvõtmist
toimunud ootamatuid majandust kahjustavaid sündmusi, millel on tõsised
ebasoodsad tagajärjed riigi rahandusele. Seetõttu soovitas nõukogu Prantsusmaal
korrigeerida ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2013. aastaks. Et viia
valitsemissektori eelarvepuudujääk usaldusväärselt ja jätkusuutlikult alla 3 %
SKPst, soovitati Prantsusmaa ametiasutustel: a) rakendada 2010. aastal
konsolideerimismeetmed nagu kavandatud ja tõhustada 2011. aastast alates
eelarvepositsiooni tugevdamise meetmeid; b) tagada, et ajavahemikul 2010–2013
tugevdatakse igal aastal eelarvepositsiooni rohkem kui 1 % SKPst; ja c) määrata
kindlaks meetmed, mida on vaja ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks
2013. aastaks, kui tsüklilised tingimused seda võimaldavad, ning puudujäägi vähendamise
kiirendamiseks, kui majandus- ja eelarvetingimused osutuvad soovituse esitamise
ajal oodatust paremaks. Oma soovitustes määras nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97
artikli 3 lõike 4 kohaste tõhusate meetmete võtmise tähtajaks 2. juuni 2010.
(5)       15. juunil 2010 jõudis
komisjon järeldusele, et komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoosi andmeil
on Prantsusmaa nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovituse kohaselt võtnud
tõhusaid meetmeid valitsemissektori eelarvepuudujäägi viimiseks allapoole
kontrollväärtust 3 % SKPst, ja oli seisukohal, et seetõttu ei ole ülemäärase
eelarvepuudujäägi menetluse raames vaja rohkem meetmeid võtta.
(6)       Vastavalt määruse (EÜ) nr
1467/97 artikli 3 lõikele 5 võib nõukogu komisjoni soovituse alusel juhul, kui
on võetud tõhusaid meetmeid ja kui ootamatu tõsine majanduslik sündmus, millel
on riigi rahandusele oluline negatiivne mõju, esineb pärast kõnealuse soovituse
vastuvõtmist, teha otsuse võtta ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 7
alusel vastu muudetud soovitus. Eelarvele olulist negatiivset mõju avaldavate
ootamatute tõsiste majandussündmuste esinemist hinnatakse nõukogu soovituse
aluseks olevast majandusprognoosist lähtudes.
(7)       Vastavalt ELi toimimise
lepingu artikli 126 lõikele 7 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artiklile 3 on
nõukogu kohustatud andma asjaomasele liikmesriigile soovitusi ülemäärase
eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks teatava tähtaja jooksul. Soovituses tuleb
asjaomasele liikmesriigile kehtestada maksimaalselt kuue kuu pikkune tähtaeg,
et võtta tõhusaid meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks. Lisaks
sellele peaks nõukogu ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise soovituses
nõudma, et saavutataks aastased eelarve-eesmärgid, mis soovituse aluseks oleva
prognoosi kohaselt tagaksid struktuurse eelarvepositsiooni (st tsükliliselt
kohandatud eelarvepositsioon, välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised
meetmed) paranemise vähemalt 0,5 % SKPst aastas.
(8)       Vastavalt komisjoni talituste
2009. aasta sügisprognoosile, millel põhines ELi toimimise lepingu artikli 126
lõike 7 kohane nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovitus, pidi Prantsusmaa
majandus kasvama 2010. aastal 1,2 % ja 2011. aastal 1,5 %. 2012. ja
2013. aasta jäid prognoosiperioodist väljapoole, kuid lähtudes eeldusest, et
suur negatiivne SKP lõhe kõrvaldatakse järk-järgult 2015. aastaks, oodati 2012.
ja 2013. aastaks suuremat majanduskasvu kui 2011. aastaks. Prantsusmaa SKP kasv
ületas 2010. aastal oluliselt komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi
kohaseid ootusi ning oli 2011. aastal veidi suurem prognoositud 1,5 % kasvust,
kuid 2012. aastal riigi majandus kahanes.
(9)       Komisjoni talituste 2013.
aasta kevadprognoosi kohaselt väheneb SKP sel aastal 0,1 %, mis näitab, et
ka 2013. aasta jaoks on majandusstsenaarium tunduvalt halvem nõukogu 2009.
aasta soovituse aluseks olnud stsenaariumist. Inflatsiooni aeglustumine
tasakaalustab üksnes osaliselt majapidamiste reaalselt kasutatava sissetuleku
nõrka seisu, mis on eelkõige seotud suureneva tööpuuduse ja maksutõusudega,
samas kui ettevõtjate vähene kindlustunne põhjustab oodatavalt investeeringute
jätkuvat vähenemist. Prognooside kohaselt kaasneb välissektori mõningase
taastumisega aasta teisel poolel majanduse tagasihoidlik elavnemine. Eeldusel,
et ei võeta täiendavaid konsolideerimismeetmeid, taastub usalduse järkjärgulise
paranemise ja reaalselt kasutatava sissetuleku suurenemise tulemusena
majanduskasv 2014. aastal (1,1 %). Hoolimata valitsuse jõupingutustest
tööhõive edendamiseks, mille puhul keskenduti eelkõige noorte ja eakate
tööhõive soodustamisele, suureneb töötuse määr prognooside kohaselt veelgi,
jõudes 2013. aastal 10,6 % ja 2014. aastal 10,9 % tasemele.
Madalamate energiahindade tõttu väheneb inflatsioon 2013. aastal prognooside
kohaselt 1,2 % tasemele, kuid kasvab järgmisel aastal taas eelkõige
kavandatava käibemaksu tõstmise tulemusel.
(10)     Majanduskriisil on olnud
märkimisväärne mõju ka valitsemissektori eelarvepositsioonile. Ametiasutuste
poolt Euroopa majanduse elavdamise kava raames rakendatud automaatsete
stabilisaatorite ja kaalutlusõiguse alusel võetud stimuleerivate
fiskaalmeetmete mõjul kasvas eelarvepuudujääk, mis oli 2008. aastal niigi kõrge
(3,3 % SKPst), 2009. aastal enneolematu 7,5 %-ni SKPst. 2010. aastal
vähenes valitsemissektori eelarvepuudujääk 7,1 %-ni SKPst, mis kajastab
nii tsüklilisi mõjusid kui ka struktuurse eelarvepositsiooni paranemist (mida
osaliselt tasakaalustasid ühekordsed puudujääki suurendavad meetmed).
Struktuurne eelarvepositsioon paranes 0,3 % SKPst. 2011. aastal vähenes
eelarvepuudujääk märkimisväärselt ja moodustas 5,3 % SKPst. Arvestades, et
SKP kasv jäi 2010. aastaga võrreldes samale tasemele (1,7 %), tulenes
paranemine peamiselt konsolideerimismeetmete tõhustamisest ja Euroopa majanduse
elavdamise kava rakendamise täielikust järkjärgulisest lõpetamisest.
Eelarvepositsioon paranes (struktuurse eelarvepositsiooni muutuse alusel
mõõdetuna) 1,2 % SKPst. 2012. aastal ulatus valitsemissektori
eelarvepuudujääk 4,8 %-ni SKPst, mis tähendab, et vaatamata paljudele
uutele meetmetele ei suudetud saavutada ametiasutuste eesmärgiks olnud
4,5 % taset. Osa erinevusest tulenes Dexia pangandusgrupile päästeabi
andmisega seotud kuludest (0,1 % SKPst). Struktuurne eelarvepositsioon paranes
1,1 % SKPst.
(11)     Komisjoni talituste 2013.
aasta kevadprognoosi kohaselt väheneb valitsemissektori eelarvepuudujääk sel
aastal veelgi eelkõige tänu eelarve raames vastu võetud meetmetele. Võetavad
tulumeetmed hõlmavad otseste maksude ja sotsiaalkindlustusmaksete täiendavat
tõstmist. Jooksvate kuludega seotud eeskirju (keskvalitsus ja tervishoid)
uuendatakse, mis aitab säilitada kulupiiranguid. Varem prognoositust väiksem
inflatsioon ja teise samba pensionite indekseerimise osaline peatamine
kokkuleppel sotsiaalpartneritega aitab samuti kulusid piirata. Samas mõjutab
valitsemissektori eelarveseisundit negatiivselt asjaolu, et prognooside
kohaselt jääb SKP kasv taas tunduvalt alla potentsiaalse kasvu. Kokkuvõttes
kasvab puudujääk prognooside kohaselt 3,9 %-ni SKPst. Struktuurne
eelarvepositsioon paraneb prognooside kohaselt veel 1,3 % SKPst. Puudujääk
peaks 2014. aastal jõudma 4,2 %-ni SKPst tavapärasel eeldusel, et
poliitikat ei muudeta, mis tähendab, et arvesse on võetud üksnes neid meetmeid,
mille kohta on piisavalt üksikasjalikku teavet. Eelkõige on veel kindlaks
määramata osa meetmetest, mille abil rahastatakse hiljutist ettevõtete
maksukrediiti, mille eesmärk on toetada konkurentsivõimet ja tööhõivet; samuti
kaotavad 2013. aasta lõpuks kehtivuse mitmed ühekordsed maksud. Üldiselt peaks
struktuurne eelarvepositsioon prognooside kohaselt järgmisel aastal stabiilseks
jääma.
(12)                 Komisjoni
talituste 2013. aasta kevadprognoosi kohaselt kahaneb struktuurne
eelarvepuudujääk sel aastal 2,2 %-ni SKPst, võrreldes 6,1 %-ga SKPst
2009. aastal, mis tähendab, et struktuurne eelarvepuudujääk on vaatlusperioodil
2010–2013 vähenenud keskmiselt 1,0 % SKPst aastas. Kui potentsiaalse
majanduskasvu ja tulude ülelaekumise allapoole korrigeerimistega (vastavalt
+0.1 % SKPst ja -0,2 % SKPst) arvestamiseks korrigeerida
eelarvepositsiooni paranemist võrreldes nõukogu soovituse esitamise ajaga, siis
annab see tulemuseks, et eelarvepositsioon paraneb aastas keskmiselt 0,9 %
SKPst, mis on pisut vähem soovitatust (üle 1 % SKPst). Siiski võib
Prantsusmaa ametiasutuste poolt ajavahemikul 2010–2013 kaalutlusõiguse alusel
võetud meetmete põhjalikust hindamisest lähtudes järeldada, et kõnealuste
meetmete kumulatiivne mõju eelarvele moodustab ligikaudu 5¼ % SKPst, st
keskmiselt 1,3 % SKPst aastas. Lisaks struktuurse eelarvepositsiooni
parandamisele on kõnealusel perioodil kaalutlusõiguse alusel võetud
individuaalsete meetmete mõju võimaldanud tasakaalustada avaliku sektori
kulutuste sõltumatu suurenemise suundumust, mille põhjuseks on sellised tegurid
nagu rahvastiku vananemine, mistõttu annab alt-üles analüüs positiivsema
tulemuse kui struktuursel eelarvepositsioonil põhinev ülalt-alla lähenemisviis.
Kõnealused meetmed hõlmavad üksikisiku ja äriühingu tulumaksu olulist tõstmist,
millele lisandub kaudsete maksude ja sotsiaalkindlustusmaksete suurendamine,
riigiteenistujate põhipalkade külmutamine ning riikliku poliitika läbivaatamise
kaval (RGPP) põhinevad kokkuhoiumeetmed, 2010. aasta pensionireform ning
asjaolu, et järjepidevalt on saavutatud (või ületatud)
tervisekindlustussüsteemi kulutuste eesmärk (ONDAM). Eespool esitatud teavet
silmas pidades leitakse, et Prantsusmaa ametiasutused on võtnud tõhusaid
meetmeid.
(13)     Valitsemissektori võla suhe
SKPsse, mis oli 2009. aastal 79,2 %, ületas eelmisel aastal 90 %
piiri. Komisjoni talituste 2013. aasta kevadprognoosi kohaselt suureneb
endiselt suhteliselt suure valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja madala SKP
nominaalkasvu tõttu võla suhe SKPsse jätkuvalt kogu prognoosiperioodi jooksul,
saavutades 2013. aastal 94,0 % ja 2014. aastal 96,2 % taseme. Avaliku sektori
võlakoormust suurendavad samuti võlakoormuse ja eelarvepositsiooni muutused,
sealhulgas osamaksud Euroopa stabiilsusmehhanismi ja otselaenud
kohandamisprogrammi kohaldavatele euroala riikidele.
(14)     Eelarvepositsiooni oluline
halvenemine majanduse kehvema üldseisundi tõttu võrreldes nõukogu 2009. aasta
soovituse aluseks olnud prognoosiga annab alust arvata, et ELi toimimise
lepingu artikli 126 lõike 7 kohaselt Prantsusmaale esitatud läbivaadatud
soovitused, millega pikendati ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tähtaega,
on põhjendatud kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti eeskirjadega.
(15)     Võttes arvesse suurt
ebakindlust seoses majandusliku olukorra ja eelarveseisundi arenguga, tuleks
eelarvepuudujäägi kõrvaldamise perioodi viimaseks aastaks soovitatav eelarve-eesmärk
näha ette tasemel, mis jääb selgelt allapoole kontrollväärtust, et tagada
ülemäärase eelarvepuudujäägi tõhus ja püsiv kõrvaldamine nõutud tähtajaks.
(16)     Valitsemissektori ülemäärase
eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tähtaja pikendamine ainult ühe aasta võrra
nõuaks 2014. aastal eelarvepositsiooni oluliselt kiiremat tugevdamist võrreldes
nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovituses ajavahemikuks 2010–2013 ette nähtud
eelarvepositsiooni tugevdamise keskmise aastase tempoga ning see takistaks ka
märkimisväärselt järgmiseks aastaks prognoositud majanduse elavnemist. Tähtaja
pikendamine kahe aasta võrra võimaldaks viia valitsemissektori
eelarvepuudujäägi allapoole 3 % SKPst 2015. aastal, piirates meetmete mõju
majanduskasvule aastatel 2014 ja 2015. Kui Prantsusmaa tähtaega pikendatakse
veel kahe aasta võrra, võimaldab see saavutada järgmised valitsemissektori
eelarvepuudujäägi eesmärgid: 3,9 % 2013. aastal, 3,6 % 2014. aastal ja 2,8 %
2015. aastal. Kõnealuste eesmärkide saavutamise eelduseks oleks struktuurse
eelarvepositsiooni paranemine 1,3 % võrra 2013. aastal ja 0,8 % võrra
nii 2014. kui ka 2015. aastal. Võttes arvesse ka võimalikku struktuurse
eelarvepositsiooni halvenemise suundumust, tähendaks see, et 2014. ja 2015.
aastal peaks kaalutlusõiguse alusel võetud meetmed ületama 1 % SKPst
aastas.
(17)     Eelarve-eesmärkide
saavutamiseks on oluline, et ametiasutused kohaldaksid täielikult juba 2013.
aastaks võetud meetmeid (praegu hinnanguliselt 1½ % SKPst) ning
määratleksid, võtaksid vastu ja rakendaksid kiiresti kulude kokkuhoiu ja/või
tulude suurendamise meetmeid, mille maht ületaks aastatel 2014 ja 2015 1 %
SKPst aastas (seni ajavahemikuks 2014–2015 vastu võetud/piisavalt täpselt
määratletud meetmete kogumõju on vaid marginaalne). Eelkõige on veel määratlemata
enamik kokkuhoiumeetmetest, mille abil on kavas toetada aastateks 2014–2015
ettenähtud kulutuste eesmärkide saavutamist. Selgesõnaliselt ei ole kinnitatud,
kas kõikides valitsemissektori allsektorites rakendatavat põhipalkade
külmutamist jätkatakse ka pärast 2013. aasta lõppu. Lisaks on kuni avaliku
sektori kulude läbivaatuse (Modernisation de l’action publique) lõpuni
ebaselge, kas kõnealuse meetmega kaasneb märkimisväärne (ja lihtsalt
kvantifitseeritav) kokkuhoid. Pensionisüsteemi puhul ei ole veel avalikustatud
konkreetseid meetmeid, millel kavandatav reform põhineb. Samuti ei ole esitatud
täpseid andmeid kohalike omavalitsuste kulude kasvu prognoositud aeglustumise
kohta. Tulude poolel kaotavad 2013. aasta lõpuks kehtivuse mitmed ühekordsed
maksud, kuid veel ei ole teatatud konkreetsetest meetmetest kõnealusest
olukorrast tulenevate puudujääkide kompenseerimiseks. Samuti on olemas selge
oht, et järgmise aasta makromajanduslik stsenaarium osutub Prantsusmaa
ametiasutuste prognoosidest halvemateks. Kuigi SKP kasv peaks prognooside
kohaselt olema 1,2 %, mis on väga lähedal komisjoni talituste 2013. aasta
kevadprognoosile (1,1 %), on vastuolus prognooside lähtepunktina kasutatud
eelarvestsenaariumid: esimesel juhul arvestatakse 1 % struktuurse
konsolideerimisega 2014. aastal, samas kui teise prognoosi aluseks on mõnevõrra
halvenev struktuurne eelarvepositsioon. Ka äsjaloodud eelarvenõukogu (Haut
Conseil des finances publiques) on seisukohal, et praegu 2014. aasta
eelarvepuudujäägi eesmärgi aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on liiga
optimistlik. Üldiselt tuleb olukorda hoolikalt jälgida ja ametiasutused peaksid
olema valmis võtma parandusmeetmeid kulude ülemäärase suurenemise ja tulude
alalaekumise korral.
(18)     Komisjoni 2012. aasta eelarve
jätkusuutlikkuse aruandest selgub, et lühiajalises perspektiivis ei ole
Prantsusmaal oodata eelarve pingestumist. Keskmises ja pikas perspektiivis on
eelarve pingestumise oht keskmine ja väike. Samas tekitavad rohkem muret
pensionisüsteemi mõjutavad hiljutised arengud. Pensioniküsimuste nõukogu (Conseil
d’orientation des retraites) viimased prognoosid osutavad puudujäägi
püsimisele pensionisüsteemis 2020. aastani. See kinnitab tungivat vajadust
täiendava pensionireformi järele, mis aitaks täielikult taastada riigi rahanduse
pikaajalise jätkusuutlikkuse.
(19)     Prantsusmaa täidab määruse
(EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise
kiirendamise ja selgitamise kohta) artikli 3 lõikes 5 sätestatud tingimused
valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tähtaja
pikendamiseks,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:
(1)
Prantsusmaa peaks kõrvaldama praeguse ülemäärase
eelarvepuudujäägi hiljemalt 2015. aastaks.
(2)
Prantsusmaa peaks saavutama valitsemissektori
eelarvepuudujäägi 3,9 % SKPst 2013. aastal, 3,6 % SKPst 2014. aastal
ja 2,8 % SKPst 2015. aastal, mis vastab komisjoni talituste 2013. aasta
ajakohastatud kevadprognoosist lähtuvatele struktuurse eelarvepositsiooni
parandamise eesmärkidele, mis on 1,3 % SKPst 2013. aastal, 0,8 % SKPst
2014. aastal ja 0,8 % SKPst 2015. aastal.
(3)
Prantsusmaa peaks kohaldama täielikult juba 2013.
aastaks võetud meetmeid (1½ % SKPst) ning määratlema, võtma vastu ja rakendama
kiiresti vajalikke konsolideerimismeetmeid aastateks 2014 ja 2015, et saavutada
struktuurse eelarvepositsiooni soovitatud paranemine, jätkates samal ajal
kehtiva kava kohaselt kõigi valitsemissektori allsektorite (sealhulgas
sotsiaalkindlustuse ja kohalike omavalitsuste) kulukategooriate põhjalikku
läbivaatamist.
(4)
Prantsusmaa peaks kasutama kõiki ettenägematuid
tulusid puudujäägi vähendamiseks. Eelarve konsolideerimise meetmed peaksid
tagama valitsemissektori struktuurse eelarvepositsiooni püsiva paranemise
majanduskasvu soodustaval viisil.
(5)
Prantsusmaa peab võtma tõhusaid meetmeid ja esitama
nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõike 4a kohase üksikasjaliku aruande
eesmärkide saavutamiseks kavandatud konsolideerimisstrateegia kohta nõukogu
kehtestatud tähtajaks, s.o 1. oktoobriks 2013.
Lisaks sellele peaks Prantsusmaa ametiasutused
pensionisüsteemi pikaajalise jätkusuutlikkuse tugevdamiseks kohandama veelgi
kõiki asjaomaseid parameetreid. Eelkõige tuleks kehtivat kava järgides
käesoleva aasta lõpuks vastu võtta kavandatav reform ning tasakaalustada
süsteem jätkusuutlikul viisil hiljemalt 2020. aastaks, vältides samas
tööjõukulude edasist suurenemist. Lisaks on eelarve konsolideerimise strateegia
edu tagamiseks oluline toetada eelarve konsolideerimist laiaulatuslike
struktuurireformidega kooskõlas Euroopa poolaasta raames Prantsusmaale
adresseeritud nõukogu soovitustega ning eriti makromajandusliku
tasakaalustamatuse menetlust käsitlevate soovitustega.
Lisaks viiendas soovituses ettenähtud
aruandele peaks Prantsusmaa ametiasutused andma käesolevate soovituste
rakendamisel tehtud edusammudest aru vähemalt iga kuue kuu järel ja
stabiilsusprogrammide eraldi peatükis seni, kuni ülemäärane eelarvepuudujääk on
täielikult kõrvaldatud.
Käesolev soovitus on adresseeritud Prantsuse
Vabariigile.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
[1]               Kõik Prantsusmaa ülemäärase eelarvepuudujäägi
menetlusega seotud dokumendid on avaldatud aadressil http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/france_en.htm
[2]               EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6.


title: Nõukogu soovitus, 21. märts 2013 , mis käsitleb komisjoni tegevuse heakskiitmist seoses Euroopa Arengufondi (kaheksas EAF) meetmete rakendamisega 2011. eelarveaastal

text:
               26.3.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 88/1

         NÕUKOGU SOOVITUS,
   21. märts 2013,
   mis käsitleb komisjoni tegevuse heakskiitmist seoses Euroopa Arengufondi (kaheksas EAF) meetmete rakendamisega 2011. eelarveaastal
   2013/C 88/01
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse neljandat AKV-EMÜ konventsiooni, millele kirjutati alla 15. detsembril 1989 Lomés (1) ja mida on muudetud 4. novembril 1995 Mauritiusel allkirjastatud lepinguga (2),
   võttes arvesse nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate sisekokkulepet neljanda AKV-EÜ konventsiooni teise finantsprotokolli kohase ühenduse abi finantseerimise ja haldamise kohta (3) (edaspidi „sisekokkulepe”), millega asutati muu hulgas kaheksas Euroopa Arengufond (kaheksas EAF), eriti selle artikli 33 lõiget 3,
   võttes arvesse 16. juuni 1998. aasta finantsmäärust, mida kohaldatakse finantskoostöö arendamiseks neljanda AKV-EÜ konventsiooni alusel, (4) eriti selle artikleid 66 kuni 74,
   olles läbi vaadanud kaheksanda EAFi meetmete tulude ja kulude aruande, 2011. aasta 31. detsembri seisuga koostatud bilansi ning 2011. eelarveaastat käsitleva Euroopa Kontrollikoja aastaaruande kaheksandast, üheksandast ja kümnendast Euroopa Arengufondist (EAF) rahastatud tegevuste kohta (5) koos selles sisalduvate komisjoni vastustega,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt sisekokkuleppe artikli 33 lõikele 3 annab Euroopa Parlament nõukogu soovitusel komisjonile heakskiidu kaheksanda EAFi finantshalduse kohta.

               (2)

               2011. eelarveaastal on komisjon kaheksanda EAFi meetmeid üldiselt rahuldavalt rakendanud,

         SOOVITAB Euroopa Parlamendil kiita heaks komisjoni tegevus seoses kaheksanda EAFi meetmete rakendamisega 2011. eelarveaastal.

      Brüssel, 21. märts 2013

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         P. HOGAN

      (1)  EÜT L 229, 17.8.1991, lk 3.

      (2)  EÜT L 156, 29.5.1998, lk 3.

      (3)  EÜT L 156, 29.5.1998, lk 108.

      (4)  EÜT L 191, 7.7.1998, lk 53.

      (5)  ELT C 344, 12.11.2012, lk 243.


title: 2004/704/EÜ:Komisjoni soovitus, 11. oktoober 2004, dioksiinide ja dioksiinitaoliste PCBde taustanivoode jälgimise kohta söötades (teatavaks tehtud numbri K(2004) 3461 all)EMPs kohaldatav tekst

text:
               22.10.2004

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 321/38

      KOMISJONI SOOVITUS,
   11. oktoober 2004,
   dioksiinide ja dioksiinitaoliste PCBde taustanivoode jälgimise kohta söötades
   (teatavaks tehtud numbri K(2004) 3461 all)
   (EMPs kohaldatav tekst)
   (2004/704/EÜ)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 211 teist taanet,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. mai 2002. aasta direktiivis 2002/32/EÜ loomatoidus leiduvate soovimatute ainete kohta, (1) kehtestatakse dioksiinide piirmäärad söödatoorainetes ja segasöötades.

               (2)

               Kuigi toksikoloogilisest seisukohast tuleks iga piirnormi kohaldada dioksiinide, furaanide ja dioksiinitaoliste polüklooritud bifenüülide (PCB) suhtes, on piirnormid kehtestatud ainult dioksiinidele ja furaanidele, mitte aga dioksiinitaolistele PCBdele, kuna andmed viimaste esinemise kohta on väga piiratud. Eespool nimetatud direktiiv näeb ette, et piirnormid vaadatakse esimest korda läbi hiljemalt 31. detsembriks 2004, pidades silmas uusi andmeid dioksiinide ja dioksiinitaoliste PCBde sisalduse kohta, eelkõige selleks, et kehtestada piirnormid ka dioksiinitaolistele PCBdele.

               (3)

               Direktiiv 2002/32/EÜ näeb ette piirnormide edasise läbivaatuse hiljemalt 31. detsembriks 2006, selleks et piirnorme oluliselt vähendada.

               (4)

               On vaja saada usaldusväärseid andmeid kogu Euroopa Ühendusest dioksiinitaoliste PCBde sisalduse kohta võimalikult laias valikus loomatoiduks ettenähtud toodetes (nagu on määratletud direktiivis 2002/32/EÜ loomatoidus leiduvate soovimatute ainete kohta), selleks et saada selget pilti nende ainete taustasisalduse ajalistest suundumustest loomatoiduks ettenähtud toodetes.

               (5)

               Seos dioksiinide, furaanide, dioksiinitaoliste PCBde ja mittedioksiinitaoliste PCBde sisalduse vahel on oluline, kuid suures ulatuses teadmata. Seetõttu on asjakohane analüüsida valitud proove võimalusel ka mittedioksiinitaoliste PCBde suhtes.

               (6)

               Komisjoni 4. märtsi 2002. aasta soovitus 2002/201/EÜ dioksiinide, furaanide ja polüklooritud bifenüüli sisalduse vähendamise kohta söödas ja toidus (2), soovitab liikmesriikidel teostada pistelist seiret dioksiinide, furaanide ja dioksiinitaoliste PCBde sisalduse kohta loomatoiduks ettenähtud toodetes proportsionaalselt loomatoiduks ettenähtud toodete tootmise, kasutamise ja tarbimisega. Seda seiret tuleks teostada vastavalt alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee kehtestatud üksikasjalikele suunistele. Need suunised peaksid muuhulgas sisaldama sätteid miinimumsageduse ja tulemuste aruande vormi kohta, selleks et tagada ühtlust kogu Euroopa Liidus.

               (7)

               On oluline, et kõnealuseid andmeid esitatakse korrapäraselt komisjonile. Komisjon kindlustab kõnealuste andmete kokkuvõtu andmebaasis, mis on tutvumiseks avalikult kättesaadav.

               (8)

               1. mail 2004 ühinesid Eesti, Küpros, Leedu, Läti, Malta, Poola, Slovakkia, Sloveenia, Tšehhi Vabariik ja Ungari Euroopa Liiduga. On asjakohane, et iga uus liikmesriik osaleb seireprogrammis niipea kui võimalik. Siiski tunnistatakse, et uute liikmesriikide jaoks on asjakohane näha ette üleminekukord ja et esialgu ei soovitata uutele liikmesriikidele üksikasjalikku miinimumsagedust pisteliseks seireks dioksiinide, furaanide ja dioksiinitaoliste PCBde sisalduse kohta söötades,

         SOOVITAB JÄRGMIST:

               1.

               Liikmesriigid teostavad alates 2004. aastast kuni 31. detsembrini 2006 seiret dioksiinide, furaanide ja dioksiinitaoliste PCBde sisalduse kohta loomatoiduks ettenähtud toodetes, kasutades suunisena I lisa tabelis ettenähtud proovide iga-aastase analüüsimise jaoks soovitatud miinimumsagedust. Saadud kogemuse põhjal tuleks proovide sagedus igal aastal läbi vaadata.

               2.

               Eesti, Küpros, Leedu, Läti, Malta, Poola, Slovakkia, Sloveenia, Tšehhi Vabariik ja Ungari peaksid niipea kui võimalik osalema seireprogrammis dioksiinide, furaanide ja dioksiinitaoliste PCBde sisalduse kohta söötades. Proovide sagedus, mida Eesti, Küpros, Leedu, Läti, Malta, Poola, Slovakkia, Sloveenia, Tšehhi Vabariik ja Ungari peavad igal aastal analüüsima, kehtestatakse alates 2005. aastast.

               3.

               Liikmesriigid peaksid esitatama korrapäraselt komisjonile ühte andmebaasi kokkuvõtmiseks andmed II lisas ettenähtud teabega ja vormis. On asjakohane, et esitatakse ka viimaste aastate andmed, mille saamiseks on kasutatud komisjoni 26. juuli 2002. aasta direktiivis 2002/70/EÜ (millega kehtestatakse nõuded dioksiinide ja dioksiinitaoliste PCBde taseme määramiseks söödas (3)) sätestatud nõuetele vastavat analüüsimeetodit ja mis peegeldavad taustanivood.

               4.

               Liikmesriigid teostaksid võimaluse korral samades proovides ka mitte dioksiinitaoliste PCBde analüüsi.

      Brüssel, 11. oktoober 2004

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         David BYRNE

      (1)  EÜT L 140, 30.5.2002, lk 10. Direktiivi on viimati muudetud 31. oktoobri 2003. aasta direktiiviga 2003/100/EÜ (ELT L 285, 1.11.2003, lk 33).

      (2)  EÜT L 67, 9.3.2002, lk 69.

      (3)  EÜT L 209, 6.8.2002, lk 15.

      I LISA

         Tabel: Ülevaade analüüsitavate söödaproovide soovitatavast miinimumarvust aastas. Proovide jaotumine põhineb iga riigi tootmisel ja/või kasutamisel. Erilist tähelepanu pööratakse söödatoorainele ja segasöötadele, mille puhul eeldatakse suuremat erinevust dioksiinide, furaanide ja dioksiinitaoliste PCBde taustanivoos.

                  Iga riigi jaoks soovitatav proovide koguarv

                  Söödatoorained, -lisandid, eelsegud

                  Segasöödad

                  Taimne päritolu

                  Mineraalained

                  Mikroelemendid, sideained, paakumisvastased ained

                  Eelsegud (kõik liigid)

                  Loomne päritolu

                  Kokku

                  Maismaaloomad

                  Kalad

                  Kokku

                  Riik (1)

                  Arv

                  Teravili, selle saadused ja kõrvalsaadused

                  Õliseemned ja õliviljad, nendest valmistatud tooted ja nende kõrvalsaadused/Kaunviljade seemned, nendest valmistatud tooted ja nende kõrvalsaadused

                  Kuiv- ja koresöödad

                  Muud taimsed söödatoorained

                  Loomsed rasvad/loomsed tooted/sh piimapulber ja munatooted

                  Kalaõli

                  Kalajahu

                  Arv

                  Veised

                  Sead

                  Kodulinnud

                  Muu (küülikute, hobuste, lemmikloomatoit)

                  Kalad

                  Arv

                  Belgia

                  60

                  5

                  5

                  5

                  3

                  3

                  3

                  3

                  4

                  3

                  3

                  37

                  4

                  10

                  5

                  2

                  2

                  23

                  Taani

                  107

                  5

                  5

                  5

                  3

                  3

                  3

                  4

                  3

                  24

                  23

                  78

                  4

                  10

                  3

                  2

                  10

                  29

                  Saksamaa

                  163

                  20

                  12

                  11

                  9

                  9

                  9

                  8

                  10

                  3

                  3

                  94

                  24

                  19

                  14

                  4

                  8

                  69

                  Kreeka

                  53

                  5

                  5

                  3

                  2

                  2

                  2

                  3

                  3

                  4

                  3

                  32

                  2

                  2

                  2

                  1

                  14

                  21

                  Hispaania

                  135

                  8

                  6

                  5

                  7

                  8

                  8

                  8

                  6

                  5

                  9

                  70

                  12

                  21

                  14

                  8

                  10

                  65

                  Prantsusmaa

                  232

                  28

                  19

                  28

                  11

                  11

                  11

                  12

                  7

                  4

                  5

                  136

                  15

                  19

                  32

                  15

                  15

                  96

                  Iirimaa

                  56

                  5

                  3

                  5

                  2

                  3

                  3

                  3

                  3

                  3

                  3

                  33

                  7

                  3

                  3

                  3

                  5

                  21

                  Itaalia

                  117

                  10

                  7

                  12

                  5

                  5

                  5

                  7

                  5

                  4

                  3

                  63

                  12

                  6

                  14

                  7

                  15

                  54

                  Luksemburg

                  33

                  3

                  3

                  3

                  2

                  1

                  1

                  2

                  2

                  1

                  1

                  19

                  3

                  3

                  3

                  2

                  3

                  14

                  Madalmaad

                  111

                  5

                  5

                  5

                  7

                  8

                  8

                  7

                  5

                  3

                  3

                  56

                  14

                  19

                  13

                  6

                  3

                  55

                  Austria

                  47

                  5

                  5

                  5

                  2

                  2

                  2

                  3

                  3

                  3

                  3

                  33

                  3

                  3

                  3

                  2

                  3

                  14

                  Portugal

                  50

                  3

                  5

                  5

                  2

                  3

                  3

                  3

                  3

                  3

                  3

                  33

                  4

                  3

                  5

                  2

                  3

                  17

                  Soome

                  48

                  5

                  3

                  5

                  2

                  3

                  3

                  3

                  3

                  3

                  3

                  33

                  3

                  3

                  3

                  2

                  4

                  15

                  Rootsi

                  49

                  5

                  3

                  6

                  2

                  3

                  3

                  3

                  3

                  3

                  3

                  34

                  4

                  3

                  3

                  2

                  3

                  15

                  Ühendkuningriik

                  158

                  10

                  10

                  10

                  6

                  6

                  6

                  10

                  4

                  10

                  8

                  80

                  15

                  7

                  13

                  10

                  33

                  78

                  Kogu EL

                  1 417

                  122

                  96

                  113

                  65

                  70

                  70

                  79

                  64

                  76

                  76

                  831

                  126

                  131

                  130

                  68

                  131

                  586

                  Island

                  67

                  3

                  3

                  3

                  2

                  1

                  1

                  2

                  3

                  19

                  16

                  53

                  3

                  3

                  3

                  2

                  3

                  14

                  Norra

                  127

                  5

                  5

                  5

                  3

                  3

                  3

                  5

                  3

                  13

                  15

                  60

                  3

                  3

                  3

                  2

                  56

                  67

                  Kogu EMP

                  1 611

                  130

                  104

                  121

                  70

                  74

                  74

                  86

                  70

                  108

                  107

                  944

                  132

                  137

                  136

                  72

                  190

                  667

         (1)  Eesti, Küpros, Leedu, Läti, Malta, Poola, Slovakkia, Sloveenia Tšehhi Vabariik ja Ungari ühinesid Euroopa Ühendusega 1. mail 2004. On asjakohane, et iga uus liikmesriik osaleb seireprogrammis niipea kui võimalik. Siiski tunnistatakse, et kõnealuste uute liikmesriikide jaoks on asjakohane näha ette üleminekukord ja seetõttu esialgu ei soovitata kõnealustele riikidele üksikasjalikku miinimumsagedust pisteliseks seireks dioksiinide, furaanide ja dioksiinitaoliste PCBde sisalduse kohta söötades.

      II LISA
      A.   Selgitavad märkused analüüsitulemuste vormile dioksiinide, furaanide ning dioksiinitaoliste ja muude PCBde sisalduse kohta söötades
      1.   Üldine teave analüüsitavate proovide kohta
      Riik: liikmesriik, kus seire on teostatud
      Aasta: seire teostamise aasta
      Toode: analüüsitud sööt – võimalusel tuleb söödatoorainete osas kasutada nõukogu 29. aprilli 1996. aasta direktiivi 1996/25/EÜ (milles käsitletakse söödatoorainete ringlust ja kasutamist) (1) terminoloogiat. Segajõusöötade puhul on koostis väga kasulik teave
      Turustusetapp: koht, kust toode (proov) võeti
      Tulemuste väljendamine: Tulemused tuleb esitada tootepõhiselt. Tulemused tuleb esitada sellel alusel, millel maksimumtasemed on tuvastatud (12 % niiskusesisaldusega sööda suhtes – direktiiv 2002/32/EÜ). Mittedioksiinitaoliste PCBde analüüsi puhul on väga soovitatav väljendada tasemeid samal alusel.
      Proovivõtu tüüp: juhuvalim – plaaniliste proovide analüüsitulemusi võib samuti esitada, kuid siis tuleb selgelt märkida, et tegemist on plaaniliste proovidega, mis ei pruugi tingimata kajastada tavalisi taustanivoosid
      Meetodid: osutavad kasutatud meetoditele
      Akrediteeritud: määratletakse, kas analüüsimeetod on akrediteeritud või mitte
      Mõõtemääramatus (%): analüüsimeetodi mõõtemääramatuse protsent
      2.   Eriteave analüüsitavate proovide kohta
      Proovide arv: samalaadse analüüsitud toote proovide arv. Kui proovide tulemusi on rohkem kui märgitud tulpasid, lisatakse juurde uusi tulpasid koos arvuga vormi lõpus.
      Tootmismeetod: tavapärane/orgaaniline (nii üksikasjalikult kui võimalik).
      Piirkond: niivõrd kui see on vajalik, piirkond, kust proov võeti, võimalusel tuleb märkida, kas see on maapiirkond, linnapiirkond, tööstuspiirkond, sadam, avameri vms. Nt Brüssel – linnapiirkond, Vahemeri – avameri
      Osaproovide arv: kui analüüsitud proov on liitproov, märgitakse osaproovide (üksikproovide) arv. Kui analüüsitulemused rajanevad ainult ühele proovile, tuleb märkida 1. Liitproovi osaproovide arv võib erineda, seepärast palun märkige see iga proovi kohta.
      Rasvasisaldus (%): rasvasisalduse protsent proovis (olemasolu korral).
      Niiskusesisaldus (%): niiskusesisalduse protsent proovis (olemasolu korral).
      3.   Tulemused
      Dioksiinid, furaanid, dioksiinitaolised PCBd: iga analoogi tulemused tuleb esitada ppt-s – nanogrammi kilogrammi kohta (ng/kg).
      Mittedioksiinitaolised PCBd: iga analoogi tulemused tuleb esitada ppb-s – mikrogrammi kilogrammi kohta (μg/kg).
      LOQ: kvantifitseerimislävi ühikus ng/kg või μg/kg (mittedioksiinitaoliste PCBde puhul).
      LOD: tuvastuslävi ühikus ng/kg või μg/kg (mittedioksiinitaoliste PCBde puhul).
      Analoogide puhul, mida analüüsiti, kuid jäid alla tuvastusläve, tuleb tulemuseks kirjutada < LOD (tuvastuslävi tuleb esitada väärtusena).
      Analoogide puhul, mida analüüsiti, kuid jäid alla kvantifitseerimisläve, tuleb tulemuseks kirjutada < LOQ (kvantifitseerimislävi tuleb esitada väärtusena).
      PCB analoogide puhul, mida analüüsiti lisaks PCB-7-le ja dioksiinitaolistele PCBdele, tuleb vormile lisada PCB analoogide arv, nt 31, 99, 110 jne. Kui proovi analüüsitakse enamate PCB analoogide suhtes kui on märgitud ridu, lisatakse vormi lõppu uusi ridu juurde.
      4.   Märkused
      Lisaks kasutatud lipiidide ekstraheerimise meetodi märkimisele tuleb seda osa kasutada ka esitatud andmete kohta täiendavate asjakohaste märkuste tegemiseks.
      B.   Analoogidega seonduvate analüüsitulemuste vorm dioksiinide, furaanide ning dioksiinitaoliste ja muude PCBde sisalduse kohta söödas

         (1)  EÜT L 125, 23.5.1996, lk 35. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1).


Euroopa Parlamendi 21. juuni 2007. aasta soovitus nõukogule rassismi ja ksenofoobia vastu võitlemist käsitlevat raamotsust puudutavate läbirääkimiste edenemise kohta (2007/2067 (INI))


title: EFTA järelevalveameti soovitus nr 143/06/COL, 11. mai 2006 , teraviljas ja teatavates muudes taimesaadustes sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidijääkide piirnormide järgimise tagamiseks mõeldud 2006. aasta järelevalve programmi ning riiklike 2007. aasta järelevalveprogrammide kohta

text:
               21.12.2006

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 366/87

      EFTA JÄRELEVALVEAMETI SOOVITUS

   nr 143/06/COL
   11. mai 2006,
   teraviljas ja teatavates muudes taimesaadustes sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidijääkide piirnormide järgimise tagamiseks mõeldud 2006. aasta järelevalve programmi ning riiklike 2007. aasta järelevalveprogrammide kohta
   EFTA JÄRELEVALVEAMET,
   võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) lepingut, eriti selle artiklit 109 ja protokolli nr 1,
   võttes arvesse EFTA riikide vahelist lepingut, millega asutatakse järelevalveamet ja Euroopa Kohus, eriti selle artikli 5 lõike 2 punkti b ja protokolli 1,
   võttes arvesse EMP lepingu II lisa XII peatüki punktis 38 viidatud õigusakti (nõukogu 24. juuli 1986. aasta direktiiv 86/362/EMÜ teraviljas sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide kehtestamise kohta) (1), viimati muudetud ja kohandatud EMP lepinguga selle protokolli nr 1 alusel, eriti selle artikli 7 lõike 2 punkti b,
   võttes arvesse EMP lepingu II lisa XII peatüki punktis 54 viidatud õigusakti (nõukogu 27. novembri 1990. aasta direktiiv 90/642/EMÜ teatavates taimsetes saadustes, sealhulgas puu- ja köögiviljas, sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide lubatud piirnormide kehtestamise kohta) (2), viimati muudetud ja kohandatud EMP lepinguga selle protokolli nr 1 alusel, eriti selle artikli 4 lõike 2 punkti b,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               EFTA järelevalveamet peaks järk-järgult välja töötama süsteemi, mis võimaldaks hinnata tegelikku kokkupuudet pestitsiididega toidu kaudu. Realistlike hinnangute võimaldamiseks peaksid olema kättesaadavad andmed pestitsiidide jääkide seire kohta mitmetes toiduainetes, mis on Euroopas peamised toidukomponendid. Üldjuhul arvatakse, et Euroopa peamised toidukomponendid koosnevad 20 kuni 30 toiduainest.
               Pidades silmas riiklikul tasandil kättesaadavaid vahendeid pestitsiidijääkide kontrollimiseks, on EFTA riikidel kooskõlastatud seireprogrammi raames võimalik igal aastal analüüsida üksnes kaheksa toiduaine proove. Pestitsiidide kasutamine on kolme aastase jooksul muutunud. Iga pestitsiidi esinemist tuleks üldiselt kontrollida 20 kuni 30 toiduaines kolmeaastaste tsüklite järel.

               (2)

               Kõiki käesoleva soovitusega hõlmatud pestitsiidide jääkide esinemist tuleks kontrollida 2006. aastal, sest see võimaldab kasutada saadud andmeid selleks, et hinnata tegelikku kokkupuudet nendega toidu kaudu;

               (3)

               Iga kooskõlastatud seire raames tuleb kasutada süstemaatilist statistilist lähenemist võetavate proovide arvu suhtes. Sellise lähenemise on sätestanud Codex Alimentarius'e komisjon (3). Binomiaaljaotuse põhjal saab arvutada, et 613 proovi kontrollimine võimaldab 99 % tõenäosusega tuvastada ühe proovi, mis sisaldab pestitsiidide jääke üle määramispiiri (LOD), kui alla 1 % taimsetest toodetest sisaldab jääke üle kõnealuse piiri. Nende proovide võtmine tuleks jaotada Euroopa Majanduspiirkonna riikide vahel vastavalt elanike ja tarbijate arvule, võttes vähemalt 12 proovi toote kohta aastas.

               (4)

               Euroopa Komisjoni veebilehel on avaldatud “Pestitsiidijääkide analüüsi kvaliteedikontrolli korda” käsitlevad juhised (4). Ollakse ühel meelel, et EFTA riikide analüüsilaborid peaksid kõnealuseid juhiseid rakendama võimalikult ulatuslikult ning neid tuleks järelevalveprogrammide rakendamise kogemusi silmas pidades pidevalt üle vaadata.

               (5)

               Proovivõtumeetodid ja menetlused, mis on sätestatud EMP lepingu II lisa XII peatüki punktis 54zz viidatud õigusaktis (komisjoni 11. juuli 2002. aasta direktiiv 2002/63/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse proovivõtumeetodid taimsetes ja loomsetes saadustes sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide ametlikuks kontrollimiseks ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 79/700/EMÜ) (5) hõlmavad ka Codex Alimentarius'e komisjoni poolt soovitatud meetodeid ja menetlusi.

               (6)

               Direktiivi 90/642/EMÜ artikli 4 lõike 2 punktis a ning direktiivi 86/362/EMÜ artikli 7 lõike 2 punktis a nõutakse, et EFTA riigid täpsustaksid oma riiklike seireprogrammide koostamisel kasutatud kriteeriume. Selline teave peaks sisaldama kriteeriume, mida on kohaldatud võetavate proovide ja tehtavate analüüside arvu kindlaksmääramisel, samuti teatamiskünniste kohaldamisel, ning kriteeriume, mille alusel teatamiskünnised on kindlaks määratud, ja üksikasju analüüse tegevate laborite akrediteerimise kohta vastavalt EMP lepingu II lisa XII peatüki punktis 54n viidatud õigusaktile (nõukogu 29. oktoobri 1993. aasta direktiivile 93/99/EMÜ toiduainete ametlikku kontrolli käsitlevate lisameetmete kohta) (6), mida on muudetud. Tuleb esitada ka asjakohaste õiguserikkumiste arv ja iseloom ning võetud meetmed.

               (7)

               Imikutoidu pestitsiidijääkide piirnormid määrati kindlaks vastavalt EMP lepingu II lisa XII peatüki punktis 54a viidatud õigusakti (komisjoni 14. mai 1991. aasta direktiiv 91/321/EMÜ imiku piimasegude ja jätkupiimasegude kohta) (7), mida on muudetud, artiklile 6, ning EMP lepingu II lisa XII peatüki punktis 54zl viidatud õigusakti (komisjoni 16. veebruari 1996. aasta direktiivi 96/5/EC, Euratom (imikutele ja väikelastele mõeldud teraviljapõhiste töödeldud toitute ja muude imikutoitude kohta) (8), mida on muudetud, artiklile 6.

               (8)

               Teavet järelevalveprogrammide tulemuste kohta on eriti kohane töödelda, säilitada ja edastada elektrooniliste meetoditega. On välja töötatud vormid andmete edastamiseks EÜ liikmesriikidelt komisjonile elektronposti teel. EFTA riigid võiksid kasutada sama vormi ning neil peaks olema võimalik saata oma aruanded EFTA järelevalveametile standardvormis. Sellise standardvormi väljatöötamine on kõige tõhusam, kui töötatakse välja suunised.

               (9)

               Käesolevas soovituses esitatud meetmed on kooskõlas EFTA toiduainete komitee arvamusega, mis abistab EFTA järelevalveametit,

         SOOVITAB EFTA RIIKIDELE JÄRGMIST:

               1.

               Võtta proovid käesoleva soovituse I lisas sätestatud toiduaine/pestitsiidide jäägi kombinatsioonidest ja neid analüüsida, võttes aluseks proovide arvu, mis kajastab vastavalt riigi, EMP ja kolmanda riigi osa EFTA riigi turul.
               Proovivõtumenetlus, kaasa arvatud ühikute arv, peab vastama EMP lepingu II lisa XII peatüki punktis 54zz viidatud seadusele (komisjoni 11. juuli 2002. aasta direktiiv 2002/63/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse proovivõtumeetodid taimsetes ja loomsetes saadustes sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide ametlikuks kontrollimiseks ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 79/700/EMÜ).

               2.

               Eriti ohtlike pestitsiidide puhul, s.t ARfD määramisel (nt fosfororgaanilised estrid, endosulfaan ja N-metüülkarbamaadid) tuleb proove võtta viisil, mis võimaldab kaht laboriproovi. Kui esimene laboriproov sisaldab otsitava pestitsiidi mõõdetavat jääki, siis tuleks teise proovi kõiki osi analüüsida eraldi. See kehtib järgmiste toiduainete puhul:

                           —

                           baklažaanid

                           —

                           viinamarjad (9)

                           —

                           banaanid

                           —

                           paprika.

                     Nendest toodetest võetud mõistlikust hulgast proovidest tuleb teise laboriproovi ühikuid analüüsida eraldi, kui selliseid pestitsiide leitakse esimeses proovis, ning eriti juhul, kui see on ühe ja sama tootja toodang.

               3.

               I lisaga ettenähtud proovidest peab iga EFTA riik võtma ja analüüsima:

                           (a)

                           vähemalt 10 proovi köögivilja-, puuvilja- ja teraviljapõhistest imikutoitudest;

                           (b)

                           teatava hulga proove mahepõllumajandustoodetest, mille arv peegeldab mahepõllumajandustoodete turuosa asjaomases EFTA riigis (võimaluse korral vähemalt üks).

               4.

               Esitada käesoleva soovituse I lisas toodud toote/pestitsiidide jäägi kombinatsioonide kaupa uuritud proovide analüüsi tulemused hiljemalt 31. augustiks 2007 ning seejuures märkida:

                           (a)

                           kasutatud analüüsimeetodid ja saavutatud teatamiskünnised vastavalt pestitsiidijääkide analüüsi kvaliteedikontrolli korras sätestatud kvaliteedikontrolli protseduurile;

                           (b)

                           asjakohaste rikkumiste arv ja iseloom ning võetud meetmed.

               5.

               Aruanne koostatakse vormis, kaasa arvatud elektroonilisel kujul, mis vastab EMP riikidele antud suunistele (10) seoses seireprogrammi käsitlevate soovituste rakendamisega.
               Mahepõllumajandustoodetest võetud proovide analüüsi tulemused esitatakse eraldi andmelehel.

               6.

               Saata hiljemalt 31. augustiks 2005 EFTA järelevalveametile ja teistele EFTA riikidele direktiivi 86/362/EMÜ artikli 7 lõike 3 ja direktiivi 90/642/EMÜ artikli 4 lõike 3 alusel nõutud teave 2005. aasta seire kohta, et tagada vähemalt kontrollproovide võtmise abil vastavus pestitsiidijääkide piirnormidele, sealhulgas:

                           (a)

                           pestitsiidijääke käsitlevate riiklike programmide tulemused;

                           (b)

                           teave EFTA riikide laborite kvaliteedikontrolli korra kohta, eelkõige teave pestitsiidijääkide analüüsi kvaliteedikontrolli korraga seotud suuniste nende aspektide kohta, mida EFTA riigid ei ole suutnud kohaldada või mille kohaldamisel on esinenud raskusi;

                           (c)

                           teave analüüsilaborite akrediteerimise kohta vastavalt direktiivi 93/99/EMÜ artikli 3 sätetele (sealhulgas akrediteerimise liik, akrediteerimisasutus ja akrediteerimistunnistuse koopia);

                           (d)

                           teave tasemekatsete ja laboritevaheliste võrdluste kohta, milles labor on osalenud.

               7.

               Saata hiljemalt 30. septembriks 2006 EFTA järelevalveametile 2007. aastaks kavandatavad riiklikud seireprogrammid direktiividega 90/642/EMÜ ja 86/362/EMÜ kindlaks määratud pestitsiidijääkide piirnormide jälgimiseks, sealhulgas järgmine teave:

                           (a)

                           kriteeriumid, mida on kohaldatud võetavate proovide ja tehtavate analüüside arvu kindlaksmääramisel;

                           (b)

                           kohaldatud teatamiskünnised ja nende teatamiskünniste kindlaksmääramise kriteeriumid;

                           (c)

                           üksikasjad analüüsilaborite akrediteerimise kohta vastavalt direktiivile 93/99/EMÜ.

      Käesolev soovitus on adresseeritud Islandile, Liechtensteinile ja Norrale.
      Brüssel, 11. mai 2006.

            EFTA järelevalveameti nimel,

         Kristján Andri STEFÁNSSON

            kolleegiumi liige

         Niels FENGER

            direktor

      (1)  EÜT L 221, 7.8.1986, lk 37. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2006/92/EÜ (ELT L 311, 10.11.2006, lk 31).

      (2)  EÜT L 350, 14.12.1990, lk 71. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2006/92/EÜ.

      (3)  Codex Alimentarius, Pestitsiidijäägid toiduainetes, Rooma 1994, ISBN 92-5-203271-1; 2. köide, lk 372.

      (4)  Dokument nr SANCO/10476/2003, http://europa.eu.int/comm/food/fs/ph_ps/pest/index_en.htm.

      (5)  EÜT L 187, 16.7.2002, lk 30.

      (6)  EÜT L 290, 24.11.1993, lk 14. Direktiivi on muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

      (7)  EÜT L 175, 4.7.1991, lk 35. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2003/14/EÜ (ELT L 41, 14.2.2003, lk 37).

      (8)  EÜT L 49, 28.2.1996, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2003/13/EÜ (ELT L 41, 14.2.2003, lk 33).

      (9)  Viinamarjade puhul loetakse ühiku (st tavalise kobara) suuruseks umbes 555 g.

      (10)  Esitatatakse igal aastal toiduahela ja loomatervishoiu alalisele komiteele (SCFCAH), kes neid arvestab.

      I LISA
      Kontrollitavad pestitsiidide/toiduainete kombinatsioonid

                  Analüüsitavad pestitsiidide jäägid

                  2006

                  2007 (1)

                  2008 (1)

                  Atsefaat

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Atseetamipriid

                      (5)

                      (3)

                  Aldikarb

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Asiinfoss-metüül

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Asoksüstrobiin

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Benomüülrühm

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Bifentriin

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Bromopropülaat

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Bupirimaat

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Buprofesiin

                      (5)

                      (3)

                  Kaptaan + Folpeet
                  Kaptaan
                  Folpeet

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Karbarüül

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Kloormekvaat (2)

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Klorotaloniil

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Kloorprofam

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Kloropürifoss

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Kloorpürifossmetüül

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Tsüpermetriin

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Tsüprodiniil

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Deltametriin

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Diasinoon

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Diklofluaniid

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Diklorofoss

                      (5)

                      (3)

                  Dikofool

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Dimetoaat + ometoaat
                  Dimetoaat
                  Ometoaat

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Difenüülamiin

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Endosulfaan

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Fenheksamiid

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Fenitrotioon

                      (5)

                      (3)

                  Fludioksiniil

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Imasaliil

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Imidaklopriid

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Indoksakarb

                      (5)

                      (3)

                  Iprodione

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Iprovalikarb

                      (5)

                      (3)

                  Metüülkresoksiim

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Lambda-tsuhalotriin

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Malatioon

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Maneebrühm

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Mepanipüriim

                      (5)

                      (3)

                  Metamidofoss

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Metalaksüül

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Metidatioon

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Metiokarb

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Metomüül

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Müklobutaniil

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Oksüdemetoonmetüül

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Paratioon

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Penkonasool

                      (5)

                      (3)

                  Fosaloon

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Pirimikarb

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Pirimifossmetüül

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Prokloraas

                      (5)

                      (3)

                  Procymidone

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Profenofoss

                      (5)

                      (3)

                  Propargiit

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Püretriinid

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Pürimetaniil

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Püriproksüfeen

                      (5)

                      (3)

                  Kinoksüfeen

                      (5)

                      (3)

                  Spiroksamiin

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Tebukonasool

                      (5)

                      (3)

                  Tebufenosoid

                      (5)

                      (3)

                  Tiabendasool

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Tolkloflossmetüül

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Tolüülfluaniid

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Triadimefoon + triadimenoolTriadimefoonTriadimenool

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Vinklosoliin

                      (4)

                      (5)

                      (3)

         (1)  Soovituslik 2007. ja 2008. aastaks, käsitletakse nendeks aastateks soovitatud programmides.

         (2)  Kloormekvaati määratakse ainult pirnides ja teraviljades.

         (3)  Pirnid, oad (värsked või külmutatud), kartulid, porgandid, apelsinid või mandariinid, spinat (värske või külmutatud), riis ja kurgid.

         (4)  Lillkapsas, magus paprika, nisu, baklažaanid, viinamarjad, herned (värsked/külmutatud, kaunadeta), banaanid ja apelsinimahl. Apelsinimahla puhul peavad EFTA riigid täpsustama lähteaine (kontsentraadid või värske puuvili).

         (5)  Õunad, tomatid, aedsalat, maasikad, porrulauk, peakapsas, rukis või kaer, virsikud, kaasa arvatud nektariinid ja samalaadsed hübriidid.