title: Soovitus: Nõukogu otsus, millega tühistatakse otsus 2005/182/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Slovakkias

text:
   ET
ET    ET
 ---pagebreak---                     EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON
                                                     Brüssel 7.5.2008
                                                     SEK(2008) 572 lõplik
                                          Soovitus:
                                    NÕUKOGU OTSUS,
   millega tühistatakse otsus 2005/182/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta
                                         Slovakkias
                                     (komisjoni esitatud)
ET                                                                                ET
 ---pagebreak---                                                   SELETUSKIRI
   1.        TAUST
   Asutamislepingu artiklis 104 on sätestatud, et liikmesriigid peavad hoiduma ülemäärasest
   riigieelarve puudujäägist, ning on kehtestatud selle väljaselgitamise ja kõrvaldamise menetlus.
   Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust on üksikasjalikumalt kirjeldatud nõukogu määruses
   (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja
   selgitamise kohta)1, mis on stabiilsuse ja kasvu pakti osa. Asutamislepingu artikli 104 lõike 2
   kohaselt peab komisjon kontrollima eelarvedistsipliini järgmist kahe kriteeriumi alusel: a) kas
   kavandatud või tegeliku eelarvepuudujäägi suhe SKTsse ületab kontrollväärtuse 3 % (välja
   arvatud juhul, kui see suhe on oluliselt ja pidevalt vähenenud ning jõudnud kontrollväärtuse
   lähedasele tasemele; või kontrollväärtuse ületamine on ainult erandlik ja ajutine ning suhe on
   kontrollväärtuse lähedane); ja b) kas valitsemissektori võla suhe sisemajanduse
   kogutoodangusse ületab 60 %-lise kontrollväärtuse (välja arvatud juhul, kui see suhtarv
   väheneb piisavalt ning läheneb kontrollväärtusele rahuldava kiirusega).
   Vastavalt asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevale
   protokollile esitab komisjon andmed ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamiseks.
   Kõnealuse protokolli kohaldamise osana peavad liikmesriigid vastavalt nõukogu määruse
   (EÜ) nr 3605/932 ,3 ,4 artiklile 4 esitama kaks korda aastas (enne 1. aprilli ja 1. oktoobrit)
   andmed valitsemissektori eelarve puudujäägi ja võla kohta ning muud seotud näitajad.
   Komisjon algatas 12. mail 2004 artikli 104 lõike 3 kohase ettekande vastuvõtmisega
   Slovakkia suhtes ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse, mis põhines valitsemissektori
   eelarvepuudujäägil 3,6 % SKTst 2003. aastal5. Komisjoni soovituse alusel otsustas nõukogu
   5. juulil 2004, et Slovakkial on vastavalt artikli 104 lõikele 6 ülemäärane eelarvepuudujääk6.
   Tuginedes samuti komisjoni soovitusele, esitas nõukogu samal ajal artikli 104 lõike 7 kohaselt
   Slovakkiale soovitused ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks hiljemalt 2007. aasta
   lõpuks7.
   1
           EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1056/2005 (ELT L 174, 7.7.2005,
           lk 5).
   2
           EÜT L 332, 31.12.1993, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2103/2005 (ELT L 337,
           22.12.2005, lk 1).
   3
           Viimane Slovakkia teatis on kättesaadav veebilehel:
           http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal.
   4
           Slovakkia kasutas Eurostati 2. märtsi 2004. aasta kogumispensionisüsteemide liigitamist käsilteva
           otsuse rakendamisel ära üleminekuperioodi ja seega esitas puudujäägi ja võla näitajad ilma 2005. aasta
           selle pensionireformi netokuluta, mis kestis kuni 2006. aasta aprillini (Eurostati 23. septembri 2004.
           aasta pressiteade nr 117/2004 üleminekuperioodi kohta seoses otsuse rakendamisega, mis avaldati
           Eurostati 2. märtsi 2004. aasta pressiteates nr 30/2004). Kuna ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust
           käsitlevates dokumentides, sealhulgas eelkõige artikli 104 lõike 7 kohases nõukogu soovituses,
           rakendati täielikult Eurostati 2004. aasta märtsi otsust, sisaldavad kõik käesolevas dokumendis esitatud
           puudujäägi ja võla näitajad pensionireformi kulusid ning on seega täielikult võrreldavad.
   5
           SEK(2004) 577.
   6
           ELT L 62, 9.3.2005, lk 16.
   7
           Kõik Slovakkia ülemäärast eelarvepuudujääki käsitlevad dokumendid on kättesaadavad veebilehel:
           http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/excessive_deficit9109_en.htm.
ET                                                         2                                                        ET
 ---pagebreak---    Nõukogu soovitas oma artikli 104 lõike 7 kohases soovituses Slovakkia ametiasutustel võtta
   keskpika perioodi jooksul meetmeid, et viia eelarvepuudujääk usaldusväärsel ja jätkusuutlikul
   viisil hiljemalt 2007. aastaks alla 3 % SKT-st vastavalt nõukogu 5. juuli 2004. aasta
   arvamuses (2004. aasta mais esitatud lähenemisprogrammi kohta) täpsustatud
   eelarvepuudujäägi           vähendamiskavale;         jõuliselt    rakendada      2004.     aasta     mai
   lähenemisprogrammis kavandatud meetmeid, eelkõige neid, mis on seotud kavandatavate
   tervishoiureformide ja avaliku sektori tõhustamisega; kiirendada eelarve tasakaalustamist,
   juhul kui rakendatud struktuurireformide tulemuseks on 2004. aasta mai
   lähenemisprogrammis kavandatust suurem kasv, suunates kavandatust suurema tulu
   esmajärjekorras eelarvepuudujäägi kiiremaks vähendamiseks; ning rakendada 5. novembriks
   2004 tõhusaid meetmeid 2005. aasta eelarvepuudujäägiga seotud eesmärgi saavutamiseks.
   Lisaks kutsus nõukogu Slovakkia ametiasutusi üles tugevdama kolmeaastase
   eelarveraamistiku siduvat laadi, kehtestades kulutustele üksikasjalikud keskpika perioodi
   ülemmäärad, mis tuleb parlamendis vastu võtta.
   Tabel 1: Nõukogu 5. juulil 2004 kinnitatud kohandused
   % SKTst, kui ei ole osutatud teisiti           2003           2004        2005        2006        2007
   Valitsemissektori eelarve seisund               -3,6          -4,0        -3,9         -3,9        -3,0
   p.m: SKT reaalkasv (%)                           4,2           4,1         4,3         5,0         4,7
   Allikas: Artikli 104 lõike 7 kohane nõukogu soovitus ja nõukogu arvamus lähenemisprogrammi kohta, mis võeti
   vastu 2004. aasta mais (mõlemad vastu võetud 5. juulil 2004).
   Komisjon võttis 22. detsembril 2004. aastal, st pärast nõukogu soovituses kehtestatud
   tähtpäeva möödumist, vastu teatise nõukogule, milles märgiti, et Slovakkia seni võetud
   meetmed on kooskõlas nõukogu soovitusega ning kõnealuses etapis ei ole vaja astuda
   järgmisi samme ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks8. Kõnealuse hinnanguga
   nõustus oma 18. jaanuari 2005. aasta istungil ka nõukogu.
   Kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 12 tuleb nõukogu otsus ülemäärase
   eelarvepuudujäägi kohta komisjoni soovituse põhjal tühistada, kui ülemäärane
   eelarvepuudujääk asjaomases liikmesriigis on nõukogu arvates kõrvaldatud.
   8
            SEK(2004) 1630.
ET                                                        3                                                    ET
 ---pagebreak---    2.        EELARVEPUUDUJÄÄGI HILJUTISED ARENGUD
   2004. aasta mais, kui komisjon algatas Slovakkia suhtes ülemäärase eelarvepuudujäägi
   menetluse, oli kättesaadavate andmete kohaselt puudujääk 3,6 % SKTst ning prognoositi, et
   puudujääk jääb järgnevatel aastatel alla kontrollväärtuse. Slovakkia 2008. aasta aprillis
   esitatud aruande alusel jäi vastavalt komisjoni (Eurostat) esitatud andmetele9 aastatel 2003–
   2005 valitsemissektori eelarve puudujääk alla 3 % SKTst, mis tulenes andmete täiendavast
   läbivaatamisest (2007. aasta aprilli teatis) peamiselt maksulaekumiste kajastamise meetodi
   muutmise tõttu. Eelarvepuudujääk suurenes 2006. aastal 3,6 %ni SKTst (peamiselt tingitud
   valitsemissektori tarbimise märkimisväärsest suurenemisest 1 % võrra SKTst, sigarettide varu
   soetamisest 2005. aastal aktsiisimaksu peatse suurenemisega ning pensionireformiga seotud
   kulude suurenemisest) ning vähenes 2007. aastal 2,2 %ni SKTst10.
   Pensionireform käivitati 2005. aastal, mis mõjutab sotsiaalmaksu laekumist, suunates 9 %
   brutopalgast pensionifondi (teise) sambasse. Üldsuse suure huvi tõttu selle samba vastu ja
   seoses sellele järkjärgulise üleminekuga, on kõnealused tulu ülekanded suurenenud 0,8 %-lt
   SKTst 2005. aastal kuni 1,2 %ni 2006. aastal ja 1,3 %ni 2007. aastal.
   Slovakkia on lubanud järkjärguliselt suurendada sigarettidelt tasutavat maksu kuni ELis
   nõutava miinimumtasemeni. Seetõttu tõusid maksud 2004. aasta mais, 2006. aasta jaanuaris ja
   2008. aasta jaanuaris ning kavandatakse jälle tõsta 2008. aasta detsembris. Seni on igale
   maksude tõstmisele eelnenud märkimisväärne sigarettide varumine igas jaotusahela osas. See
   on mõjutanud maksutulusid, suurendades maksutulu 0,1 %, 0,3 % ja 0,5 % SKTst vastavalt
   2003., 2005. ja 2007. aastal, millele järgnes vastav maksutulu vähenemine neile järgnevatel
   aastatel. Peale selle on Slovakkial nõudeid mitme välisriigi vastu. 2003., 2005. ja 2007. aastal
   suurendasid mõned sellistest nõuetest loobumised puudujääki vastavalt 0,4 %, 0,9 % ja 0,1 %
   SKTst.
   Kuna 2003. aasta eelarvetulemus oli prognoosidest soodsam, oli eelarvepuudujäägi
   muutumine kooskõlas ülemäärase puudujäägi kõrvaldamise tähtajaga, mille oli nõukogu
   kehtestanud oma artikli 104 lõike 7 kohases soovituses, kuigi puudujäägi vähendamise tempo
   oli kavandatust üsna erinev. Eelkõige 2007. aastal vähenes eelarvepuudujääk 1,5 % võrra
   SKTst 2,2 % tasemele SKTst. Eelarveseisund on paranenud tänu SKT, töökohtade arvu ja
   tulude suurenemisele, mistõttu on kulude suhe SKTsse vähenenud kiiremini kui tulude suhe
   SKTsse. Kulude suhte SKTsse vähenemine 40,2 %-lt 2003. aastal 36,9 %-le SKTst 2007.
   aastal tulenes ka kulude kärpimisest ja kulureformidest. Need hõlmasid sotsiaaltoetuste- ja
   9
           Eurostati 18. aprilli 2008. aasta pressiteade nr 54.
   10
           Eelarvepuudujäägi suhet korrigeeritakse tavaliselt alla- või ülespoole pärast esimeste tulemuste
           avaldamist kevadises teatises. Enamiku ELi liikmesriikide puhul korrigeeritakse kõnealust suhtarvu
           vähe ja keskmiselt on korrektsiooni suurus nullilähedane. Arvestades siiski hiljuti teatavaks saanud
           2007. aasta eelarvepuudujäägi ja kontrollväärtuse suurt vahet on Slovakkia puhul vähe tõenäoline, et
           riigi raamatupidamise võimalik läbivaatamine tulevikus tõstaks 2007. aasta eelarvepuudujäägi suhte üle
           3 % SKTst. Kuigi Slovakkias on veel lahtisi küsimusi seoses valitsemissektori piiritlemisega (eelkõige
           vastav sektoripõhine liigitamine tervishoius, nt haiglad ja haigekassad riiklikus- või erasektoris), ei ole
           sellel tulevikus olulist mõju puudujäägi üles- või allapoole korrigeerimisele. Kuigi üksikasjalikud
           andmed ei ole kättesaadavad, võib arvata, et valitsemissektorisse kuuluvate või mittekuuluvate vastavalt
           ESA95-le ümberklassifitseerida tulevate üksuste mõju finantstasakaalule on väga väike. (Vt Eurostati
           järeldused 10. ja 11. märtsi 2008. aasta külaskäigu kohta:
           http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,47631456&_dad=portal&_schema=PORTA
           L, peagi kättesaadav.)
ET                                                          4                                                          ET
 ---pagebreak---    töötuskindlustushüvitise kärpimist, eelpensionile jäämise tingimuste karmistamist ning
   pensioniea järkjärgulist tõstmist. National Motorway Company asutamine 2005. aastal
   võimaldas valitsusel erasektori laenu abil osaliselt rahastada kiirtee ehitamist. Tulude poole
   peal viidi 2004. aastal läbi põhjalik maksureform, millega kohandati koormust tulu
   maksustamiselt tarbimise maksustamisele. Koos 2005. aasta pensionireformiga põhjustas see
   tulude suhte SKTst vähenemise 37,4 % tasemelt 2003. aastal 34,7 %-le 2007. aastal.
   2007. aasta puudujääk oli väiksem kui ametlik eesmärk 2,9 % SKTst, mis oli kehtestatud
   2006. aasta detsembri ajakohastatud lähenemisprogrammiga. Kavandatust parema tulemuse
   tingisid peamiselt prognoositust suurem SKT ja tööhõive kasv, eelarves kajastatust väiksem
   ELi fondide kaasrahastamine ning oodatust laiaulatuslikum sigarettide varumine 2007. aasta
   lõpus, mille tingis tubakaaktsiisi suurenemine 2008. aasta jaanuaris ning tänu millele
   suurenesid tulud 0,5 % võrra SKTst võrreldes programmis prognoositud 0,25 %ga.
   Tsüklilist tõusu ja struktuurireformidest saadavat tulu ei kasutatud siiski täielikult
   eelarveseisundi tugevdamiseks. Seetõttu halvenes struktuurne puudujääk (s.t eelarve
   tsükliliselt kohandatud eelarvepuudujääk, välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised
   meetmed) 1,5 % tasemelt SKTst 2003. aastal kuni ligikaudu 3 %ni SKTst 2006. aastal,
   vähenedes 2007. aastal ligi 2,5 %ni SKTst. Teise pensionisamba loomine 2005. aastal
   halvendas siiski struktuurset seisundit11.
   3.        PUUDUJÄÄGIPROGNOOSID 2008. AASTAKS JA EDASISEKS
   Komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoosi kohaselt läheneb eelarvepuudujääk jätkuvalt
   2,0 % suunas SKTst, kuid suureneb 2009. aastal 2,3 %ni SKTst (eeldusel et poliitika ei
   muutu), mis on tingitud aeglustuvast kuid siiski tugevast majanduskasvust ja tööhõive
   aeglustuvast kasvust. 2008. aasta eelarvetulu suurendavad meetmed, nt ettevõtte ja füüsilise
   isiku tulumaksubaasi laiendamine ning sotsiaalmaksu piirmäära tõstmine peaksid andma
   täiendavat tulu ligikaudu 0,25 % SKTst 2008. aastal. Tulu järsku vähenemist, mis on tingitud
   2007. aastal sigarettide varumisest, peaks tasakaalustama järgmine sigarettide varumine
   aktsiisimaksu kavandatud väiksema tõstmise tõttu 2008. aasta lõpus. Pensioni teise samba
   ajutine avamine 2008. aasta esimeses pooles, mis võimaldab kõigil praegustel osalistel
   lahkuda ja uutel liituda, peaks ühekordselt suurendama tulu ligikaudu 0,1 % võrra SKTst,
   kuna juhul kui osalised otsustavad lahkuda, kantakse varasematel aastatel teise sambasse
   kogunenud säästud üle jooksvalt finantseeritavasse pensionisambasse. Kulude poole peal
   suureneb antav põllumajandusabi jätkuvalt. Vastavalt kevadprognoosile on 2009. aastal
   peamine eelarveseisundi halvenemise põhjus tulude vähenemine 0,5 % võrra SKTst, kuna
   2008. aastaks prognoositakse ulatuslikku sigarettide varumist.
   11
            Vastavalt määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikele 7 tuleks otsuses tühistada otsus ülemäärase
            eelarvepuudujäägi kohta võtta arvesse selle pensionireformi netokulu, millega võetakse kasutusele
            mitmesambaline süsteem, mis hõlmab kogumispensioni kohustuslikku sammast, juhul kui puudujääk
            väheneb märkimisväärselt ja pidevalt ning on jõudnud kontrollväärtuse lähedasele tasemele. Kuna
            2007.aastast on valitsemissektori üldine puudujääk olnud alla 3 %-lise kontrollväärtuse, ei ole vaja
            kaaluda käesoleva artikli kohaldamist.
ET                                                       5                                                       ET
 ---pagebreak---    Kuigi 2008. aasta prognoos vastab ametlikule kontrollväärtusele 2 % SKTst (kehtestanud
   rahandusminister 2008. aasta veebruaris vastusena nõukogu 2008. aasta veebruari arvamusele
   lähenemisprogrammi 2007. aasta novembri ajakohastatud versiooni kohta), ületab 2009. aasta
   prognoos märkimisväärselt viimast riiklikku eesmärki 1,7 % SKTst (kehtestatud 2008. aasta
   aprilli eelarveprojektis), mida ei toeta veel siiski konkreetsed meetmed.
   Struktuurne puudujääk peaks aastatel 2007–2008 halvenema 2,5 %-lt SKTst 2,75-le, mis ei
   ole kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, milles on sätestatud, et euroala ja ERM II
   liikmesriikidel peab struktuurne eelarveseisund paranema vähemalt 0,5 % võrra SKTst aastas,
   ja et kohandamine peab olema suurem majanduse tõusuaegadel. Eeldusel et poliitikat ei
   muudeta, suureneb struktuurne puudujääk 2009. aastal 3 %ni SKTst, mis on tingitud tulude
   vähenemisest peamiselt sigarettide varumise tõttu.
   Vastavalt nõukogu 2008. aasta veebruari arvamusele12 lähenemisprogrammi 2007. aasta
   novembri ajakohastatud versiooni kohta, tunduvad eelarvealased põhimõtted olevat
   ebapiisavad, et tagada, et Slovakkia keskpika perioodi eesmärk, milleks on struktuurne
   puudujääk alla 1 % SKTst, saavutatakse programmiperioodi lõpuks (2010. aastaks), nagu on
   kavandatud programmis. Peale selle jõudis nõukogu järeldusele, et struktuurse seisundi
   kavandatud muutus 2008. aastal ei ole kooskõlas paktiga ning peaks olema ambitsioonikam.
   4.        VÕLA MUUTUMINE JA PROGNOOSID
   Võla suhe vähenes 42,4 %-lt SKTst 2003. aastal järk-järgult 29,4 %-le SKTst 2007. aastal,
   mis on oluliselt alla kontrollväärtuse 60 % SKTst, eelkõige tänu erastamisest saadud tulule.
   Komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoosi kohaselt on võla suhe prognoosiperioodil
   üldiselt stabiilne (eeldusel et poliitikat ei muudeta).
   5.        JÄRELDUSED
   2004. aasta mais kättesaadavate andmete alusel oli 2003. aastal puudujääk 3,6 % SKTst ning
   prognoositi, et puudujääk jääb järgnevatel aastatel üle kontrollväärtuse. Viimaste andmete
   alusel jäi aastatel 2003–2005 valitsemissektori eelarvepuudujääki alla 3 % SKTst, suurenedes
   2006. aastal 3,6 %ni SKTst eelkõige valitsemissektori tarbimiskulude märkimisväärse
   suurenemise tõttu. Põhipuudujääk vähenes seejärel 2007. aastal 2,2 %ni SKTst. Struktuurne
   tasakaal (s.t tsükliliselt kohandatud eelarveseisund, v.a ühekordsed ja muud ajutised
   meetmed) halvenes 2006. aastal ligikaudu 2 % võrra SKTst, kuid paranes siis 0,5 % võrra
   SKTst 2007. aastal. Komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks
   eelarvepuudujääk 2008. aastal vähenema 2,0 %ni SKTst ning eeldusel, et poliitikat ei
   muudeta, suurenema 2,3 %ni 2009. aastal. See näitab, et eelarvepuudujääk on usaldusväärsel
   ja jätkusuutlikul viisil viidud alla ülemmäära, milleks on 3% SKTst.
   Valitsemissektori koguvõlg vähenes 42,4 %-lt SKTst 2003. aastal 29,4 %-le 2007. aastal ja on
   tunduvalt alla 60 %-lise kontrollväärtuse. Komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoosi
   kohaselt on võla suhe prognoosiperioodil üldiselt stabiilne (eeldusel et poliitikat ei muudeta).
   12
            ELT C 49, 22.2.2008, lk 44.
ET                                                   6                                              ET
 ---pagebreak---    Üldhinnangust järeldub, et ülemäärane eelarvepuudujääk Slovakkias on kõrvaldatud. Sellega
   seoses soovitab komisjon nõukogul tühistada oma otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi
   olemasolu kohta Slovakkias.
   Tabel 2: Eelarvesuundumused aastatel 2003–2009
                                                  2003 2004 2005 2006 2007                 2008            2009
                                                                                KOM(3
                                                                                KOM       LP(2)    )      LP(2)
   % SKTst, kui ei ole osutatud teisiti
                                                                                -2,3            -1,8
   Valitsemissektori eelarve seisund              -2,7   -2,4   -2,8   -3,6    -2,2   -2,0            -2,3
                                                                                (-2,0)          (-1,7)
   - Kogutulu                                     37,4   35,4   35,3   33,5    34,7   34,3     33,0   33,8     31,8
   - Kogukulu                                     40,2   37,8   38,1   37,2    36,9   36,3     35,3   36,1     33,7
     Millest:     - intressikulud                  2,5    2,2   1,7    1,5      1,4    1,4      1,4    1,4      1,5
                  -     kapitali      kogumahutus 2,6     2,4
                                                                                1,9      1,4
                  põhivarasse                                   2,1    2,2      1,9    1,9      1,8
   Pensionireformiga seotud kulud                  0,0    0,0   0,8    1,2      1,3    1,3      1,3    1,3      1,3
   Sigarettide varumine (netomõju)                 0,1 -0,1 0,3 -0,3 0,5              -0,1 puudub -0,4 puudub
   Esmane eelarveseisund                          -0,2 -0,2 -1,1 -2,2 -0,8            -0,6     -0,9   -1,0     -0,3
   Ühekordsed ja ajutised meetmed                 -0,4 0,0 -0,9 0,0 -0,1               0,1      0,1    0,0      0,0
   Struktuurne seisund(1)                         -1.4 -1.4 -1.0 -3.1 -2.6            -2.8     -3.1   -3.1     -2.4
   Struktuurne esmane seisund(1)                   1,1    0,8   0,8 -1,7 -1,2         -1,5     -1,7   -1,7     -0,9
   Valitsemissektori koguvõlg                     42,4 41,4 34,2 30,4 29,4 29,2                30,8   29,7     30,5
   Nt        SKT reaalkasv (%)                     4,8    5,2   6,6    8,5 10,4        7,0      6,8    6,2      5,8
   Nt        SKT lõhe                             -3,2 -3,4 -3,2 -1,6 1,9              2,7      2,3    2,5      2,1
   (1)
              Tsükliliselt kohandatud (esmane) seisund, v.a ühekordsed ja ajutised meetmed.
   (2)
              Programmi raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste arvutatud tsükliliselt kohandatud ja
              struktuurne seisund ning SKT lõhed.
   (3)
              Eeldusel et poliitikat ei muudeta.
   Allikad: Komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoos (KOM) ja lähenemisprogrammi 2007. aasta novembri
              ajakohastatud versioon (LP) (sulgudes viimased riiklikud eesmärgid, mis kehtestati 2008. aasta
              veebruaris ja aprillis)
ET                                                         7                                                         ET
 ---pagebreak---                                                   Soovitus:
                                           NÕUKOGU OTSUS,
    millega tühistatakse otsus 2005/182/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta
                                                 Slovakkias
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 104 lõiget 12,
   võttes arvesse komisjoni soovitust
   ning arvestades järgmist:
   (1)     Nõukogu otsusega 2005/182/EÜ13, millega järgiti komisjoni soovitust vastavalt
           asutamislepingu artikli 104 lõikele 6, jõuti järeldusele, et Slovakkial on ülemäärane
           eelarvepuudujääk. Nõukogu märkis, et Slovakkia valitsemissektori eelarve puudujääk
           2003. aastal oli 3,6% SKTst, mis ületas asutamislepinguga ettenähtud kontrollväärtust
           ehk 3% piiri.
   (2)     Asutamislepingu artikli 104 lõike 7 ning nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ)
           nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja
           selgitamise kohta)14 artikli 3 lõike 4 kohaselt esitas nõukogu komisjoni soovituse
           põhjal 5. juulil 2004 Slovakkiale soovituse, mille eesmärk oli kõrvaldada ülemäärane
           eelarvepuudujääk hiljemalt 2007. aastaks. Soovitus avalikustati.
   (3)     Kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 12 tuleb nõukogu otsus ülemäärase
           eelarvepuudujäägi kohta tühistada, kui ülemäärane eelarvepuudujääk asjaomases
           liikmesriigis on nõukogu arvates kõrvaldatud.
   (4)     Vastavalt ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevale protokollile, mis on
           lisatud asutamislepingule, esitab komisjon andmed menetluse rakendamiseks.
           Kõnealuse protokolli kohaldamise osana peavad liikmesriigid vastavalt nõukogu 22.
           novembri 1993. aasta määruse (EÜ) nr 3605/93 (Euroopa Ühenduse asutamislepingule
           lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise
           kohta)15 artiklile 4 esitama kaks korda aastas (enne 1. aprilli ja 1. oktoobrit) andmed
           valitsemissektori eelarve puudujäägi ja võla kohta ning muud seotud muutujad.
   13
           ELT L 62, 9.3.2005, lk 16.
   14
           EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1056/2005 (ELT L 174, 7.7.2005,
           lk 5).
   15
           EÜT L 332, 31.12.1993, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2103/2005 (ELT L 337,
           22.12.2005, lk 1).
ET                                                     8                                                    ET
 ---pagebreak---    (5) Nende andmete alusel, mis komisjon (Eurostat) esitas vastavalt määruse (EÜ) nr
       3605/93 artikli 8g lõikele 1 pärast Slovakkia poolt enne 1. aprilli 2008 esitatud teatist,
       ning komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoosi alusel on võimalik teha järgmised
       järeldused:
         –    seoses andmete läbivaatamisega pärast nõukogu 2004. aasta otsust ülemäärase
              puudujäägi olemasolu kohta jäi valitsemissektori eelarve puudujääk aastatel
              2003–2005 alla 3 % SKTst. Kuigi 2006. aastal suurenes see 3,6 %ni SKTst,
              vähenes puudujääk 2007. aastal 2,2 %ni SKTst, mis on alla kontrollväärtuse 3
              % SKTst. See on võrreldav puudujäägi eesmärgiga 2,9 % SKTst, mis kehtestati
              lähenemisprogrammi 2006. aasta detsembri ajakohastatud versioonis.
         –    eelarveseisund on paranenud tänu SKT, töökohtade arvu ja tulude
              suurenemisele, mistõttu on kulude suhe SKTsse vähenenud kiiremini kui
              tulude suhe SKTsse. Kulude suhte SKTsse vähenemine oli tingitud ka kulude
              kokkuhoiust ja nende reformidest, nt sotsiaaltoetuste oluline kärpimine.
              Tsüklilist tõusu ja struktuurireformidest saadavat tulu ei kasutatud siiski
              täielikult eelarveseisundi parandamiseks. Seetõttu hinnatakse, et struktuurne
              puudujääk (s.t eelarve tsükliliselt kohandatud puudujääk ilma ühekordsete ja
              muude ajutiste meetmeteta) halvenes 1,5 % tasemelt SKTst 2003. aastal
              ligikaudu 3 %-le SKTst 2006. aastal, vähenedes ligikaudu 2,5 %-le SKTst
              2007. aastal. Osa struktuurse seisundi halvenemisest on siiski tingitud teise
              pensionisamba kasutuselevõtust 2005. aastal, kusjuures ülekanded sellesse
              sambasse suurenesid hinnanguliselt 0,8 %-lt SKTst 2005. aastal 1,2 %-le ja 1,3
              %-le SKTst vastavalt 2006. ja 2007. aastal. Sigarettide aktsiisimaksu tõus,
              millele eelnes ulatuslik sigarettide varumine jaotusahela eri osades, tingis
              märkimisväärse maksutulu nihkumise, mistõttu 2003., 2005. ja 2007. aastal
              maksutulu suurenes, vähenes aga samaväärselt neile järgnevatel aastatel.
         –    komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks 2008. aastal
              eelarvepuudujääk jätkuvalt vähenema, saavutades 2,0 % taseme SKTst, mis on
              tingitud peamiselt headest kasvuprognoosidest ning teatavatest tulu
              suurendavatest meetmetest, nt ettevõtte ja füüsilise isiku tulumaksubaasi
              laiendamine ning sotsiaalmaksu piirmäära tõstmine. See on kooskõlas 2008.
              aasta veebruari teatises kehtestatud eelarvepuudujäägi ametliku eesmärgiga 2,0
              % SKTst. 2009. aastal suureneb kevadprognoosi kohaselt puudujääk 2,3 %ni
              SKTst, seda eeldusel, et poliitikat ei muudeta. See näitab, et eelarvepuudujääk
              on usaldusväärsel ja jätkusuutlikul viisil viidud alla ülemmäära, milleks on 3%
              SKTst. Struktuurne eelarveseisund peaks 2008. aastal halvenema ligi 0,25
              protsendipunkti võrra SKTst ja – eeldusel et poliitikat ei muudeta – ligikaudu
              0,25 protsendipunkti võrra 2009. aastal. Seda tuleb vaadata vajaduse taustal
              teha edusamme eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärgi suunas, mis
              Slovakkia puhul tähendab struktuurselt puudujääki alla 1 % SKTst;
         –    valitsemissektori võlg jääks oluliselt alla kontrollväärtuse 60 % SKTst. See
              vähenes 2003. aastal 42,4 %-lt SKTst 2007. aastaks 29,4 %-le. 2008. aasta
              kevadprognoosi kohaselt on võla suhe prognoosiperioodil üldiselt stabiilne
              (eeldusel et poliitikat ei muudeta).
   (6) Nõukogu on arvamusel, et ülemäärane eelarvepuudujääk Slovakkias on kõrvaldatud
       ning seega tuleks otsus 2005/182/EÜ tühistada,
ET                                             9                                                  ET
 ---pagebreak---    ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
                                            Artikkel 1
   Üldhinnangust järeldub, et ülemäärane eelarvepuudujääk Slovakkias on kõrvaldatud.
                                            Artikkel 2
   Otsus 2005/182/EÜ tühistatakse.
                                            Artikkel 3
   Käesolev otsus on adresseeritud Slovaki Vabariigile.
   Brüssel,
                                              Nõukogu nimel
                                              eesistuja
ET                                              10                                   ET


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,13.9.2017
            COM(2017) 493 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega antakse luba alustada läbirääkimisi investeerimisvaidluste lahendamisega tegeleva mitmepoolse kohtu loomise konventsiooni üle
            {SWD(2017) 302 final}{SWD(2017) 303 final}

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                  Investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise süsteemi lisamine kaubandus- ja investeerimislepingutesse on viimastel aastatel sattunud üha enam avalikkuse huviorbiiti  ja tekitanud küsimusi.  Praegusel süsteemil, mis põhineb vahekohtu põhimõtetel, on mitmeid puudusi. Nende puuduste hulka kuuluvad olematu või piiratud õiguspärasus, järjepidevus ja läbipaistvus ning läbivaatamisvõimaluse puudumine.

                  Kõnealuste probleemide kõrvaldamiseks on liit alates 2015. aastast lähtunud lähenemisviisist, mille eesmärk oli institutsionaliseerida ELi kaubandus- ja investeerimislepingutest tulenevate vaidluste lahendamise süsteem, lisades lepingutele investeerimiskohtu süsteemi käsitleva sätte. Kuna tegemist on kahepoolsete lepingutega, ei võimalda kõnealuse sätte lisamine siiski täielikult kõrvaldada kõiki puudusi. Lisaks on investeerimiskohtu süsteemi käsitleva sätte lisamine liidu lepingutesse haldusalaselt keerukas ja koormab eelarvet.

                  Mitmepoolse investeerimiskohtu algatuse eesmärk on luua rahvusvaheliste investeerimisvaidluste lahendamiseks raamistik,
                     1
                   mis oleks alaline, sõltumatu ja õiguspärane, tänu järjepidevale kohtupraktikale prognoositav, võimaldaks otsuseid edasi kaevata, kulutõhus, näeks ette läbipaistva ja tõhusa menetluse ning võimaldaks sekkuda kolmandatel isikutel (sh näiteks huvitatud keskkonna- ja tööorganisatsioonid). Kohtu sõltumatus tuleks tagada rangete eetika- ja erapooletusnõuete, ühekordse ametissenimetamise, täistööajaga töötavate kohtunike ning sõltumatu ametisse nimetamise mehhanismi kaudu.

                  Käesolev algatus hõlmab vaid menetluslikke küsimusi. Kohaldatava õigusega või tõlgendamisega seotud küsimusi, sh kooskõla muude rahvusvaheliste kohustustega (nt Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni ja ÜRO konventsioonide liikmesusest tulenevate kohustustega) käsitletakse mitmepoolse investeerimiskohtu kohaldatavates üldistes investeerimislepingutes.

                  Käesoleva algatuse eesmärk on viia liidu investeerimisvaidluste lahendamise poliitika kooskõlla mitmepoolseid lahendusi eelistava lähenemisviisiga, mida liit kohaldab ka muudes rahvusvahelise juhtimise ja rahvusvaheliste vaidluste lahendamisega seotud valdkondades. Käesolev algatus ei ole osa õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmist (REFIT).

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Komisjoni 2015. aasta mais avaldatud kontseptsioonidokumendis „Investeerimine Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse raames ja väljaspool seda – reformi tee. Reguleerimisõiguse kindlustamine ning teekond praegusest ajutisest vahekohtust investeerimiskohtu poole“
                     2
                   tutvustatakse kaheetapilist lähenemisviisi investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise traditsioonilise süsteemi reformimiseks. Esimene samm oli lisada tulevikus sõlmitavatesse kaubandus- ja investeerimislepingutesse säte, mille kohaselt investeerimisvaidluste lahendamiseks kasutatakse institutsionaliseeritud kohtusüsteemi (investeerimiskohtu süsteem). Teises etapis pidi liit alustama tööd mitmepoolse investeerimiskohtu loomiseks. Mitmepoolse kohtu loomise eesmärk on asendada liidu sõlmitud kaubandus- ja investeerimislepingutes kõik investeerimiskohtu süsteemi käsitlevad kahepoolsed sätted ning võimaldada liidul, selle liikmesriikidel ja partnerriikidel asendada kehtivates investeerimislepingutes investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamist käsitlevad sätted võimalusega pöörduda mitmepoolse investeerimiskohtu poole.

               •Kooskõla liidu muude tegevuspõhimõtetega

                  Käesolev soovitus on kooskõlas komisjoni 2015. aasta oktoobri teatisega „Kaubandus kõigile“
                     3
                  , milles märgitakse, et komisjon teeb lisaks kahepoolsete lepingute muutmisele samal ajal koostööd partneritega, et saavutada üksmeel täieõigusliku alalise rahvusvahelise investeerimiskohtu moodustamise küsimuses.

                  Komisjon märkis 12. novembril 2015 avaldatud dokumendis, mis sisaldas ELi ettepanekuid investeeringute kaitse ja investeerimisvaidluste lahendamise kohta Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse raames, et komisjon hakkab koos muude riikidega arutama alalise rahvusvahelise investeerimiskohtu loomist. Selle tulemusel asendatakse vana investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise süsteem täielikult ajakohase, tõhusa, läbipaistva ja erapooletu rahvusvaheliste investeerimisvaidluste lahendamise süsteemiga
                     4
                  .

                  Samuti on soovitus kooskõlas komisjoni 2017. aasta mais avaldatud aruteludokumendiga üleilmastumise ohjamise kohta,
                     5
                   milles on konkreetselt osutatud kõnealusele algatusele, märkides, et rahvusvahelisi investeerimisvaidlusi ei peaks enam lahendama vahekohtunikud nn investori ja riigi vaheliste vaidluse lahendamise süsteemi raames. Seepärast on komisjon teinud ettepaneku luua mitmepoolne investeerimiskohus, millega tagatakse õiglane ja läbipaistev vaidluste lahendamise mehhanism.

                  Lisaks märkis nõukogu seoses otsusega, millega anti luba CETA allkirjastamiseks, et ta toetab Euroopa Komisjoni soovi töötada selle nimel, et luua mitmepoolne investeerimiskohus, mis asendaks pärast selle loomist CETAga loodud kahepoolse süsteemi kooskõlas CETAs ette nähtud menetlusega.
                     6

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikes 3 on sätestatud, et komisjon annab soovitusi nõukogule, kes võtab vastu otsuse, millega antakse luba alustada läbirääkimisi ning nimetatakse liidu läbirääkija. Nõukogu võib vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikele 4 anda läbirääkijale juhiseid.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

                  Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõike 3 kohaselt ei kohaldata subsidiaarsuse põhimõtet valdkondades, mis kuuluvad ELi ainupädevusse.

                  Liidul on investeeringute kaitse valdkonnas osaliselt ainupädevus ja osaliselt jagatud pädevus.

                  Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 3 on sätestatud, et liidul on ühise kaubanduspoliitika suhtes ainupädevus. Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 207 on välismaised otseinvesteeringud, sealhulgas võimalus pidada selles valdkonnas läbirääkimisi ja sõlmida rahvusvahelisi lepinguid, osa liidu ühisest kaubanduspoliitikast.

                  Euroopa Kohus on ELi ja Singapuri vabakaubanduslepingut käsitlevas arvamuses 2/15 kinnitanud, et vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 207 on liidul ainupädevus investeerimislepingus tavaliselt sisalduvate sisuliste kaitsenõuete osas niivõrd, kui need on seotud välismaiste otseinvesteeringutega
                     7
                  . Samas arvamuses on Euroopa Kohus selgitanud, et kaudsete investeeringutega seotud sisuliste kaitsenõuete puhul on pädevus jagatud liidu ja selle liikmesriikide vahel.

                  Euroopa Kohus on arvamuses 2/15 täiendavalt selgitanud, et investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise süsteemi raames on pädevus (nii välismaiste otseinvesteeringute kui ka kaudsete investeeringute puhul) jagatud liidu ja selle liikmesriikide vahel, kui teatavates vaidlustes tuleb kostjaks olla liikmesriigil.

                  Liit on koos liikmesriikidega osaline lepingutes, millega nähakse ette tavapärane investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise süsteem (energiaharta (ECT)) või investeerimiskohtu süsteem (ELi ja Kanada vaheline laiaulatuslik majandus- ja kaubandusleping (CETA)), ja mille alusel algatatud vaidlustes võib kostjaks olla liit. Lisaks peab komisjon läbirääkimisi mitme vabakaubanduslepingu ja eraldi investeerimislepingu sõlmimise üle, mis sisaldavad investeerimiskohtu süsteemi kohaldamist käsitlevat sätet.  Kavakohaselt on vähemalt mõne eespool nimetatud lepingu alusel algatatud vaidluse puhul kostjaks liit.

                  Seega on liidu osalemine kavandatava konventsioonis vajalik selleks, et lisada selle kohaldamisalasse eespool nimetatud lepingute alusel algatatud vaidlused, mille puhul kostjaks on liit.

                  Olemasolevate lepingutega, milles liit on osaline ja mis sisaldavad investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise süsteemi või investeerimiskohtu süsteemi kohaldamisega seotud sätet (ECT ja CETA), nähakse ette, et mõnel juhul on kostjaks liikmesriik. Ka investeerimiskohtu süsteemi käsitlevat sätet sisaldavate kavandatavate lepingutega võidakse ette näha, et teatavate vaidluste puhul on kostjaks liikmesriik. Lisaks on liit andnud liikmesriikidele määruse nr 1219/2012
                     8
                   alusel volituse jätta kehtima või sõlmida peaaegu 1 400 kahepoolset investeerimislepingut, mis sisaldavad tavapärast investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise süsteemi käsitlevat sätet. Seepärast peavad käesoleva algatuse raames kavandatavat reformi, mille eesmärk on kasutusele võtta investeerimisvaidluste mitmepoolne lahendusviis, lisaks liidule toetama ka liikmesriigid.

               •Proportsionaalsus

                  Käesolev soovitus nõukogu otsuse kohta, millega antakse luba alustada läbirääkimisi investeerimisvaidluste lahendamisega tegeleva mitmepoolse kohtu loomise konventsiooni üle, ei lähe kaugemale sellest, mis on asjaomaste poliitikaeesmärkide saavutamiseks vajalik.

                  Kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega kaaluti kõiki põhjendatud poliitikavariante, et hinnata selliste poliitiliste meetmete tõenäolist tulemuslikkust. Neid valikuid on üksikasjalikult tutvustatud mõju hindamise aruandes.

               •Vahendi valik

                  Komisjoni soovitus nõukogu otsuse kohta, millega antakse luba alustada läbirääkimisi, on kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikega 3, mille kohaselt komisjon annab soovitusi nõukogule, kes võtab vastu otsuse, millega antakse luba alustada läbirääkimisi.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

                  Investori ja riigi vaheline vaidluste lahendamise süsteem vaadatakse korrapäraselt läbi energiaharta raames, milles liit ja liikmesriigid on aktiivsed lepinguosalised. Ehkki energiaharta raames jääb investeeringute kaitse ja vaidluste lahendamise ajakohastamine endiselt liidu prioriteediks, eelistatakse investeeringuvaidluste lahendamise reformimisel käesoleva algatuse kohast mitmepoolset reformi.

                  Kuna investeerimiskohtu süsteem võeti kasutusele alles hiljuti, ei ole sellele veel hinnangut antud.

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Komisjon suhtles aktiivselt sidusrühmadega ning pidas kogu mõjuhindamise jooksul ulatuslikke konsultatsioone.

                  Komisjon korraldas alates 21. detsembrist 2016 kuni 15. märtsini 2017 avaliku veebipõhise konsultatsiooni, mis avaldati kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil ja EU Survey keskkonnas (komisjoni avalike veebikonsultatsioonide vahend). Sidusrühmadel paluti vastata küsimustele, mis muu hulgas käsitlesid võimalikke poliitikavariante, nende variantide tehnilisi aspekte ja võimalikku mõju. Konsultatsioon näitas, et käesolevas algatuses kirjeldatud investeerimisvaidluste lahendamise mitmepoolne reform leidis üldiselt laialdast toetust, ehkki kõikidele küsimustele, eelkõige tehniliste aspektidega seotud küsimustele ei ole veel lahendust leitud.

                  Avaliku konsultatsiooni raames saadud konkreetsed vastused avaldati konsultatsioonide veebisaidil. Mõju hindamise aruandele on lisatud kokkuvõtlik aruanne avaliku veebipõhise konsultatsiooni ja muude komisjoni poolt sidusrühmadega konsulteerimise käigus tehtud toimingute kohta.

               •Mõjuhinnang

                  Investeerimisvaidluste lahendamise mitmepoolse reformi ja mitmepoolse investeerimiskohtu võimaliku loomise kohta koostati mõjuhinnang. Mõju hindamise aruanne ja selle kommenteeritud kokkuvõte ning õiguskontrollikomitee positiivne arvamus on lisatud käesolevale soovitusele.

                  Kuna mitmepoolse investeerimiskohtu algatuses käsitletakse vaid menetlusnorme (st vaidluste lahendamist), kuid mitte materiaalõiguse norme  (mis sisalduvad asjaomastes investeerimislepingutes), ei tohiks algatusega kaasneda sellekohast keskkonna- või sotsiaalset mõju.

               •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

                  Mitmepoolne investeerimiskohus vähendab investeerimisvaidluste lahendamisega seotud halduskoormust, koondades kõik asjaomased vaidlused ühtsete menetluseeskirjade alla. See tagab investoritele juurdepääsu õiguspärasele, sõltumatule ja tõhusale rahvusvaheliste investeerimisvaidluste lahendamise süsteemile, mis ei sõltu vaidluse ulatusest ja/või sellega seotud käibe suurusest. Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad võivad saada täiendavat abi, lähtudes nende tagasihoidlikumast käibest. Kohtumenetlus peaks olema varasema, reformimata süsteemiga võrreldes lühem ja seetõttu investorite jaoks vähem kulukas. Lisaks peaks suurenenud prognoositavus ja investeeringuid käsitlevate materiaalõigusnormide ühtne tõlgendamine aitama vähendada vaidluste arvu.

               •Põhiõigused

                  Vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 21 lõikele 1 on liidu tegevuse aluseks käesoleva algatusega seotud põhimõtted – demokraatia, õigusriik, inimõigused ja põhivabadused, sealhulgas eelkõige põhiõiguste harta artiklis 47 loetletud õigused.

                  Liidu tegevus mitmepoolsel tasandil ei tohi kahjustada inimõiguste kaitse taset liidus. Mitmepoolse investeerimiskohtuga peaks loodama rahvusvahelisel õigusel põhinev täiendav abivahend, millega riikide poolt rahvusvaheliste lepingute alusel võetud kohustuste täitmist tagada.  Seepärast ei mõjuta mitmepoolse kohtu loomine välisinvestorite olemasolevaid õigusi, mis tulenevad liidu või liikmesriikide õigusest, ega sellise siseriikliku õiguse täitmise tagamiseks kasutatavaid vahendeid.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Praegu ei ole käesoleva algatuse täpset finantsmõju võimalik kindlaks teha, kuna mitmepoolse investeerimiskohtu põhielemendid sõltuvad mitmepoolsete  läbirääkimiste tulemustest. Arvatakse, et mitmepoolse kohtuga seotud kulud on väiksemad kui kulud, mis tuleb kanda juhul, kui säilitatakse nii praegune süsteem kui ka investeerimiskohtu süsteemi käsitlevad sätted lepingutes, mille üle peetavad läbirääkimised on juba lõpule viidud või veel pooleli. Koostatud on mitmesuguseid eri eeldustel põhinevaid kalkulatsioone, mis on lisatud mõju hindamise aruandele.

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

                  Pärast mitmepoolse kohtu loomist hakkab komisjon teostama selle üle korrapärast järelevalvet. Komisjon auditeerib korrapäraselt liidu poolt kohtu kulude katmiseks eraldatud rahalisi vahendeid. Komisjon korraldab mitmepoolse investeerimiskohtu hindamise, kui kohtu loomist käsitleva otsuse jõustumisest on möödunud piisav aeg, et tagada sisuliste andmete kättesaadavus. Ettepanekule lisatud mõju hindamise aruanne sisaldab üksikasjalikku teavet kavandatud järelevalve- ja hindamistoimingute kohta.

               •Menetluslikud aspektid

                  Komisjon väljendab heameelt, et Euroopa Liidu Nõukogu liikmed osalevad koos oma parlamentidega ja kooskõlas institutsionaalsete tavadega üha aktiivsemalt investeerimisläbirääkimiste varastes etappides. Komisjon kutsub Euroopa Liidu Nõukogu liikmeid üles käituma samuti ka nõukogu otsuse kohta tehtud käesoleva soovituse puhul, võttes nõuetekohaselt arvesse nõukogu otsust 2013/488/EL ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekueeskirjade kohta
                     9
                  .

               Komisjon avaldab käesoleva soovituse ja selle liite kohe pärast nende vastuvõtmist.

               Komisjon soovitab läbirääkimisjuhised avaldada vahetult pärast nende vastuvõtmist.

               Soovitus:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega antakse luba alustada läbirääkimisi investeerimisvaidluste lahendamisega tegeleva mitmepoolse kohtu loomise konventsiooni üle

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 218 lõikeid 3 ja 4,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

               NING ARVESTADES, et tuleks alustada läbirääkimisi, mille eesmärk on sõlmida Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiste huvitatud riikide vahel investeerimisvaidluste lahendamisega tegeleva mitmepoolse kohtu loomise konventsioon,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Komisjonile antakse luba alustada liidu nimel läbirääkimisi investeeringuvaidluste lahendamisega tegeleva mitmepoolse kohtu loomise konventsiooni üle.

               Artikkel 2

               Läbirääkimised peetakse käesoleva otsuse lisas esitatud läbirääkimisjuhiste kohaselt.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus ja selle liide avaldatakse vahetult pärast nende vastuvõtmist.

               Artikkel 4

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  Liikmesriikidevahelistest kahepoolsetest investeerimislepingutest (st ELi- sisestest kahepoolsetest investeerimislepingutest) tulenevad vaidlused ning energiaharta lepingust tulenevad vaidlused liikmesriigi investori ja liikmesriikide vahel jäävad käesoleva algatuse kohaldamisalast välja. Komisjoni arvates on seda liiki lepingud vastuolus liidu õigusaktidega.

                     (2)
                  Kättesaadav aadressil
                  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/may/tradoc_153408.PDF
                  .

                     (3)
                  Kättesaadav aadressil
                  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/october/tradoc_153846.pdf
                  .

                     (4)
                  Vt
                  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-15-6059_en.htm
                  .

                     (5)
                  Kättesaadav aadressil
                  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/reflection-paper-globalisation_en.pdf
                  .

                     (6)
                  Vt avaldused, mis kantakse nõukogu istungi protokolli nõukogu poolt CETA allkirjastamiseks luba andva otsuse vastuvõtmise ajal, avaldus 36. Brüssel, 27. oktoober 2016. a.

                     (7)
                  Euroopa Kohtu 16. mai 2017. aasta arvamus 2017, C-2/15, EU:C:2017:376, mis on antud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 11 alusel ja milles käsitletakse Euroopa Liidu pädevust seoses Euroopa Liidu ja Singapuri vahelise vabakaubanduslepingu sõlmimisega.

                     (8)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2012 aasta määrus (EL) nr 1219/2012, millega kehtestatakse üleminekukord liikmesriikide ja kolmandate riikide vaheliste kahepoolsete investeerimislepingute jaoks (ELT L 351, 20.12.2012, lk 40).

                     (9)

                  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX:32013D0488

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,13.9.2017
            COM(2017) 493 final
            LISAD
            järgmise dokumendi juurde:
            Soovitus: Nõukogu otsus,
            millega antakse luba alustada läbirääkimisi investeerimisvaidluste lahendamisega tegeleva mitmepoolse kohtu loomise konventsiooni üle
            {SWD(2017) 302 final}{SWD(2017) 303 final}

               LISA

               Läbirääkimiste protsess:

               1.Liit püüab tagada, et kõik huvitatud riigid ja rahvusvahelised organisatsioonid saaksid tõhusalt osaleda konventsiooni üle peetavates läbirääkimistes ja konsensuse saavutamises.

               2.Liitu esindab läbirääkimiste käigus komisjon. Aluslepingute kohaseid siira koostöö ja välistegevuse ühtsuse tagamise põhimõtteid arvesse võttes kooskõlastavad liit ja läbirääkimistel osalevad liikmesriigid kogu läbirääkimiste protsessi jooksul täies ulatuses kõik oma toimingud.

               3.Läbirääkimised toimuvad ÜRO rahvusvahelise kaubandusõiguse komisjoni (UNCITRAL) raames. Hääletamise korral kasutavad ÜRO rahvusvahelise kaubandusõiguse komisjoni liikmeks olevad ELi liikmesriigid oma hääleõigust vastavalt asjakohastele direktiividele ja ELi varem kokkulepitud seisukohtadele.

               4.Liit püüab tagada, et läbirääkimised oleksid läbipaistvad, kasutades võimaluse korral audio- ja/või veebiedastust ning et kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajatel oleks võimalik osaleda läbirääkimistel volitatud vaatlejatena.

               Läbirääkimiste sisu:

               5.Konventsioon peaks võimaldama liidul pöörduda mitmepoolse kohtu poole vaidlustes, mis algatatakse selliste kokkulepete alusel, milles liit praegu või tulevikus osaleb. Sellest tulenevalt peaks liidul olema võimalik saada konventsiooni osaliseks ning konventsiooni sätted tuleks koostada nii, et Euroopa Liidul oleks võimalik neid tõhusalt kasutada.

               6.Konventsioon peaks võimaldama ELi liikmesriikidel pöörduda mitmepoolse kohtu poole vaidlustes, mis algatatakse selliste kokkulepete alusel, milles nad praegu või tulevikus osalevad
                  1
               .

               7.Konventsioon peaks põhinema mehhanismil, mille kohaselt mitmepoolse kohtu pädevus laieneb sellistele kahepoolsetele lepingutele, mille mõlemad osalised on kokku leppinud, et asjaomase lepingu alusel algatatud vaidluse korral pöördutakse mitmepoolsesse kohtusse. Mitmepoolsete kokkulepete puhul peaks konventsioon võimaldama kahel või enamal lepingupoolel sõlmida kokkulepe, mille kohaselt lepingu alusel algatatud vaidlused kuuluvad mitmepoolse kohtu pädevusse.

               8.Mitmepoolne kohus peaks koosnema esimese astme kohtust ja apellatsioonikohtust. Apellatsioonikohtul peaks olema õigus vaadata läbi esimese astme kohtu otsused juhul, kui on rikutud õigusnormi või kui asjaolude hindamisel on tehtud ilmseid vigu. Apellatsioonikohtul peaks olema õigus saata kohtuasjad tagasi esimesesse astmesse, et viia menetlus apellatsioonikohtu järeldusi arvesse võttes lõpule (eelotsus).

               9.Tagada tuleks kohtu sõltumatus. Nii esimese astme kohtu kui ka apellatsioonikohtu liikmed peaksid vastama rangetele kvalifikatsiooni- ja erapooletusnõuetele. Konventsiooni raames tuleks ette nähta eetikaeeskirjad ja vaidlustamismehhanismid. Kohtu liikmetele tuleks maksta alalist töötasu. Nad tuleks ametisse nimetada kindlaksmääratud ja pikaks ametiajaks, mida ei saa pikendada ja neile peaks olema tagatud kindlus ametiaja suhtes ning kõik, mis on vajalik sõltumatuse tagamiseks. Kohtu liikmed tuleks ametisse nimetada objektiivse ja läbipaistva menetlusega.

               10.Konventsioon peaks sisaldama vajalikke paindlikkussätteid, mis võimaldaks teha kohandusi vastavalt konventsiooniosaliste arvu muutumisele ja arvesse võtta võimalikke muudatusi lepingutes, millega seoses tekkinud vaidlused kuuluvad kohtu pädevusse. Konventsioonis ei tohiks välistada võimalust, et kohtu sekretariaadi tööd hakkab toetama olemasolev rahvusvaheline organisatsioon, ega võimalust ühineda tulevikus mõne sellise rahvusvahelise organisatsiooniga.

               11.Mitmepoolse kohtu menetlust tuleks läbi viia läbipaistval viisil, nähes muu hulgas kolmandatele isikutele ette võimaluse menetlusse astuda ja kohaldades ÜRO rahvusvahelise kaubandusõiguse komisjoni vastu võetud läbipaistvuseeskirjades (mida kohaldatakse lepingul põhinevate investori ja riigi vaheliste vahekohtumenetluste suhtes) sätestatud norme või nendega sarnaseid eeskirju.

               12.Mitmepoolse kohtu otsuste puhul tuleks kohaldada tõhusat rahvusvahelist täitmisele pööramise korda.

               13.Läbirääkimise üks eesmärk peaks olema see, et mitmepoolne kohus tegutseks kulutõhusal viisil, tagades juurdepääsu väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele ning eraisikutele. Kohtu püsikulud, sealhulgas kohtunike töötasud ning haldamise ja sekretariaaditeenustega seotud kulud peaksid põhimõtteliselt jääma mitmepoolse kohtu loomise konventsiooni lepinguosaliste kanda. Nende kulude jaotamine lepinguosaliste vahel tuleks kindlaks määrata õiglaselt, võttes arvesse selliseid asjaolusid nagu lepinguosalise majandusliku arengu tase või lepingute arv, milles ta on osaline, ning lepinguosalisega seotud rahvusvaheliste investeerimisvoogude või aktsiate/osade maht.

               14.Liit peaks püüdma tagada, et arenevatel ja vähim arenenud riikidel oleks võimalik saada toetust, mis võimaldaks neil investeeringute lahendamise korda tõhusalt kasutada. Seda algatust võib rakendada osana mitmepoolse investeerimiskohtu loomise menetlusest, kuid see võib olla ka eraldiseisev algatus.

               15.Mitmepoolse kohtu loomise konventsioon peaks olema allkirjastamiseks ja ühinemiseks avatud kõikidele investeerimislepingu osaliseks olevatele huvitatud riikidele ja piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonidele. Konventsiooni peaks olema võimalik jõustada võimalikult varakult, kohe pärast minimaalse arvu ratifitseerimiskirjade hoiuleandmist.

                     (1)
                  Käesolev otsus ei hõlma liikmesriikide vahel sõlmitud kahepoolsetest investeerimislepingutest (st ELi sisestest kahepoolsetest investeerimislepingutest) tulenevaid vaidlusi ega liikmesriigi investori ja energiaharta lepingu osaliseks oleva liikmesriigi vahelisi vaidlusi.


Tähtis õiguslik teade

|

52007PC0277

Soovitus: Nõukogu otsus, mis käsitleb Bulgaaria ja Rumeenia ühinemist Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse 26. juuli 1995. aasta konventsiooniga, mis on koostatud Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel, Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni 27. septembri 1996. aasta protokolliga, mis on koostatud Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel, 29. novembri 1996. aasta protokolliga, mis on koostatud Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel ja mis käsitleb Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni tõlgendamist Euroopa Ühenduste Kohtu tehtud eelotsuste abil, ning Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni 19. juuni 1997. aasta teise protokolliga, mis on koostatud Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel  /* KOM/2007/0277 lõplik - CNS 2007/0100 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 6.6.2007KOM(2007) 277 lõplik2007/0100 (CNS)Soovitus:NÕUKOGU OTSUS,mis käsitleb Bulgaaria ja Rumeenia ühinemist Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse 26. juuli 1995. aasta konventsiooniga, mis on koostatud Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel, Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni 27. septembri 1996. aasta protokolliga, mis on koostatud Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel, 29. novembri 1996. aasta protokolliga, mis on koostatud Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel ja mis käsitleb Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni tõlgendamist Euroopa Ühenduste Kohtu tehtud eelotsuste abil, ning Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni 19. juuni 1997. aasta teise protokolliga, mis on koostatud Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIBulgaaria ja Rumeenia 2005. aasta ühinemisaktiga[1] nähakse ette lihtsustatud süsteem Bulgaaria ja Rumeenia ühinemiseks konventsioonidega (ja protokollidega), mille liikmesriigid on sõlminud Euroopa Liidu lepingu artikli 34 (varem Euroopa Liidu lepingu artikkel K.3) või EÜ asutamislepingu artikli 293 alusel. Erinevalt varasemast ei ole enam vaja pidada läbirääkimisi ega sõlmida protokolle nende konventsioonidega ühinemiseks (mis tähendaks ratifitseerimist 27 riigis): ühinemisakti artikli 3 lõikes 3 on sätestatud, et Bulgaaria ja Rumeenia ühinevad konventsioonide ja protokollidega ühinemisakti kaudu.Ühinemisakti artikli 3 lõigetes 3 ja 4 on sätestatud selleks, et nõukogu võtab vastu otsuse, et määrata kindlaks kuupäev, alates millest kõnealused konventsioonid jõustuvad Bulgaaria ja Rumeenia suhtes, ning et teha neis konventsioonides kõik kahe uue liikmesriigi ühinemiseks vajalikud kohandused (mille hulka kuulub igal juhul konventsioonide vastuvõtmine bulgaaria ja rumeenia keeles, et need versioonid saaksid olla võrdselt autentsed). Nõukogu tegutseb komisjon soovitusel, olles konsulteerinud Euroopa Parlamendiga.Ühinemisakti I lisas on loetletud seitse justiits- ja siseküsimustega seotud konventsiooni ja protokolli. Loetelu koosneb vastavalt EÜ asutamislepingu VI jaotisele vastuvõetud Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse 26. juuli 1995. aasta konventsioonist[2], selle 27. septembri 1996. aasta protokollist[3], 29. novembri 1996. aasta protokollist[4] ja 19. juuni 1997. aasta teisest protokollist[5], millega luuakse ühine alus EÜ finantshuvide kriminaalõiguslikuks kaitseks. Konventsioon, selle 27. septembri 1996. aasta ja 29. novembri 1996. aasta protokollid jõustusid 17. oktoobril 2002 pärast seda, kui tolleaegsed 15 liikmesriiki olid need ratifitseerinud. Teist protokolli ei ole veel ratifitseerinud Itaalia.Vastavalt ühinemisakti artikli 3 lõikele 4 ei ole käesolevas komisjoni soovituses vaja teha nimetatud konventsiooni ega selle protokollidesse kohandusi seoses Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisega.Eespool nimetatut arvestades soovitab komisjon nõukogul võtta vastu otsus, mis käsitleb Bulgaaria ja Rumeenia ühinemist Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni ja selle protokollidega.2007/0100 (CNS)Soovitus:NÕUKOGU OTSUS,mis käsitleb Bulgaaria ja Rumeenia ühinemist Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse 26. juuli 1995. aasta konventsiooniga, mis on koostatud Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel, Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni 27. septembri 1996. aasta protokolliga, mis on koostatud Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel, 29. novembri 1996. aasta protokolliga, mis on koostatud Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel ja mis käsitleb Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni tõlgendamist Euroopa Ühenduste Kohtu tehtud eelotsuste abil, ning Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni 19. juuni 1997. aasta teise protokolliga, mis on koostatud Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 aluselEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut,võttes arvesse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti, eriti selle artikli 3 lõiget 4,võttes arvesse komisjoni soovitust,[6]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[7]ning arvestades järgmist:(1) 26. juulil 1995 kirjutati alla Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel koostatud Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsioonile[8] (edaspidi „Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsioon”). Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsioon jõustus 17. oktoobril 2002.(2) Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni täiendati Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni 27. septembri 1996. aasta protokolliga, mis on koostatud Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel[9] (edaspidi "27. septembri 1996. aasta protokoll"), ning 29. novembri 1996. aasta protokolliga, mis on koostatud Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel ja mis käsitleb Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni tõlgendamist Euroopa Ühenduste Kohtu tehtud eelotsuste abil[10] (edaspidi "29. novembri 1996. aasta protokoll"); mõlemad protokollid jõustusid 17. oktoobril 2002.(3) Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni täiendati ka Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni 19. juuni 1997. aasta teise protokolliga, mis on koostatud Euroopa Liidu artikli K.3 alusel[11] (edaspidi "19. juuni 1997. aasta teine protokoll"), mis ei ole veel jõustunud.(4) Ühinemisakti artikli 3 lõikes 3 on sätestatud, et Bulgaaria ja Rumeenia ühinevad liikmesriikide vahel sõlmitud ja ühinemisakti I lisas loetletud konventsioonide ja protokollidega; loetelu sisaldab muu hulgas ka Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni, selle 27. septembri 1996. aasta protokolli, 29. novembri 1996. aasta protokolli ja 19. juuni 1997. aasta teist protokolli. Need jõustuvad Bulgaaria ja Rumeenia suhtes nõukogu määratud kuupäeval,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 1Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni, selle 27. septembri 1996. aasta protokolli, 29. novembri 1996. aasta protokolli ja 19. juuni 1997. aasta teise protokolli tekstid, mis on koostatud bulgaaria ja rumeenia keeles ning lisatud käesolevale otsusele, on autentsed.Artikkel 21. Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsioon, selle 27. septembri 1996. aasta protokoll ja 29. novembri 1996. aasta protokoll jõustuvad Bulgaaria ja Rumeenia suhtes käesoleva otsuse vastuvõtmisele järgneva esimese kuu esimesel päeval, kui need ei ole jõustunud Bulgaaria või Rumeenia suhtes juba enne nimetatud kuupäeva.2. 19. juuni 1997. aasta teine protokoll jõustub Bulgaaria ja Rumeenia suhtes samal kuupäeval, kui see jõustub viimase riigi suhtes, kes oli Euroopa Liidu liikmesriik kuupäeval, mil nõukogu võttis vastu kõnealuse protokolli koostamise akti. [12]Artikkel 3Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistuja[…]1. LISAEuroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel koostatud Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse 26. juuli 1995. aasta konventsiooni tekst bulgaaria ja rumeenia keeles2. LISAEuroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel koostatud Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni 27. septembri 1996. aasta protokolli tekst bulgaaria ja rumeenia keeles3. LISAEuroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel koostatud 29. novembri 1996. aasta protokolli (mis käsitleb Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni tõlgendamist Euroopa Ühenduste Kohtu tehtud eelotsuste abil) tekst bulgaaria ja rumeenia keeles4. LISAEuroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel koostatud Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni 19. juuni 1997. aasta teise protokolli tekst bulgaaria ja rumeenia keeles[pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][1] ELT L 157, 21.6.2005, lk 203.[2] Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsioon, EÜT C 316, 27.11.1995, lk 49.[3] Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni protokoll, EÜT C 313, 23.10.1996, lk 2.[4] Protokoll, mis käsitleb Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni tõlgendamist Euroopa Ühenduste Kohtu tehtud eelotsuste abil, EÜT C 151, 20.5.1997, lk 2.[5] Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni teine protokoll, EÜT C 221, 19.7.1997, lk 12.[6] ELT C […], […], lk […].[7] ELT C […], […], lk […].[8] EÜT C 316, 27.11.1995, lk 49.[9] EÜT C 313, 23.10.1996, lk 2.[10] EÜT C 151, 20.5.1997, lk 2.[11] EÜT C 221, 19.7.1997, lk 12.[12] Nõukogu 19. juuni 1997. aasta akt, millega koostatakse Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni teine protokoll, EÜT C 221, 19.7.1997, lk 11.


				|

		52012PC0389

			Soovitus: NÕUKOGU OTSUS, millega antakse luba alustada läbirääkimisi, et teha (lisas osutatud) lepingutes, mis on allkirjastatud või sõlmitud kas Euroopa Liidu või Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning ühe või mitme kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni vahel, kohandusi seoses Horvaatia Vabariigi ühinemisega Euroopa Liiduga /* COM/2012/0389 final - 2012/0189 (NLE) */

			   	SELETUSKIRI
1.           Lepingule Horvaatia Vabariigi
ühinemise kohta Euroopa Liiduga[1]
kirjutati alla 9. detsembril 2011.
2.           Vastavalt Horvaatia Vabariigi
ühinemistingimusi käsitleva akti artiklile 6 on Horvaatia kohustunud ühinema
lepingutega, mille praegused liikmesriigid ja liit on sõlminud või alla
kirjutanud ühe või mitme kolmanda riigiga või rahvusvahelise organisatsiooniga.
Samade sätete kohaselt toimub Horvaatia ühinemine nende lepingutega selliselt,
et lepingutele lisatakse protokoll, mille sõlmivad liikmesriikide nimel
ühehäälselt tegutsev nõukogu ning asjaomane kolmas riik või kolmandad riigid
või rahvusvaheline organisatsioon. Liikmesriikide nimel peab nende protokollide[2] üle läbirääkimisi komisjon
vastavalt läbirääkimisjuhistele, mille on ühehäälselt heaks kiitnud nõukogu,
konsulteerides liikmesriikide esindajatest koosneva komiteega, ning protokollid
sõlmib nõukogu.
3.           Sel otstarbel peaks komisjon
esitama nõukogule soovituse võtta vastu otsus, millega antakse komisjonile luba
alustada läbirääkimisi, et teha (soovituse eelnõu lisas osutatud) lepingutes,
mis on allkirjastatud või sõlmitud kas Euroopa Liidu või Euroopa Liidu ja selle
liikmesriikide ning ühe või mitme kolmanda riigi või rahvusvahelise
organisatsiooni vahel, kohandusi seoses Horvaatia Vabariigi ühinemisega Euroopa
Liiduga. Komisjonile tuleks anda volitus pidada läbirääkimisi nende kohanduste
üle Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide, kaasa arvatud (juhul, kui
ühinemisleping jõustub) Horvaatia Vabariigi nimel.
4.           Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga
ühinemisest tingituna on vaja ka pidada läbirääkimisi, et muuta teatavaid
sooduslepinguid, mille Euroopa Liit või Euroopa Liit ja selle liikmesriigid on
allkirjastanud või sõlminud ühe või mitme kolmanda riigi või rahvusvahelise
organisatsiooniga.
5.           Nõukogu otsuse eelnõule
lisatud läbirääkimisjuhiste 1. liites on mittetäielik nimekiri lepingutest,
mille Euroopa Liit või Euroopa Liit ja selle liikmesriigid on sõlminud
kolmandate riikidega ning mida Horvaatia Vabariigi ELiga ühinemise tõttu võib
olla vaja muuta.
6.           Läbirääkimisjuhiste 2. liites
on orienteeriv loetelu nn valdkondlikest lepingutest, mis võivad samuti vajada
kohandusi seoses Horvaatia ühinemisega ELiga.
7.           Läbirääkimisjuhiste 3. liites
on orienteeriv loetelu kaubanduslepingutest, mille üle Euroopa Liit on pidanud
läbirääkimisi kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega ning
mis võidakse allkirjastada enne 1. juulit 2013, mis on eeldatavalt Horvaatia
Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise kuupäev. Kui need lepingud allkirjastatakse,
tuleb ka neid kohandada, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist ELiga.
8.           Mõnede neis liidetes
loetletud lepingutega on moodustatud institutsioonilised organid, millel on
õigus võtta vastu otsuseid, mis on siduvad kõikide lepinguosaliste jaoks.
Mandaat, mis nõukogult tuleb saada, peab hõlmama ka neid otsuseid.
Seepärast soovitab komisjon nõukogul:
–
võtta vastu lisatud otsus, millega antakse luba
alustada läbirääkimisi, et teha eespool nimetatud lepingutes, mis on
allkirjastatud või sõlmitud kas Euroopa Liidu või Euroopa Liidu ja selle
liikmesriikide ning ühe või mitme kolmanda riigi või rahvusvahelise
organisatsiooni vahel, kohandusi seoses Horvaatia Vabariigi ühinemisega Euroopa
Liiduga;
–
anda välja kõnealusele otsusele lisatud
läbirääkimisjuhised;
–
määrata erikomitee, millega tuleb läbirääkimiste
pidamisel konsulteerida.
2012/0189 (NLE)
Soovitus:
NÕUKOGU OTSUS,
millega antakse luba alustada läbirääkimisi,
et teha (lisas osutatud) lepingutes, mis on allkirjastatud või sõlmitud kas
Euroopa Liidu või Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning ühe või mitme
kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni vahel, kohandusi seoses
Horvaatia Vabariigi ühinemisega Euroopa Liiduga
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 218 lõikeid 3 ja 4,
Võttes arvesse Belgia Kuningriigi, Bulgaaria
Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Taani Kuningriigi, Saksamaa Liitvabariigi, Eesti
Vabariigi, Iirimaa, Kreeka Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse
Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu
Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi,
Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Poola Vabariigi, Portugali
Vabariigi, Rumeenia, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi, Soome Vabariigi,
Rootsi Kuningriigi, Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi (Euroopa Liidu
liikmesriikide) ning Horvaatia Vabariigi vahelist lepingut Horvaatia Vabariigi
ühinemise kohta Euroopa Liiduga,[3]
mis kirjutati alla 9. detsembril 2011, eriti selle artikli 3 lõiget 4,
võttes arvesse akti Horvaatia Vabariigi
ühinemistingimuste ning Euroopa Liidu lepingus, Euroopa Liidu toimimise
lepingus ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingus tehtavate muudatuste
kohta,[4]
eriti selle artikli 6 lõike 2 teist lõiku,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust
ning arvestades, et tuleks alustada
läbirääkimisi, et teha Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemisest
tingituna kohandusi lepingutes, mis on allkirjastatud või sõlmitud kas Euroopa
Liidu või Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning ühe või mitme kolmanda
riigi või rahvusvahelise organisatsiooni vahel,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Käesolevaga antakse komisjonile luba pidada
liidu nimel või Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide, kaasa arvatud
(ühinemislepingu jõustumise korral) Horvaatia Vabariigi nimel läbirääkimisi, et
kohandada lepinguid, mis on allkirjastatud või sõlmitud kas Euroopa Liidu või
Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning ühe või mitme kolmanda riigi või
rahvusvahelise organisatsiooni vahel.
Artikkel 2
Läbirääkimisjuhised on sätestatud lisas.
Läbirääkimisjuhiste lisas on sätestatud orienteeriv nimekiri lepingutest, mida
tuleb kohandada.
Artikkel 3
Läbirääkimiste käigus konsulteeritakse
[erikomiteega, mille nime lisab nõukogu].
Artikkel 4
Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
LISA
Juhised Euroopa Liidu nimel või Euroopa Liidu
ja selle liikmesriikide nimel läbirääkimiste pidamiseks, et kohandada
lepinguid, mis on allkirjastatud või sõlmitud kas Euroopa Liidu või Euroopa
Liidu ja selle liikmesriikide ning ühe või mitme kolmanda riigi või
rahvusvahelise organisatsiooni vahel
Käesolevate läbirääkimisjuhiste 1.–3. liites
on esitatud orienteeriv loetelu lepingutest, mida tuleb kohandada seoses
Horvaatia ühinemisega Euroopa Liiduga.
Nende lepingute ja võimalike tulevaste
samalaadsete lepingute puhul, mis jõustuvad enne ühinemist, tuleks pidada
läbirääkimisi protokollide üle, milles tuleks, kui see on asjakohane,
sätestada vajalikud kohandused, et võtta arvesse uue lepinguosalise (Horvaatia)
ühinemist.
Kehtivad kaubanduskontsessioonid (kui need
on olemas) tuleks läbi vaadata, võttes arvesse nii tavapärast kaubandust
kui ka kehtivaid kontsessioone kolmandatest riikidest partnerite ning Horvaatia
vahel, eesmärgiga vähemalt säilitada niisugune tavapärane kaubandus.
Sisuliselt tuleks neid lepinguid muuta
selliselt, et lisada Horvaatia lepinguosaliste loetellu ja/või kohandada iga
lepingu sisu selliselt, et võtta arvesse Horvaatia ühinemist ELiga.
Protokollid peaksid sisaldama klauslit, milles
sätestatakse, et lepinguid muudetakse juhul, kui jõustub Horvaatia Vabariigi
ELiga ühinemise leping, mis peaks eeldatavalt toimuma 1. juulil 2013.
Et protokollid saaksid jõustuda samal
kuupäeval, kui Horvaatia ühineb, juhul kui ta ühineb, tuleks läbirääkimised
lõpule viia võimalikult ruttu. Juhul, kui protokollid ei saa jõustuda
ühinemiskuupäeval, tuleks näha ette ajutine kohaldamine, võttes arvesse ELis ja
asjaomastes kolmandates riikides kehtestatud korda.
Läbirääkimisjuhiste
1. LIIDE
Kaubandus-,
assotsiatsiooni-, raam-, partnerlus- ja koostöölepingud
Loetelu on
järjestatud kuupäeva järgi.
   || Ametlik pealkiri || Liik || Allakirjutamise kuupäev
 1 || Partnerlus- ja koostööleping ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Iraagi Vabariigi vahel (*) || Kahepoolne || 11/05/2012
 2 || Euroopa Liidu ja Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni vaheline koostöömemorandum, millega luuakse tõhustatud koostöö raamistik (*) || Kahepoolne || 29/03/2012
 3 || Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vaheline vabakaubandusleping (*) || Kahepoolne || 06/10/2010
 4 || Leping, millega muudetakse teist korda partnerluslepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud 23. juunil 2000 Cotonous ja mida on esimest korda muudetud 25. juunil 2005 Luxembourgis (*) || Mitmepoolne || 22/06/2010
 5 || Raamleping ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahel (*) || Kahepoolne || 10/05/2010
 6 || Laiahaardelise partnerluse ja koostöö raamleping ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Indoneesia Vabariigi vahel (*) || Kahepoolne || 09/11/2009
 7 || Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Lõuna-Aafrika Vabariigi vaheline leping, millega muudetakse kaubandus-, arengu- ja koostöölepingut (*) || Kahepoolne || 11/09/2009
 8 || Vaheleping, millega luuakse ühelt poolt Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise majanduspartnerluslepingu raamistik || Mitmepoolne || 29/08/2009
 9 || Majanduspartnerluse vaheleping ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahel || Mitmepoolne || 30/07/2009
 10 || Vahepealne majanduspartnerlusleping ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ja teiselt poolt SADC majanduspartnerluslepingu riikide vahel (*) || Mitmepoolne || 04/06/2009
 11 || Vahepealne leping majanduspartnerluslepingu sõlmimiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Aafrika lepinguosalise vahel (*) || Kahepoolne || 15/01/2009
 12 || Vahepealne majanduspartnerlusleping ühelt poolt Côte d'Ivoire’i ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel (*) || Kahepoolne || 26/11/2008
 13 || Majanduspartnerlusleping ühelt poolt CARIFORUMi riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel (*) || Mitmepoolne || 15/10/2008
 14 || Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni ja Euroopa Ühenduse vaheline lennundusjulgestuse kontrolle/inspektsioone ja sellega seotud küsimusi käsitlev koostöömemorandum || Kahepoolne || 17/09/2008
 15 || Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vaheline kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitlev vaheleping || Kahepoolne || 16/06/2008
 16 || Stabiliseerimis- ja assotsieerimisleping ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahel (*) || Kahepoolne || 16/06/2008
 17 || Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Serbia Vabariigi vaheline kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitlev vaheleping || Kahepoolne || 29/04/2008
 18 || Stabiliseerimis- ja assotsieerimisleping ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ja teiselt poolt Serbia Vabariigi vahel (*) || Kahepoolne || 29/04/2008
 19 || Stabiliseerimis- ja assotsieerimisleping ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Montenegro Vabariigi vahel || Kahepoolne || 15/10/2007
 20 || Stabiliseerimis- ja assotsieerimisleping ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Albaania Vabariigi vahel || Kahepoolne || 12/06/2006
 21 || Leping, millega muudetakse koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud 23. juunil 2000 Cotonous || Mitmepoolne || 22/12/2005
 22 || Partnerlus- ja koostööleping, millega seatakse sisse partnerlus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tadžikistani Vabariigi vahel || Kahepoolne || 11/10/2004
 23 || Poliitilise dialoogi ja koostöö leping ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Andide Ühenduse ja selle liikmesriikide (Boliivia Vabariik, Colombia, Ecuador, Peruu ja Venezuela Bolívari Vabariik) vahel (*) || Mitmepoolne || 15/12/2003
 24 || Poliitilise dialoogi ja koostöö leping ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Costa Rica Vabariigi, El Salvadori Vabariigi, Guatemala Vabariigi, Hondurase Vabariigi, Nicaragua Vabariigi ja Panama Vabariigi vahel (*) || Mitmepoolne || 15/12/2003
 25 || Leping Euroopa Ühenduse ja Kanada vahel veinide ja piiritusjookidega kauplemise kohta || Kahepoolne || 16/09/2003
 26 || Assotsiatsioonleping ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahel || Kahepoolne || 18/11/2002
 27 || Euroopa – Vahemere piirkonna leping assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi vahel || Kahepoolne || 17/06/2002
 28 || Euroopa – Vahemere piirkonna kokkulepe, millega kehtestatakse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi vaheline assotsiatsioon || Kahepoolne || 22/04/2002
 29 || Euroopa – Vahemere piirkonna leping, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Egiptuse Araabia Vabariigi vahel || Kahepoolne || 25/06/2001
 30 || Stabiliseerimis- ja assotsieerimisleping ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahel || Kahepoolne || 09/04/2001
 31 || Koostööleping ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, mis allkirjastati Cotonous 23. juunil 2000 || Mitmepoolne || 23/06/2000
 32 || Euroopa Ühenduse ja Bangladeshi Rahvavabariigi vaheline partnerlus- ja arengualase koostöö leping || Kahepoolne || 22/05/2000
 33 || Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Lõuna-Aafrika Vabariigi vaheline kaubandus-, arengu- ja koostööleping || Kahepoolne || 11/10/1999
 34 || Partnerlus- ja koostööleping, millega luuakse partnerlus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Türkmenistani vahel (*) || Kahepoolne || 25/05/1998
 35 || Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mehhiko Ühendriikide vaheline majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitlev leping || Kahepoolne || 08/12/1997
 36 || Koostööleping Euroopa Ühenduse ja Jeemeni Vabariigi vahel || Kahepoolne || 25/11/1997
 37 || Euroopa – Vahemere piirkonna leping, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahel || Kahepoolne || 24/11/1997
 38 || Euroopa Ühenduse ja Kambodža Kuningriigi koostööleping || Kahepoolne || 29/04/1997
 39 || Koostööleping Euroopa Ühenduse ja Laose Demokraatliku Rahvavabariigi vahel || Kahepoolne || 29/04/1997
 40 || Euroopa – Vahemere piirkonna ajutine assotsiatsioonileping Euroopa Ühenduse ning Jordani Läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse nimel toimiva Palestiina Vabastusorganisatsiooni (PVO) vahel kaubanduse ja koostöö kohta || Kahepoolne || 24/02/1997
 41 || Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Fääri saarte kohaliku valitsuse vaheline kokkulepe || Kahepoolne || 06/12/1996
 42 || Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Usbekistani Vabariigi vaheline partnerlus- ja koostööleping || Kahepoolne || 21/06/1996
 43 || Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Gruusia vaheline partnerlus- ja koostööleping || Kahepoolne || 22/04/1996
 44 || Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Armeenia Vabariigi vaheline partnerlus- ja koostööleping || Kahepoolne || 22/04/1996
 45 || Euroopa – Vahemere piirkonna leping, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel || Kahepoolne || 26/02/1996
 46 || Piirkondadevahelise koostöö raamleping ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Lõuna-Ameerika lõunaosa ühisturu ja selle lepinguosaliste vahel – Ühisdeklaratsioon poliitilise dialoogi kohta Euroopa Liidu ja Mercosuri vahel || Mitmepoolne || 15/12/1995
 47 || Euroopa – Vahemere piirkonna leping, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel || Kahepoolne || 20/11/1995
 48 || Euroopa – Vahemere piirkonna leping assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tuneesia Vabariigi vahel || Kahepoolne || 17/05/1995
 49 || Partnerlus- ja koostööleping Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Valgevene Vabariigi vahel (*) || Kahepoolne || 06/03/1995
 50 || Partnerlus- ja koostööleping, millega sõlmitakse partnerlus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Kirgiisi Vabariigi vahel || Kahepoolne || 09/02/1995
 51 || Partnerlus- ja koostööleping Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Kasahstani Vabariigi vahel || Kahepoolne || 23/01/1995
 52 || Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Moldova Vabariigi vaheline partnerlus- ja koostööleping || Kahepoolne || 28/11/1994
 53 || Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Venemaa Föderatsiooni vahelise partnerluse sõlmimist käsitlev partnerlus- ja koostööleping || Kahepoolne || 24/06/1994
 54 || Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Ukraina vaheline partnerlus- ja koostööleping || Kahepoolne || 14/06/1994
 55 || Koostööleping Euroopa Ühenduse ja India Vabariigi vahel partnerluse ja arengu kohta || Kahepoolne || 20/12/1993
 56 || Kaubandus- ja majanduskoostöö leping Euroopa Majandusühenduse ja Mongoolia vahel || Kahepoolne || 16/06/1992
 57 || Euroopa Majandusühenduse ja Andorra Vürstiriigi vaheline kirjavahetuse teel sõlmitud kokkulepe – Euroopa Majandusühenduse ja Andorra Vürstiriigi vaheline leping || Mitmepoolne || 28/06/1990
 58 || Koostööleping ühelt poolt Euroopa Majandusühenduse ja teiselt poolt Pärsia lahe Araabia riikide koostöönõukogu hartaga liitunud riikide (Araabia Ühendemiraadid, Bahreini Riik, Saudi Araabia Kuningriik, Omaani Sultaniriik, Katari Riik ja Kuveidi Riik) vahel || Mitmepoolne || 15/06/1988
 59 || Majandus- ja koostööleping Euroopa Majandusühenduse ja Hiina Rahvavabariigi vahel || Kahepoolne || 21/05/1985
 60 || Koostööleping Euroopa Majandusühenduse ning Indoneesia, Malaisia, Filipiinide, Singapuri ja Tai ehk Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni liikmesmaade vahel || Mitmepoolne || 07/03/1980
 61 || Euroopa Majandusühenduse (EMÜ), selle liikmesriikide Belgia, Iirimaa, Itaalia, Luksemburgi, Madalmaade, Prantsusmaa, Saksamaa Liitvabariigi, Taani, Ühendkuningriigi (liikmesriigid) ja Rahvusvahelise Arenguassotsiatsiooni (assotsiatsioon) vaheline leping || Mitmepoolne || 02/05/1978
 62 || Euroopa Majandusühenduse ja Süüria Araabia Vabariigi vaheline koostööleping || Kahepoolne || 18/01/1977
 63 || Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vaheline leping || Kahepoolne || 14/5/1973
 64 || Euroopa Majandusühenduse ja Islandi Vabariigi vaheline leping || Kahepoolne || 22/07/1972
 65 || Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping || Kahepoolne || 22/07/1972
 66 || Euroopa Majandusühenduse ja Türgi vaheline assotsiatsioonileping || Kahepoolne || 12/09/1963
 (*) Leping ei ole veel jõustunud.
Läbirääkimisjuhiste
2. LIIDE
ELi (või
varasema Euroopa Majandusühenduse) ning selle liikmesriikide sõlmitud
valdkondlikud segalepingud
Loetelu on
järjestatud kuupäeva järgi.
   || Ametlik pealkiri || Liik || Allakirjutamise kuupäev
 1 || Euroopa Liidu ja Türgi Vabariigi vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping (*) || Kahepoolne || 29/06/2011
 2 || Ühelt poolt Ameerika Ühendriikide, teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide, kolmandalt poolt Islandi ning neljandalt poolt Norra Kuningriigi vaheline lennutranspordileping (*) || Mitmepoolne || 21/06/2011
 3 || Kõrvalleping ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide, teiselt poolt Islandi ning kolmandalt poolt Norra Kuningriigi vahel, mis käsitleb ühelt poolt Ameerika Ühendriikide, teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide, kolmandalt poolt Islandi ning neljandalt poolt Norra Kuningriigi vahelise lennutranspordilepingu kohaldamist (*) || Mitmepoolne || 21/06/2011
 4 || Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vaheline Euroopa – Vahemere piirkonna lennundusleping (*) || Kahepoolne || 15/12/2010
 5 || Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vaheline ühise lennunduspiirkonna leping (*) || Kahepoolne || 02/12/2010
 6 || Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Norra Kuningriigi vaheline satelliitnavigatsiooni käsitlev koostööleping (*) || Kahepoolne || 22/09/2010
 7 || Protokoll, millega muudetakse Ameerika Ühendriikide ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelist lennutranspordilepingut (*) || Kahepoolne || 24/06/2010
 8 || Lennutranspordileping Kanada ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel (*) || Kahepoolne || 17/12/2009
 9 || Euroopa Ühenduse ja Nepali valitsuse vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping (*) || Kahepoolne || 23/01/2009
 10 || Euroopa Ühenduse ja Iisraeli Riigi vaheline lennuühenduse teatavaid aspekte käsitlev leping || Kahepoolne || 09/12/2008
 11 || Euroopa Ühenduse ja India Vabariigi valitsuse vaheline lennuühenduse teatavaid aspekte käsitlev leping (*) || Kahepoolne || 28/09/2008
 12 || Euroopa Ühenduse ja Austraalia valitsuse vaheline lennuühenduse teatavaid aspekte käsitlev leping || Kahepoolne || 29/04/2008
 13 || Euroopa Ühenduse ja Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vaheline lennuteenuste teatavaid aspekte käsitlev leping (*) || Kahepoolne || 25/02/2008
 14 || Euroopa Ühenduse ja Araabia Ühendemiraatide vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping (*) || Kahepoolne || 30/11/2007
 15 || Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Ameerika Ühendriikide vaheline lennutranspordileping (*) || Kahepoolne || 30/04/2007
 16 || Euroopa Ühenduse ja Malaisia valitsuse vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping || Kahepoolne || 22/03/2007
 17 || Euroopa Ühenduse ja Maroko Kuningriigi vaheline lennuühenduse teatavaid aspekte käsitlev leping (*) || Kahepoolne || 12/12/2006
 18 || Koostööleping tsiviilotstarbelise ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüsteemi (GNSS) kohta Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Maroko Kuningriigi vahel (*) || Kahepoolne || 12/12/2006
 19 || Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vaheline Euroopa-Vahemere lennundusleping (*) || Kahepoolne || 12/12/2006
 20 || Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vaheline tsiviilotstarbelist ülemaailmset satelliitnavigatsioonisüsteemi (GNSS) käsitlev koostööleping (*) || Kahepoolne || 09/09/2006
 21 || Euroopa Ühenduse ja Singapuri Vabariigi valitsuse vaheline lennuühenduse teatavaid aspekte käsitlev leping (*) || Kahepoolne || 09/06/2006
 22 || Euroopa Ühenduse ja Ukraina vaheline lennuühenduse teatavaid aspekte käsitlev leping || Kahepoolne || 01/12/2005
 23 || Koostööleping tsiviilotstarbelise ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüsteemi (GNSS) kohta Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Ukraina vahel (*) || Kahepoolne || 1/12/2005
 24 || Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vaheline koostööleping nende finantshuve kahjustava pettuse ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu võitlemiseks (*) || Kahepoolne || 26/10/2004
 25 || Vastastikuse mõistmise memorandum Euroopa Ühenduse, Belgia Kuningriigi, Tšehhi Vabariigi, Taani Kuningriigi, Saksa Liitvabariigi, Eesti Vabariigi, Kreeka Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Iirimaa, Itaalia Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Poola Vabariigi, Portugali Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi, Soome Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi ning Šveitsi Konföderatsiooni vahel || Kahepoolne || 26/10/2004
 26 || Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Iisraeli Riigi vaheline tsiviilotstarbelise globaalse navigatsioonisatelliitide süsteemi (GNSS) alane koostööleping (*) || Kahepoolne || 13/7/2004
 27 || Koostööleping tsiviilotstarbelise ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüsteemi (GNSS) GALILEO kohta Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Hiina Rahvavabariigi vahel (*) || Kahepoolne || 30/10/2003
 28 || Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Hiina Rahvavabariigi valitsuse vaheline mereveoleping || Kahepoolne || 06/12/2002
 29 || Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline õhutranspordialane kokkulepe || Kahepoolne || 21/06/1999
 30 || Kokkulepe Belgia Kuningriigi, Iirimaa, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Saksamaa Liitvabariigi, Taani Kuningriigi, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Rahvusvahelise Tuumaenergiaagentuuri vahel tuumarelva leviku tõkestamise lepingu III artikli lõigete 1 ja 4 rakendamiseks || Kahepoolne || 05/04/1973
 (*) Leping ei ole veel jõustunud.
Läbirääkimisjuhiste
3. LIIDE
Lepingud,
millele pole veel alla kirjutatud / pooleliolevad läbirääkimised
   || Lepingu pealkiri || Lepingu liik
 1 || Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Ukraina vaheline leping ühise lennunduspiirkonna loomise kohta || Kahepoolne
 2 || Euroopa Liidu ja Egiptuse Araabia Vabariigi vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping || Kahepoolne
 3 || Euroopa Liidu ja Türgi Vabariigi valitsuse vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping || Kahepoolne
 4 || Euroopa Liidu ja Hiina Rahvavabariigi vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping || Kahepoolne
 5 || Leping, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Ameerika riikide vahel || Mitmepoolne
 6 || Ühelt poolt Brasiilia Liitvabariigi ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vaheline lennutranspordileping || Kahepoolne
 7 || Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Moldova Vabariigi vaheline ühise lennunduspiirkonna leping || Kahepoolne
 8 || Ulatuslik majandus- ja kaubandusleping Kanadaga || Kahepoolne
 9 || Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi valitsuse vaheline Euroopa-Vahemere lennundusleping || Kahepoolne
 10 || Partnerluse ja koostöö raamleping ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Filipiini Vabariigi vahel || Kahepoolne
 11 || Partnerluse ja koostöö raamleping ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Vietnami Sotsialistliku Vabariigi vahel || Kahepoolne
 12 || Partnerluse ja koostöö raamleping ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mongoolia vahel || Kahepoolne
 13 || Kaubanduse raamleping Liibüaga || Kahepoolne
 14 || Vabakaubandusleping Indiaga || Kahepoolne
 15 || Vabakaubandusleping Malaisiaga || Kahepoolne
 16 || Vabakaubandusleping MERCOSURiga || Mitmepoolne
 17 || Vabakaubandusleping Singapuriga || Kahepoolne
 18 || Majanduspartnerluse vaheleping Botswana, Lesotho, Namiibia ja Svaasimaaga || Mitmepoolne
 19 || Partnerlus- ja koostööleping Malaisiaga || Kahepoolne
 20 || Partnerlus- ja koostööleping Filipiinidega || Kahepoolne
 21 || Partnerlus- ja koostööleping Singapuriga || Kahepoolne
 22 || Partnerlus- ja koostööleping Taiga || Kahepoolne
 23 || Partnerlus- ja koostööleping Vietnamiga || Kahepoolne
 24 || Kaubandusleping Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Colombia ja Peruu vahel || Mitmepoolne
[1]               [Täispealkiri, ELT viide, kui on selleks ajaks juba
olemas].
[2]               Välja arvatud protokollid, mis käsitlevad üksnes või
peamiselt ühise välis- ja julgeolekupoliitika alast lepingut.
[3]               ELT L xxx, xx.xx.xxxx, lk x.
[4]               ELT L xxx, xx.xx.xxxx, lk x.