               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,13.9.2017
            COM(2017) 469 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega antakse luba alustada läbirääkimisi Uus-Meremaaga vabakaubanduslepingu sõlmimise üle
            {SWD(2017) 289 final}{SWD(2017) 290 final}

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               ·Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Euroopa Liidul (EL) on Uus-Meremaaga väga head poliitilised suhted ning küpsed kaubandus- ja investeerimissuhted, mis põhinevad ühistel väärtustel – demokraatial ja inimõigustel. Uus-Meremaa on sõlminud teiste riikidega mitmeid vabakaubanduslepinguid. Kuna EL ei ole sõlminud Uus-Meremaaga kahepoolset vabakaubanduslepingut, on ELi ettevõtjatel Uus-Meremaa turule pääsemiseks suhteliselt vähem soodsad tingimused.

               ELi ja Uus-Meremaa juhid tegid 29. oktoobril 2015 ühisavalduse,
                  1
                milles nad kohustusid alustama läbirääkimisi, et sõlmida kiiresti põhjalik ja laiaulatuslik kvaliteetne vabakaubandusleping.

                  Ettepaneku peamine eesmärk on luua soodsamad tingimused ELi ja Uus-Meremaa vahelise kaubanduse ja investeeringute täiendavaks kasvuks. Ettepaneku üldised eesmärgid on järgmised:

               ·edendada kaubavahetuse laiendamise kaudu arukat, säästvat ja kaasavat majanduskasvu;

               ·toetada töökohtade ja töötamisvõimaluste loomist ning heaolu kasvu;

               ·suurendada tarbijate kasu;

               ·parandada Euroopa konkurentsivõimet maailmaturul ja

               ·tihendada kaubandusküsimustes tehtavat koostööd ELi seisukohti jagava partneriga.

                  See on kooskõlas komisjoni teatisega „Kaubandus kõigile: vastutustundlikuma kaubandus- ja investeerimispoliitika poole“
                     2
                  . Teatises rõhutatakse vajadust edendada ELi kahepoolseid suhteid teiste riikidega, et luua töökohti ja elavdada majanduskasvu, võideldes laiapõhjaliselt kaubandus- ja investeerimistõketega. Samal ajal tuleb tagada ELis kõrgetasemeline sotsiaal- ja keskkonnakaitse ning aidata kaasa muude kaubandusega seotud poliitiliste eesmärkide, sealhulgas jätkusuutliku arengu ning väikese ja keskmise suurusega ettevõtjate (SMEde) erivajaduste saavutamisele.

                  Eelkõige on teatises „Kaubandus kõigile“ rõhutatud, et Austraalia ja Uus-Meremaa on Euroopa lähedased partnerid, nad jagavad paljudes küsimustes Euroopa väärtusi ja vaateid ning neil on tähtis osa Aasia ja Vaikse ookeani piirkonnas ja mitmepoolsetes suhetes. Tugevamad majanduslikud sidemed nende riikidega loovad kindla aluse sügavamaks lõimumiseks Aasia ja Vaikse ookeani piirkonna ulatuslikumate väärtusahelatega. Nende suhete tugevdamine peaks olema esmatähtis.

                  Eespool nimetatud eesmärgid on kooskõlas ka nõukogu 21. novembri 2014. aasta järeldustega kaubanduse kohta,
                     3
                   milles rõhutati, et kauba- ja teenustevahetus ning investeeringud võivad anda märkimisväärse panuse dokumendi „Liidu strateegiline tegevuskava muutuste aegadel“ keskmes olevate eesmärkide saavutamisse. Lisaks on järeldustes märgitud, et tuginedes ELi kahepoolsete kaubandussuhete vallas saavutatud reaalsetele edusammudele, tuleks kõik jõupingutused suunata sellele, et sõlmida lepingud peamiste partneritega. Kõnealune eesmärk on kooskõlas ka nõukogu 27. novembri 2015. aasta järeldustega kaubanduse ja investeeringute kohta,
                     4
                   milles toetati ambitsioonikate, laiaulatuslike ja vastastikku kasulike kaubandus- ja investeerimislepingute sõlmimist ning kutsuti komisjoni üles tegema jõupingutusi, et edendada läbirääkimisi Aasia ja Vaikse ookeani piirkonnas.

               ·Kooskõla poliitikavaldkonnas kehtivate sätetega

               Eespool kirjeldatud eesmärgid on täielikult kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepinguga, milles on sätestatud, et Euroopa Liidul tuleks ergutada kõikide riikide integreerimist maailmamajandusse, muuhulgas rahvusvahelise kaubanduse tõkete järkjärgulise kaotamise kaudu
                  5
               .

               Need eesmärgid on kooskõlas ka teatisega „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia“,
                  6
                milles on märgitud et Euroopa kaubandusstrateegia hõlmab ettepanekuid kõrgetasemeliste strateegiliste dialoogide pidamiseks peamiste partneritega, et arutada strateegilisi probleeme alates turulepääsust, õiguslikust raamistikust, ülemaailmsest tasakaalustamatusest, energeetikast ja kliimamuutusest ning tooraine kättesaadavusest kuni ülemaailmse vaesuse, hariduse ja arenguküsimusteni.

               Lisaks on eesmärgid on täielikus kooskõlas eesmärkidega, mis on sätestatud Euroopa komisjoni teatises Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act “
                  7
                kohta (2008) ja teatises „Väike ettevõte, suured ideed“
                  8
                (2011). VKEde ELi-välise majandustegevuse toetamine on sätestatud ka liidu konkurentsivõime alases üldstrateegias, mis on esitatud teatises „Euroopa tööstuse taassünd“
                  9
                (2014).

               Eesmärgid vastavad ka ELi lepingus sätestatud põhimõtetele, mille kohaselt ELi poliitikasuundumuste ja meetmetega tuleks tugevdada ja toetada inimõigusi
                  10
                ning aidata töötada välja rahvusvahelisi meetmeid keskkonna seisundi säilitamiseks ja parandamiseks ning maailma loodusvarade säästvaks majandamiseks
                  11
               .

               Eesmärgid on kooskõlas ELi muude poliitikasuundumuste ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga.

               Lõpuks on eesmärgid kooskõlas ka Junckeri komisjoni prioriteediga suunata Euroopa taas majanduskasvu teele ja suurendada uusi laene võtmata töökohtade arvu (investeerimiskava või Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond)
                  12
                ning komisjoni 2017. aasta tööplaanis sätestatud konkreetsete prioriteetidega
                  13
               .

               Käesolevas soovituses käsitletakse lepingut, mis hõlmaks kaubavahetuse, teenustekaubanduse, riigihangete ja välismaiste otseinvesteeringute liberaliseerimist ning muu hulgas näiteks intellektuaalomandiõigusega seotud lisaeeskirju.

               ·Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

               Ettepaneku kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega on kirjeldatud eespool pealkirja „Kooskõla poliitikavaldkonnas kehtivate sätetega“ all.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               ·Õiguslik alus

               Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõiked 3 ja 4.

               ·Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

               Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõike 3 kohaselt ei kohaldata subsidiaarsuse põhimõtet valdkondades, mis kuuluvad ELi ainupädevusse. Ühine kaubanduspoliitika on Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 3 loetletud valdkonnana, mis kuulub liidu ainupädevusse. See poliitika hõlmab kaubanduslepingute üle läbirääkimiste pidamist muu hulgas ELi toimimise lepingu artikli 207 kohaselt.

               ·Proportsionaalsus

               Kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega kaaluti kõiki mõistlikke poliitilisi valikuid, et hinnata selliste poliitiliste meetmete tõenäolist tulemuslikkust, nagu on üksikasjalikult kirjeldatud mõjuhinnangu aruandes.

               ·Vahendi valik

                  Euroopa Liidu Nõukogu otsus.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               ·Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

                  Ei kohaldata.

               ·Konsulteerimine sidusrühmadega

               Komisjon suhtles aktiivselt huvirühmadega ning korraldas ulatusliku veebipõhise avaliku konsultatsiooni,
                  14
                et koguda üksikasjalikke arvamusi ELi ja Uus-Meremaa kavandatavate kaubandus- ja majandussuhete kohta
                  15
               .

               Veebipõhine avalik konsultatsioon kestis 11. märtsist kuni 3. juunini 2016. Konsultatsioon avaldati kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil ja EU Survey keskkonnas (komisjoni avalike veebikonsultatsioonide vahend). Huvitatud isikuid nii ELis kui ka väljaspool ELi kutsuti üles vastama küsimustele paljudel eri teemadel seoses ELi ja Uus-Meremaa vahelise kaubanduse ja investeeringutega.

               Komisjon sai paljudelt eri vastajatelt 108 vastust. Vastuste kokkuvõte on esitatud mõjuhinnangu aruandes ning individuaalsed vastused avaldati, kui vastaja ei olnud märkinud teisiti.

               ·Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

                  Väliskonsultandilt telliti vabakaubanduslepingu kavandatud stsenaariumide võimaliku mõju eelanalüüs.

                  Komisjon on olnud kontaktis ka erinevate huvirühmadega, kes avaldasid arvamust konkreetsete turulepääsu ja muude kaubandustõkete kohta, millega nad on kokku puutunud Uus-Meremaaga sõlmitud kaubandus- ja investeerimissuhete raames.

               ·Mõjuhinnangud

                  Ehkki kaubandust, investeeringuid ja muid küsimusi hõlmav mõjuhinnang käsitles käesoleva soovitusega võrreldes laiemat valdkonda, kehtivad sellega seotud järeldused ka käesoleva soovituse suhtes.

                  Mõjuhinnangu aruanne ja selle kommenteeritud kokkuvõte ning õiguskontrollikomitee reservatsioonidega positiivne arvamus avalikustatakse.

                  Lisaks mõjuhinnangule uuritakse vabakaubanduslepingu võimalikku mõju majandusele, sotsiaalsetele õigustele, inimõigustele ja keskkonnale sõltumatu jätkusuutlikkuse mõjuhinnanguga, mille koostavad väliskonsultandid. Jätkusuutlikkuse mõjuhinnangu koostamine toimub samaaegselt vabakaubanduslepingu sõlmimiseks peetavate läbirääkimistega ning tugineb ulatuslikule konsulteerimisele huvirühmadega, eelkõige kodanikuühiskonnaga. Jätkusuutlikkuse mõjuhinnang valmib enne vabakaubanduslepingu parafeerimist ja selle järeldusi võetakse arvesse läbirääkimiste käigus.

               ·Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

                  VKEd peaksid vabakaubanduselepingu sõlmimise tulemusel saama kasu uutest ärivõimalustest ja kulude vähenemisest seoses liberaliseerimise ja tõhustatud õigusraamistikuga, samuti tolliprotseduure parandavatest ja regulatiivset läbipaistvust suurendavatest sätetest. Mõjuhinnangu aruanne sisaldab üksikasjalikku teavet mõju kohta, mida vabakaubanduslepingu sõlmimine võib avaldada sidusrühmadele ja majandussektoritele.

               ·Põhiõigused

                  Mõjuhinnangu aruandes käsitletakse põhiõiguste küsimusi sotsiaalsest, keskkonnaalasest ja inimõiguste aspektist.

                  Lisaks peaks vabakaubandusleping sisaldama peatükki kaubanduse ja säästva arengu kohta vastavalt ELi väljakujunenud poliitikale.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Vabakaubanduslepingul on piiratud negatiivne mõju ELi eelarvele tariifide liberaliseerimisest tingitud tollimaksude näol. Oodata on kaudset positiivset mõju seoses käibemaksu ja kogurahvatuluga seotud vahendite suurenemisega.

               5.MUU TEAVE

               ·Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

                  Kooskõlas 2015. aasta teatises „Kaubandus kõigile“ võetud kohustusega korraldatakse Uus-Meremaaga sõlmitava vabakaubanduslepingu mõju järgnev süvahindamine, kui selle jõustumisest on möödunud piisav aeg, et tagada sisuliste andmete kättesaadavus. Mõjuhinnangu aruanne sisaldab üksikasjalikku teavet kavandatud järelevalve- ja hindamiskorra kohta.

                  •
                        Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul)

                  Ei kohaldata.

               ·Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

               Ei kohaldata.

               ·Menetluslikud aspektid

               Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 4 kohaselt tehakse ettepanek, et Euroopa Liidu Nõukogu määrab kaubanduspoliitika komitee, kellega konsulteerides tuleb läbirääkimisi pidada.

               Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 10 kohaselt tuleb Euroopa Parlamenti kõigil menetluse etappidel teavitada.

               Komisjon avaldab heameelt, et Euroopa Liidu Nõukogu liikmed osalevad koos oma parlamentidega ja kooskõlas institutsionaalsete tavadega üha aktiivsemalt kaubandusläbirääkimiste varastes etappides. Komisjon kutsub Euroopa Liidu Nõukogu liikmeid üles käituma samuti ka nõukogu otsuse kohta tehtud käesoleva soovituse puhul, võttes nõuetekohaselt arvesse nõukogu otsust 2013/488/EL ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekueeskirjade kohta
                  16
               .

               Komisjon teavitab Uus-Meremaad ELi läbipaistvust käsitlevatest ELi-sisestest eeskirjadest ning Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Parlamendi juurdepääsust läbirääkimisdokumentidele.

               Komisjon avaldab käesoleva soovituse ja selle liite kohe pärast soovituse vastuvõtmist.

               Komisjon soovitab läbirääkimisjuhised avaldada vahetult pärast nende vastuvõtmist.

               Soovitus:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega antakse luba alustada läbirääkimisi Uus-Meremaaga vabakaubanduslepingu sõlmimise üle

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 218 lõikeid 3 ja 4,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

               NING ARVESTADES, et tuleks alustada läbirääkimisi vabakaubanduslepingu sõlmimiseks Uus-Meremaaga,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Komisjonile antakse käesolevaga luba pidada liidu nimel läbirääkimisi, et sõlmida vabakaubandusleping Uus-Meremaaga.

               Artikkel 2

               Läbirääkimisjuhised on esitatud liites.

               Artikkel 3

               Läbirääkimisi peetakse konsulteerides kaubanduspoliitika komiteega.

               Artikkel 4

               Käesolev otsus ja selle liide avaldatakse vahetult pärast nende vastuvõtmist.

               Artikkel 5

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                  http://europa.eu/rapid/press-release_STATEMENT-15-5947_en.htm

                     (2)

                  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/october/tradoc_153846.pdf

                     (3)

                  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/145908.pdf

                     (4)
                  http://www.consilium.europa.eu/en/meetings/fac/2015/11/st14688_en15_pdf/

                     (5)
                  ELi lepingu artikli 21 lõike 2 punkt e.

                     (6)

                  http://ec.europa.eu/eu2020/pdf/COMPLET%20EN%20BARROSO%20%20%20007%20-%20Europe%202020%20-%20EN%20version.pdf

                     (7)
                  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX:52008DC0394

                     (8)
                  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/en/ALL/?uri=CELEX:52011DC0702

                     (9)
                  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX:52014DC0014

                     (10)
                  ELi lepingu artikli 21 lõike 2 punkt b.

                     (11)
                  ELi lepingu artikli 21 lõike 2 punkt f.

                     (12)

                  http://ec.europa.eu/priorities/jobs-growth-and-investment/investment-plan_et

                     (13)
                  https://ec.europa.eu/info/publications/work-programme-commission-key-documents-2017_en

                     (14)
                  http://trade.ec.europa.eu/consultations/index.cfm?consul_id=195

                     (15)
                  Veebipõhine avalik konsultatsioon hõlmas ka ELi ja Austraalia kavandatavaid kaubandus- ja majandussuhteid.

                     (16)

                  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX:32013D0488

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,13.9.2017
            COM(2017) 469 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Soovitus: Nõukogu otsus,
            millega antakse luba alustada läbirääkimisi Uus-Meremaaga vabakaubanduslepingu sõlmimise üle
            {SWD(2017) 289 final}{SWD(2017) 290 final}

               LIIDE

               LÄBIRÄÄKIMISJUHISED VABAKAUBANDUSLEPINGU SÕLMIMISEKS UUS-MEREMAAGA

               A. LEPINGU LAAD JA ULATUS

               Leping peaks sisaldama vaid kaubandusega ja välismaiste otseinvesteeringutega seotud valdkondi käsitlevaid sätteid, mida lepinguosalised omavahel kohaldavad.

               Leping peaks olema laiahaardeline ja ulatuslik ning täielikult kooskõlas Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) eeskirjade ja kohustustega. Läbirääkimiste käigus ja lõpuleviimisel tuleks arvesse võtta WTO lepingutest tulenevaid kohustusi. Lepingul peaksid olema kõrged eesmärgid, mis ulatuvad WTO kohustustest kaugemale.

               Lepinguga peaks olema ette nähtud kauba- ja teenustevahetuse ning välismaiste otseinvesteeringute järkjärguline ja vastastikune liberaliseerimine. Leping sisaldab kaubandusega seotud muid valdkondi käsitlevaid eeskirju, et edendada, hõlbustada või reguleerida asjaomast kaubandust ja välismaiseid otseinvesteeringuid. Kõik lepingust tulenevad kohustused võetakse eesmärgiga saavutada otsene ja viivitamatu mõju kaubandusele, vajaduse korral ELi ühiseeskirjade kohaldamisalas.

               Leping peaks sisaldama kohustusi valdkondades, mis kuuluvad mõlema lepinguosalise kõikide asjaomaste ametiasutuste ja üksuste kompetentsi.

               B. LEPINGU KAVANDATAV SISU

               Preambul, üldpõhimõtted

               Preambulis tuleks meenutada, et partnerlussuhted Uus-Meremaaga rajanevad ühistel põhimõtetel ja väärtustel, mis kajastuvad ELi ja Uus-Meremaa suhteid ning koostööd käsitlevas 2016. aasta partnerluslepingus. Leping peaks moodustama osa suhteid ja koostööd käsitlevas partnerluslepingus kindlaks määratud üldistest poliitilistest suhetest ja institutsionaalsest raamistikust.

               Selleks et liberaliseerida kahepoolset kaubandust ja välismaiseid otseinvesteeringuid, tuleks lepingus muu hulga käsitleda ka järgmist:

               ·ELi välistegevuse põhimõtted ja eesmärgid;

               ·lepinguosaliste valmisolek tagada kestlik areng ja rahvusvahelise kaubanduse panus kestliku arengu majanduslikku, sotsiaalsesse ja keskkonnaalasesse mõõtmesse, mis muu hulgas hõlmab majandusarengut, vaesuse vähendamist, täielikku ja tootlikku tööhõivet ning kõigile inimväärse töö tagamist, samuti keskkonna, loodusvarade kaitsmist ja säilitamist;

               ·lepinguosaliste valmisolek pidada kinni kõikidest WTO liikmesusest tulenevatest õigustest ja kohustustest;

               ·lepinguosaliste valmisolek suurendada tarbijate heaolu poliitikameetmete kaudu, millega tagatakse tarbijate kaitsmise kõrge tase ja nende majanduslik heaolu;

               ·õigus reguleerida majandustegevust avalikes huvides, et saavutada selliseid õiguspäraseid avaliku poliitika eesmärke, nagu rahvatervise kaitse ja edendamine, sotsiaalteenused, üldharidus, ohutus, keskkonnakaitse, avalik kord, sotsiaal- või tarbijakaitse, eraelu puutumatus, andmekaitse ning kultuurilise mitmekesisuse edendamine ja kaitse;

               ·eesmärk luua lepinguga lepinguosaliste vaheliste majandussuhete ja eelkõige kaubanduse ja välismaiste otseinvesteeringute arendamiseks uus raamistik;

               ·lepinguosaliste ühine eesmärk võtta arvesse väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) ees seisvaid raskusi kaubanduse ja välismaiste otseinvesteeringute arengusse panustamisel;

               ·lepinguosaliste valmisolek suhelda kõikide huvitatud isikutega, kaasa arvatud erasektor ja tsiviilühiskonna organisatsioonid/esindajad.

               Eesmärgid

               Leping peaks kinnitama ühist eesmärki, milleks on kogu kaubavahetuse, teenustekaubanduse ja välismaiste otseinvesteeringute järkjärguline ja vastastikune põhjalik liberaliseerimine täielikus kooskõlas WTO eeskirjadega, eelkõige üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) XXIV artikliga ja teenustekaubanduse üldlepingu (GATS) V artikliga.

               Lepinguga tuleks tagada hea turulepääs riigihangete valdkonnas ja kaubandusega seotud intellektuaalomandiõiguste, sealhulgas geograafiliste tähiste kaitse ning tõhustada dialoogi ja koostööd tehnilistes ja õigusküsimustes.

               Lepinguga tuleks tunnustada, et kestlik areng on lepinguosaliste peamine eesmärk, tagada kaubanduse edendamist silmas pidades rahvusvaheliste keskkonna- ja sotsiaallepingute ja -standardite kaitse ning hõlbustada nende täitmist. Kestliku arengu põhimõtteid tuleks arvesse võtta kogu lepingu ulatuses nii sotsiaalsete kui ka keskkonnaalaste küsimuste puhul. Lepinguga tuleks välistada, et lepinguosalised toetavad kaubandust või välismaiseid otseinvesteeringuid, madaldades siseriiklike õigusaktide nõudeid keskkonna, tööõiguse või töötervishoiu ja -ohutuse valdkonnas või muutes leebemaks tööõiguse põhieeskirju, mille eesmärk on kaitsta ja edendada kultuurilist mitmekesisust.

               Kaubavahetus

               Impordi- ja eksporditollimaksud ning mittetariifsed meetmed

               Lepingu eesmärk on tagada kaubanduse liberaliseerimine võimalikult suures ulatuses. Leping peaks hõlmama kogu lepinguosaliste vahelist kaubavahetust. Lepingu jõustumisel peaks enamik tollitariife olema kaotatud. Lepingu eesmärk peaks olema likvideerida mõlemapoolselt imporditollid ja samaväärse mõjuga maksud reeglina mitte hiljem kui seitsme aasta jooksul. Erandeid peaks olema võimalikult vähe ja kõige probleemsemate toodete suhtes tuleks kehtestada erisätted. Näiteks tuleks teatavate põllumajandustoodete puhul kaaluda tariifikvootide, pikemate üleminekuperioodide või muude kokkulepete kohaldamist.

               Läbirääkimiste pidamisel tariifide vähendamise üle tuleks lähtuda läbirääkimiste alustamise kuupäeval ELi poolt erga omnes kohaldatavatest tariifikvootidest ja läbirääkimiste alustamise kuupäeval Uus-Meremaa poolt erga omnes kohaldatavatest tariifikvootidest.

               Kõik ekspordi suhtes kehtivad tollimaksud või maksud või muud samaväärsed meetmed tuleks kaotada ning uusi sellelaadseid meetmeid ei tohiks võtta.

               Päritolureeglid

               Päritolureeglid ja halduskoostööd käsitlevad sätted peaksid lihtsustama kaubandust, olema arusaadavamad ning arvesse võtma ELi standardseid sooduspäritolureegleid ja ELi tootjate huvisid.

               Pettusevastased meetmed

               Lepingus sisalduvas haldusalase koostöö tõhustamise klauslis tuleks kindlaks määrata kord ja asjakohased meetmed, mida lepinguosalised peavad järgima juhul, kui ilmneb halduskoostöö puudumine tolliküsimustes, eeskirjade eiramine või pettus.

               Haldusvigade käsitlemine

               Ühtlasi tuleks lepingus sätestada, et asjakohaste meetmete võtmise võimalust uuritakse ühiselt juhul, kui pädevad asutused on teinud sooduspäritolureeglite kohaldamisel vigu.

               Tollimenetluse ja kaubanduse lihtsustamine

               Leping peaks sisaldama sätteid lepinguosaliste vahelise kaubanduse lihtsustamise kohta, tagades samas tõhusa kontrolli. Selleks peaks leping sisaldama mõlema lepinguosalise kohustusi seoses importi, eksporti ja transiiti käsitlevate eeskirjade, nõuete, formaalsuste ja protseduuridega. Nende sätete puhul tuleks arvesse võtta ELi ja Uus-Meremaa tolliküsimustes toimuva koostöö ja vastastikuse abistamise parafeeritud lepingut või selle tulevasi muudatusi.

               Leping peaks edendama rahvusvaheliste eeskirjade ja standardite tõhusat rakendamist ning kohaldamist tollivaldkonnas ja muudes kaubandusega seotud menetlustes, kaasa arvatud WTO eeskirjad, WTO kaubanduse lihtsustamise leping ja Maailma Tolliorganisatsiooni eeskirjad ning muudetud Kyoto konventsioon.

               Leping peaks sisaldama sätteid, millega soodustatakse parimate tavade ja kogemuste tihedamat vahetust ühist huvi pakkuvates konkreetsetes valdkondades. Need valdkonnad võivad hõlmata selliseid küsimusi nagu eeskirjade ja menetluste ajakohastamine ja lihtsustamine, standarditud dokumendid, tariifne klassifitseerimine, läbipaistvus, vastastikune tunnustamine ja ametite vaheline koostöö.

               Lepinguga tuleks edendada õigusnormide lähendamist kaubanduse lihtsustamise valdkonnas, tuginedes vajaduse korral asjakohastele rahvusvahelistele standarditele ja instrumentidele.

               Lepinguga tuleks edendada intellektuaalomandi õiguskaitse tõhusat ja mõjusat jõustamist tolliasutuste poolt kõikide tollikontrolli alla kuuluvate kaupade suhtes.

               Lepingus sisalduvates kaubanduse lihtsustamise sätetes tuleks arvesse võtta VKEde ees seisvaid raskusi võrdsete tingimuste tagamisel kõikide ettevõtjate jaoks.

               Lepinguga tuleks luua tolliküsimustes toimuva koostöö ja vastastikuse haldusabi protokoll, mis hõlmab tolli pettusevastaste juurdluste korraldamisel antavat abi (sealhulgas taotluse alusel antav abi, omal algatusel antav abi ja konfidentsiaalsus) või lepingus võiks osutada ELi ja Uus-Meremaa tolliküsimustes toimuva koostöö ja vastastikuse haldusabi protokollile.

               Mittetariifsed tõkked

               Lepingus tuleks käsitleda kaubandusega seotud õigusalaseid küsimusi ja mittetariifseid tõkkeid. Seepärast tuleks lepinguga keelata kõik kaubanduse keelud, piirangud või muud mittetariifsed tõkked, mis ei ole õigustatud allpool sätestatud üldiste eranditega ning mis võiksid kujuneda suvalise diskrimineerimise vahenditeks või pooltevahelise kaubanduse varjatud piiranguteks. Esmajärjekorras tuleks tähelepanu pöörata sätetele ja menetlustele, mis lisatakse selleks, et tagada kaubandusega seotud põhjendamatute mittetariifsete piirangute kõrvaldamine. Lepinguga tuleks ette näha ka asjakohased menetlused mittetariifsete tõkete ja muude tarbetute kaubandustõkete vältimiseks. Lepingus tuleks käsitleda ka asukohanõudeid.

               Tootepõhiste mittetariifsete tõkete küsimus tuleks lahendada nõudmise ja pakkumise alusel paralleelselt vastastikuste tariifsete soodustuste võimaldamisega. Pidades silmas vajadust edendada lepingu eesmärke ja parandada turulepääsu sellisel tasemel, mis on suurem horisontaalsete eeskirjade abil saavutatud tasemest, peaks leping sisaldama valdkondlikke kohustusi mittetariifsete tõkete suhtes.

               Leping peaks sisaldama riiklikke kaubandusettevõtteid käsitlevaid sätteid, milles hinnatakse konkurentsi võimalikku moonutamist ja sellest tingitud kaubandustõkkeid.

               Tehnilised eeskirjad, standardid ja vastavushindamismenetlused

               Lisaks WTO tehniliste kaubandustõkete lepingu sätete kinnitamisele peaksid lepinguosalised kehtestama ka sätted, mis tuginevad eespool nimetatud sätetele ja täiendavad neid, et lihtsustada pääsu üksteise turule.

               Leping peaks sisaldama mitmeid üldisi põhimõtteid (proportsionaalsuse, põhjendamatute piirangute, läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise põhimõtted) ning sätteid, mis tuginevad WTO eeskirjadele ja täiendavad neid. Lepingu eesmärgid peaksid muu hulgas hõlmama läbipaistvuse suurendamist, hea õigusloome tava edendamist, asjakohaste rahvusvaheliste standardite vastuvõtmist, tehniliste eeskirjade kooskõlastamise ja ühtlustamise poole püüdlemist rahvusvaheliste standardite põhjal, katsetamis- ja sertifitseerimisnõuete ühtlustamist, kohaldades näiteks riskipõhist lähenemist vastavushindamisele (kaasa arvatud enesehindamine valdkondades, kus see on võimalik ja asjakohane) ning sätteid, mille eesmärk on ühtlustada katsetusnõudeid mitmes prioriteetses valdkonnas ning edendada akrediteerimise kasutuselevõttu.

               Ühtlasi peaks leping sisaldama sätteid, mille eesmärk on parandada teabe levitamist importijate ja eksportijate hulgas.

               Läbirääkimiste käigus tuleks käsitleda uue lepingu ja olemasoleva vastastikuse tunnustamise lepingu vahelisi suhteid, et parandada selle rakendamist ja luua võimalused veelgi tõhusamaks koostööks.

               Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmed

               Lepinguosalised peaksid tuginema sanitaar- ja fütosanitaarmeetmeid käsitlevale WTO lepingule, et lihtsustada pääsu üksteise turule, kaitstes seejuures inimeste, loomade ja taimede elu ja tervist. Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmeid käsitlevas peatükis tuleks käsitleda selliseid teemasid nagu läbipaistvus, proportsionaalsus, põhjendamatud viivitused, ühtlustamine, samaväärsuse tunnustamine ja alternatiivsed meetmed, piirkondadeks jaotamine, kontroll, inspekteerimis- ja heakskiitmismenetlused, auditid, impordikontroll, erakorralised meetmed, asutuste heakskiitmine eelneva kontrollita, püüded kohaldada kogu ELi hõlmavaid loamenetlusi (üks üksus), õigusalane koostöö, tõhusam koostöö loomade heaolu ja antimikrobiootikumiresistentsuse valdkonnas ning sellise mehhanismi loomine, millega lahendatakse kiirkorras sanitaar- ja fütosanitaarmeetmetega seotud konkreetseid kaubandusprobleeme.

               Läbirääkimiste käigus tuleks järgida nõukogus 20. veebruaril 1995 vastu võetud läbirääkimisjuhiste sätteid (nõukogu dokument 4976/95). Läbirääkimiste käigus tuleks vaadelda seoseid käesoleva lepingu ning ELi ja Uus-Meremaa vahelise sanitaarmeetmeid käsitleva lepingu vahel, mida kohaldatakse elusloomade ja loomsete toodetega kauplemise suhtes, säilitades selle sisu ja tagades tõhusa koostöö.

               Loomade heaolu

               Lepinguga tuleks jätkuvalt edendada loomade heaoluga seotud koostööd ja teabevahetust, mis võimaldaks osapooltel arutada muu hulgas võimalike kohustuste võtmist loomade heaolu samaväärsuse küsimustes.

               Kaitsemeetmed

               Lepingus peaks olema klausel kaitsemeetmete kohta, mille kohaselt võib kumbki lepinguosaline võtta asjakohaseid meetmeid kooskõlas WTO lepinguga 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) XIX artikli rakendamise kohta või WTO kaitsemeetmete lepinguga. Lisaks tuleks lepinguga tagada, et selliste kaitsemeetmete moonutav mõju kahepoolsele kaubandusele oleks võimalikult väike.

               Liberaliseerimiskohustuste maksimaalseks täitmiseks ja vajaliku kaitse tagamiseks ning võttes arvesse probleemsete valdkondade spetsiifikat, peaks leping põhimõtteliselt sisaldama kahepoolset kaitseklauslit, mille abil kumbki lepinguosaline võib soodustused osaliselt või täielikult tühistada, kui teise lepinguosalise toote impordi kasv, mis on tingitud lepingu jõustumisest, tekitab või ähvardab tekitada märgatavat kahju omamaisele tööstusele.

               Dumpinguvastased ja tasakaalustusmeetmed

               Lepingus peaks olema klausel dumpinguvastaste ja tasakaalustusmeetmete kohta, mille kohaselt kumbki lepinguosaline võib võtta asjakohaseid meetmeid dumpingu ja/või tasakaalustavate subsiidiumide vastu kooskõlas WTO lepinguga 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) VI artikli rakendamise kohta või WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepinguga. Leping peaks hõlmama kõnealuses valdkonnas ka WTO eeskirjades ette nähtud kohustustest ulatuslikumaid kohustusi vastavalt ELi õigusele ja varasematele lepingutele.

               Lepingus tuleks sätestada, et nn rohelise kasti maksed ei moonuta kaubandust ja seega ei tohiks neid põhimõtteliselt dumpinguvastaste ja tasakaalustusmeetmetega reguleerida.

               Teenustekaubandus, välismaised otseinvesteeringud ja digikaubandus

               Kooskõlas teenustekaubanduse üldlepingu (GATS) V artikliga peaks lepingul olema laialdane valdkondlik ulatus ja leping peaks hõlmama kõiki tarneviise. Lepingu kohaldamisalast ei tohiks jätta midagi välja a priori, v.a audiovisuaalteenused ning valitsuse tasandil osutatavad teenused ja toimuv tegevus. Läbirääkimiste eesmärk peaks olema teenustekaubanduse ja välismaiste otseinvesteeringute järkjärguline ja vastastikune liberaliseerimine, mille käigus kõrvaldatakse turulepääsu ja võrdse kohtlemise piirangud ning mis ulatuks kaugemale WTO raames võetud kohustustest ja teenustekaubanduse lepingu sõlmimiseks peetud läbirääkimiste raames esitatud ettepanekutest. Leping peaks sisaldama õigusnorme välismaiste otseinvesteeringutega seotud tulemuslikkusnõuete kohta.

               Peale selle peaks leping sisaldama reguleerimispõhimõtteid. Selleks tuleks läbirääkimistel käsitleda järgmisi küsimusi:

               ·õigusnormid läbipaistvuse ja vastastikuse tunnustamise kohta;

               ·siseriiklikku õigust käsitlevad horisontaalsed sätted, näiteks need, millega tagatakse erapooletus ja nõuetekohane menetlemine seoses litsentsimis- ja kvalifikatsiooninõuete ning -menetlustega; ning

               ·õigusnormid konkreetsete valdkondade kohta, sealhulgas telekommunikatsiooniteenused, finantsteenused, tarneteenused ning rahvusvahelised mereveoteenused.

               Arvestades kaubanduse üha laiemat digiteerumist, peaksid läbirääkimiste tulemusel valmivad eeskirjad hõlmama digikaubandust, piiriüleseid andmevoogusid, elektroonilisi usaldus- ja autentimisteenuseid, mittetellitud sidet otseturunduse eesmärgil ning käsitlema põhjendamatuid andmete lokaliseerimise nõudeid, muutmata ega mõjutamata ELi isikuandmete kaitse eeskirju

               Leping võib sisaldada menetluslikke kohustusi füüsiliste isikute riiki sisenemise ja seal viibimise kohta ärilisel eesmärgil vastavalt lepinguosaliste poolt 4. etapis võetud kohustustele. Samal ajal ei tohiks miski lepingus takistada lepinguosalisi rakendamast oma siseriiklikke õigusnorme ja nõudeid riiki sisenemise ning seal viibimise kohta, tingimusel et nad ei muuda seejuures olematuks ega vähenda lepingust saadavat kasu. Jätkuvalt tuleks kohaldada ELis kehtivaid õigusnorme ja nõudeid töötingimuste ning töötajate õiguste kohta.

               Lepingus tuleks veel kord rõhutada õigust reguleerida majandustegevust avalikes huvides, et saavutada selliseid õiguspäraseid avaliku poliitika eesmärke, nagu rahvatervise kaitse ja edendamine, sotsiaalteenused, üldharidus, ohutus, keskkonnakaitse, avalik kord, sotsiaal- või tarbijakaitse, eraelu puutumatus, andmekaitse ning kultuurilise mitmekesisuse edendamine ja kaitse. ELi avalike teenuste kõrget kvaliteeti tuleks säilitada vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingule ja eelkõige protokollile nr 26 üldhuviteenuste kohta ning võttes arvesse ELi sellekohaseid reservatsioone, kaasa arvatud teenustekaubanduse üldleping.

               Kapitali liikumine ja maksed

               Lepingu eesmärk peaks olema kõrvaldada piirangud käesoleva lepingu alusel liberaliseeritud tehingutega seotud jooksvatelt maksetelt ja kapitali liikumiselt, samuti peaks leping sisaldama sillaklauslit. Leping peaks sisaldama kaitsesätteid ja erandolukordade sätteid (näiteks seoses liidu majandus- ja rahapoliitika ning maksebilansiga), mis peaksid olema kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu sätetega kapitali vaba liikumise kohta.

               Intellektuaalomandi õigused

               Leping peaks täiendama ja edasi arendama TRIPS-lepingut, püüdes tagada intellektuaalomandi õiguste piisava ja tõhusa kaitse ning täitmise tagamise.

               Intellektuaalomandi õigusi käsitlev peatükk peaks hõlmama selliseid küsimusi nagu autoriõigus ja sellega kaasnevad õigused, kaubamärgid, disainilahendused, patendid, sordiaretus, avalikustamata teave, sh ärisaladuste kaitse, geograafilised tähised ning tõhustatud täitmise tagamine. Lepinguga tuleks püüda edendada intellektuaalomandi õiguste tõhusat täitmise tagamist, kaasa arvatud digikeskkonnas ja piiridel (mis hõlmab ka eksporti).

               Lepinguga tuleks lepinguosaliste vahel luua sobiv koostöömehhanism, et toetada intellektuaalomandi õigusi käsitleva peatüki rakendamist, ning regulaarne intellektuaalomandi alane dialoog, et soodustada teabevahetust vastavasisulise õigusloome arengu kohta, täitmisega seotud kogemuste vahetamist ning konsulteerimist seoses kolmandate riikidega.

               Ilma et see mõjutaks asjakohaseid mitmepoolseid arutelusid, tuleks läbirääkimiste käigus käsitleda geneetiliste ressursside, traditsiooniliste teadmiste ja folklooriga seotud küsimusi.

               Geograafilised tähised

               Leping peaks sisaldama sätteid, millega tagatakse geograafilise tähisega toodete (veinid, kange alkohol, põllumajandustooted ja toiduained) loetelu otsene, kõrgetasemelise ja TRIPS-lepingu artiklile 23 tuginev kaitse, mis muu hulgas hõlmab seoste tekitamist, paremat täitmise tagamist, kooseksisteerimist varasemate heausksete kaubamärkidega, kaitset hilisema üldmõistelisuse eest ning uute geograafiliste tähiste lisamise võimalust. Käsitleda tuleks varasemate isiklike õiguste küsimusi, mis on seotud näiteks taimesortide, kaubamärkide ja üldise või muu õiguspärase varasema kasutusega. Ühtlasi peaksid läbirääkimised hõlmama sätteid geograafiliste päritolunimede kaitse kohta kolmandate riikide turgudel.

               Riigihanked

               Leping peaks WTO riigihangete lepingu (GPA) asjakohastele kohustustele tuginedes võtma eesmärgiks tagada laiaulatuslik ja parem juurdepääs riigihanketurgudele. Juurdepääsu tagamine peaks hõlmama laiaulatuslikult ja mõlemale lepinguosalisele vastuvõetaval viisil kõikide haldustasandite riigihankeid, kuninglike riigiasutuste, riigi osalusega ettevõtete ja eri- või ainuõiguse saanud ettevõtetega seotud hankeid ning kaupade, teenuste ja ehitustöödega seotud riigihankeid. Seejuures võtavad mõlemad lepinguosalised arvesse oma riigihankevaldkonna iseärasusi ja probleeme. Lepingus tuleks kaaluda ka avaliku ja erasektori partnerluse kohustuste / kontsessioonide hõlmamist kooskõlas asjaomases valdkonnas kohaldatavate õigusaktidega. Lepinguosalised tunnustavad võrdse kohtlemise põhimõtte tähtsust, et tagada kohalike tarnijatega või teenuseosutajatega vähemalt võrdselt soodne kohtlemine.

               Menetluslikud kohustused peaksid põhinema WTO riigihangete lepinguga kehtestatud eeskirjadel, korral ja nõuetel. Kohustustega tuleks eelkõige tagada asjaomase hanke nõuetekohane menetlemine (nt tõhusate kontrollimehhanismide olemasolu) ja läbipaistvus. Tuleks kaaluda konkreetset keelelist läbipaistvust, et tagada kohaldatavate riigihanke-eeskirjade ja olemasolevate hankevõimaluste selgus ning anda ettevõtjatele kergesti kättesaadavat teavet.

               Kaubandus ja konkurents

               Leping peaks sisaldama konkurentsi käsitlevaid sätteid, mis hõlmavad konkurentsieeskirju ja nende täitmise tagamist.

               Leping peaks sisaldama subsiidiume käsitlevaid sätteid. Lisaks sellele peaks leping hõlmama ka riigiettevõtteid, tunnustatud monopole ja eri- või eelisõiguse saanud ettevõtteid.

               Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad

               Leping peaks sisaldama spetsiaalset peatükki VKEde kohta. Leping peaks aitama VKEdel täielikult ära kasutada lepingu pakutavaid kaubandusvõimalusi, muu hulgas näiteks turulepääsu nõudeid käsitleva teabe jagamist ja nõuetekohast institutsioonilist ülesehitust.

               Kaubandus ja kestlik areng

               Leping peaks sisaldama sätteid kaubanduse ja kestliku arengu tööjõu ja keskkonnakaitse aspektide kohta, mis oleksid kaubanduse ja välismaiste otseinvesteeringute kontekstis asjakohased. Nende hulgas peaksid olema sätted, mis aitaksid järgida ja tõhusalt rakendada asjaomaseid rahvusvahelisi põhimõtteid ja eeskirju, kaasa arvatud tööõiguse põhieeskirjad, Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni põhikonventsioonid ja mitmepoolsed keskkonnakokkulepped, sealhulgas kliimamuutustega seotud kokkulepped.

               Lepingus tuleks kinnitada lepinguosaliste õigusi võtta vastu tööjõu- ja keskkonnaalaseid õigusakte kooskõlas nende rahvusvaheliste kohustustega ja kõrgetasemelise kaitse eesmärgil. Lepingus tuleks sätestada, et omamaise tööjõu kaitse ja keskkonnakaitse taset ei tohi langetada kaubanduse ja välismaiste otseinvesteeringute soodustamise eesmärgil. See peaks hõlmama kohustust mitte jätta jõustamata tööjõu- ja keskkonnaalaseid õigusakte ega teha nende suhtes erandeid.

               Lepinguga tuleks soodustada kaubanduse ja välismaiste otseinvesteeringute suuremat panust kestlikku arengusse, muu hulgas selliste teemade käsitlemisega, nagu keskkonna- ja kliimasõbralike kaupade ja teenustega kauplemise lihtsustamine ning vabatahtlike jätkusuutlikkuse tagamise kavade ja ettevõtja sotsiaalse vastutuse edendamine, võttes arvesse rahvusvaheliselt tunnustatud õigusakte.

               Samuti peaks leping sisaldama kohustusi, mille abil edendada kauplemist õiguspäraselt omandatud ja säästvalt majandatud loodusvaradega, eelkõige seoses bioloogilise mitmekesisuse, eluslooduse ning metsandus- ja kalandustoodetega, ning käsitlema asjaomaseid rahvusvahelisi õigusakte ja tavasid. Ühtlasi tuleks lepingus edendada vähesaastavat ja kliimamuutustele vastupanuvõimelist arengut soodustavat kaubandust.

               Lepingus tuleks sätestada eespool nimetatud sätete tõhus rakendamine ja järelevalve nende täitis üle ning lepinguosaliste vaheliste võimalike vaidluste lahendamise kord; samuti tuleks lepingus sätestada kodanikuühiskonna osalemine.

               Energia ja toorained

               Leping peaks sisaldama sätteid energia ja toorainete nende aspektide kohta, mis on seotud kaubanduse ja välismaiste otseinvesteeringutega. Leping peaks seadma eesmärgiks tagada avatud, läbipaistev, mittediskrimineeriv ja prognoositav ettevõtluskeskkond ning piirata konkurentsivastast tegevust neis valdkondades. Leping peaks hõlmama ka eeskirju, millega toetatakse ja soodustatakse kaubandust ja välismaiseid otseinvesteeringuid taastuvenergia valdkonnas. Ühtlasi peaks leping edendama koostööd eespool nimetatud valdkondades.

               Õigusaktide läbipaistvus

               Leping peaks sisaldama sätteid järgmise kohta:

               ·avaldamine, sealhulgas üldkohaldatavate meetmete üldsusele kättesaadavaks tegemine mittediskrimineerival viisil ja piisavalt vara, et üldkohaldatavate meetmete kohta oleks võimalik esitada märkusi;

               ·päringud ja kontaktpunktid ning mehhanismid, mille abil oleks võimalik vastata huvitatud isikute küsimustele kavandatavate või kehtivate meetmete kohta;

               ·õigusaktidel põhinevad ja nendega kooskõlas olevad haldusmenetlused, millega tagatakse, et teave üldkohaldatavate meetmete toimimise kohta on huvitatud isikutele kättesaadav ning et menetlusest mõjutatud isikutel on enne lõplikku haldustoimingut piisavalt võimalusi oma seisukoha esitamiseks;

               ·asjakohased võimalused lepinguga hõlmatud valdkondadega seotud haldustoimingute läbivaatamiseks ja edasikaebamiseks;

               ·kvaliteetsete õigusaktide ja heade haldustavade edendamine.

               Õigusalane koostöö

               Leping peaks kaubanduse hõlbustamist silmas pidades sisaldama valdkonnaüleseid põhimõtteid õigusliku sidususe ja läbipaistvuse kohta, et töötada välja, võtta vastu ja rakendada kaupu ja teenuseid käsitlevad õigusaktid, mis oleksid toimivad, kulutõhusad ja paremini ühitatavad. Leping peaks sisaldama sätteid teabevahetuse soodustamise, heade reguleerimistavade laiema kasutamise ning õigusalase koostöö tugevdamise kohta.

               Selleks tuleks kaaluda võimalust võtta teatavates praeguse raamistikuga hõlmamata valdkondades kasutusele õigusalast koostööd käsitlevad sätted ja mehhanismid selliste võimalike tõkete kindlakstegemiseks, mida saab kõrvaldada õigusalase koostöö kaudu.

               Institutsioonilised ja lõppsätted

               Lepingu ning suhteid ja koostööd käsitleva partnerluslepingu vahel tuleks luua selge õiguslik ja institutsionaalne side. See peaks tagama välise kooskõla eelkõige asjakohaste sätete olemasolu, kohaldamise ning kohaldamise peatamise ja lõpetamise vahel.

               Lepinguga tuleks luua konkreetne katuseorganisatsioon, kes kontrolliks lepingu rakendamist. Konkreetsete valdkondade komiteesid või töörühmi võib asutada vastavalt vajadusele ja need peaksid tegutsema katuseorganisatsiooni raames.

               Vaidluste lahendamine ja vahendus

               Leping peaks sisaldama tõhusat ja siduvat vaidluste lahendamise mehhanismi koos kiirendatud menetlusega, eelkõige vahekohtu koosseisu ja -menetluse puhul. Vaidluste lahendamise mehhanism peaks olema läbipaistev, avatud ja innovaatiline. See peaks sisaldama sätteid paindliku ja kiire vahendusmehhanismi kohta.

               Ülderandid

               Leping peaks sisaldama selle eri osade suhtes kohaldatavaid ülderandeid, mis muu hulgas hõlmavad turvalistust, maksebilanssi, usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet ja maksustamist.

               Autentsed keeled

               Leping, mis peaks olema kõikides ELi ametlikes keeltes võrdselt autentne, peaks sisaldama asjakohast keeleklauslit.

               Muud küsimused

               Lepingus tuleks rõhutada tarbijakaitseküsimuste tähtsust ja toetada tõhusa tarbijakaitse rakendamist muu hulgas ka digikeskkonnas.

               Pärast komisjoni analüüsi, enne konsulteerimist kaubanduspoliitika komiteega ja kooskõlas ELi aluslepingutega võib leping sisaldada sätteid, mis käsitlevad muid kaubandus- ja majandussuhetega seotud valdkondi, mille vastu on läbirääkimiste käigus näidatud üles vastastikust huvi.

               Waitangi leping

               Lepingus tuleks käsitleda Uus-Meremaa valitsuse kohustusi seoses Waitangi lepinguga. Selle sätte kohaselt võetud meetmeid ei tohiks rakendada viisil, mis võiks tekitada teise poole esindajate suhtes meelevaldset või põhjendamatut diskrimineerimist või kaubanduse, teenusekaubanduse või välismaiste otseinvesteeringute varjatud piiramist.


				|

		52014PC0147

			Soovitus: NÕUKOGU OTSUS, millega kiidetakse heaks ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelise assotsieerimislepingu sõlmimine komisjoni poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel /* COM/2014/0147 final */

			   	SELETUSKIRI
1.           ETTEPANEKU TAUST
Käesolev ettepanek on koostatud ELi ja Moldova
Vabariigi vahelise assotsieerimislepingu kavandatavat allakirjutamist, ajutist
kohaldamist ja sõlmimist silmas pidades, et kiita heaks assotsieerimislepingu
sõlmimine komisjoni poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse (EURATOM) nimel.
Kuna Euroopa Aatomienergiaühendus on ka ühelt
poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova
Vabariigi vahelise assotsieerimislepingu osaline, esitab komisjon nõukogule
eraldi soovituse kiita heaks komisjoni poolt sõlmitava lepingu need osad, mis
on hõlmatud Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepinguga.
Euroopa Aatomienergiaühenduse poolt
allakirjutatavate ja sõlmitavate rahvusvaheliste lepingute suhtes kohaldatakse
eri menetlust. Eelkõige peab vastavalt Euroopa Aatomienergiaühenduse
asutamislepingu artiklile 101 sellised lepingud sõlmima komisjon nõukogu
heakskiidul. Seepärast on vaja vastu võtta eri otsused nii ELi kui ka Euroopa
Aatomienergiaühenduse poolt allakirjutatava ja sõlmitava assotsieerimislepingu
kohta.
Selleks et sõlmida assotsieerimisleping
Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel, esitab komisjon nõukogule soovituse anda
Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikli 101 teise lõigu alusel
selleks oma heakskiit.
ELi ja Moldova Vabariigi
vahelise assotsieerimislepingu ELi nimel allakirjutamist ja ajutist kohaldamist
käsitleva nõukogu otsuse eelnõus ning ELi ja Moldova Vabariigi vahelise
assotsieerimislepingu sõlmimist käsitleva nõukogu otsuse eelnõus nimetatud läbirääkimiste
tulemuste valguses teeb komisjon ettepaneku, et nõukogu teeks otsuse ühelt
poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja selle liikmesriikide ning
teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelisele assotsieerimislepingule liidu nimel
alla kirjutada ning nimetada isik(ud), kes on nõuetekohaselt volitatud seda
liidu nimel tegema.
Nõukogu heakskiidu ja
komisjoni asjakohase otsuse korral saab komisjon assotsieerimislepingu Euroopa
Aatomienergiaühenduse nimel alla kirjutada ja sõlmida.
2.           TULEMUSED JA ETTEPANEKU
ÕIGUSLIK KÜLG
Komisjon soovitab nõukogul vastavalt Euroopa
Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikli 101 teisele lõigule kiita heaks
ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja selle
liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelise
assotsieerimislepingu sõlmimine nendes küsimustes, mis hõlmavad Euroopa
Aatomienergiaühendust.
Lepingu tekst on lisatud käesolevale
soovitusele.
Liidu
poolt on kõnealuse lepingu sõlmimise õiguslikuks aluseks Euroopa Liidu
toimimise lepingu artikkel 217 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a ja
artikli 218 lõike 8 teise lõiguga.
Euroopa
Aatomienergiaühenduse poolt on kõnealuse lepingu õiguslikuks aluseks Euroopa
Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikkel 101.
Lisatud
ettepanek koos komisjoni otsusega leping sõlmida on Euroopa
Aatomienergiaühenduse nimel sõlmitava assotsieerimislepingu õiguslik alus.
Komisjon esitab oma ettepaneku liidu ja
selle liikmesriikide ning Moldova Vabariigi vahelise lepingu vormis seetõttu,
et lepingu koostamist alustati juba enne Lissaboni lepingu jõustumist kehtinud
asutamislepingu alusel.
Vastavalt Euroopa Aatomienergiaühenduse
asutamislepingu artiklile 102 ei või leping Euroopa Aatomienergiaühenduse jaoks
jõustuda enne, kui liikmesriigid on komisjonile teatanud, et see on kooskõlas
nende vastavate siseriiklike õigusaktidega kehtima hakanud.
Soovitus:
NÕUKOGU OTSUS,
millega kiidetakse heaks ühelt poolt Euroopa
Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt
Moldova Vabariigi vahelise assotsieerimislepingu sõlmimine komisjoni poolt
Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse
asutamislepingut, eriti selle artikli 101 teist lõiku,
võttes arvesse komisjoni soovitust
ning arvestades järgmist:
(1)       15. juunil 2009 volitas
nõukogu komisjoni alustama Moldova Vabariigiga läbirääkimisi uue lepingu
sõlmimiseks Euroopa Liidu ja Moldova Vabariigi vahel, et asendada partnerlus-
ja koostööleping[1].

(2)       Võttes arvesse lepinguosaliste
tihedaid ajaloolisi sidemeid ja üha süvenevaid suhteid ning nende soovi oma
suhteid tulemusrikkal ja innovatiivsel viisil veelgi tugevdada ja laiendada,
viidi ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja selle
liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelise
assotsieerimislepingu (edaspidi „leping”) üle peetavad läbirääkimised edukalt
lõpule lepingu parafeerimisega 2013. aasta 29. novembril.
(3)       Komisjon teeb nõukogule
ettepaneku, et lepingule tuleks liidu nimel alla kirjutada ja seda tuleks
ajutiselt kohaldada kooskõlas selle artikliga 465, eeldusel et leping hiljem
sõlmitakse.
(4)       Leping hõlmab ka Euroopa
Aatomienergiaühenduse asutamislepingu reguleerimisalasse kuuluvaid küsimusi,
mis on sätestatud lepingu artikli 77 punktis i.
(5)       Lepingu allakirjutamine ja
sõlmimine seoses Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Liidu toimimise lepingu
reguleerimisalasse kuuluvate küsimustega toimub eraldi menetluse korras.
(6)       Seepärast tuleks leping
seoses Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu reguleerimisalasse
kuuluvate küsimustega sõlmida ka Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel.
(7)       Vastavalt Euroopa
Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklile 102 ei või leping Euroopa
Aatomienergiaühenduse jaoks jõustuda enne, kui liikmesriigid on komisjonile
teatanud, et see on kooskõlas nende vastavate siseriiklike õigusaktidega
kehtima hakanud.
(8)       Lepingu sõlmimine Euroopa
Komisjoni poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel tuleks heaks kiita,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Käesolevaga
kiidetakse heaks ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja
selle liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelise
assotsieerimislepingu sõlmimine Euroopa Komisjoni poolt Euroopa
Aatomienergiaühenduse nimel[2][3].
Artikkel 2
Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmisele
järgneval päeval.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
[1]               ELT L 181, 24.6.1998, lk 1–48.
[2]  Lepingu tekst on lisatud ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa
Aatomienergiaühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova
Vabariigi vahelisele assotsieerimislepingule Euroopa Liidu nimel
allakirjutamist ja selle ajutist kohaldamist käsitlevale nõukogu otsusele
(ELT...).
[3]               ELT: Palun sisestage eelnevasse joonealusesse märkusesse
viide dokumendis nimetatud otsuse avaldamise kohta […].


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,13.5.2015
            COM(2015) 243 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2009/589/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Poolas

               Soovitus:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2009/589/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Poolas

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 126 lõiget 12,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

               ning arvestades järgmist:

               (1)Komisjoni soovitust järgides otsustas nõukogu 7. juulil 2009 Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 6 kohaselt, et Poolas on ülemäärane eelarvepuudujääk.

               (2)Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 7 ning nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta)
                  1
                artikli 3 lõike 4 kohaselt esitas nõukogu komisjoni soovituse põhjal samal kuupäeval Poolale soovituse eesmärgiga kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk 2012. aastaks.

               (3)Nõukogu järeldas 21. juunil 2013, et Poola oli rakendanud tõhusaid meetmeid, kuid pärast esialgse soovituse vastuvõtmist on aset leidnud majandust kahjustavaid sündmusi, millel on riigi rahandusele oluline negatiivne mõju. Seetõttu leidis nõukogu komisjoni soovitust järgides, et määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikes 5 sätestatud tingimused olid täidetud, ja andis Poolale aluslepingu artikli 126 lõike 7 alusel uue soovituse eesmärgiga kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk 2014. aastaks
                  2
               .

               (4)Nõukogu otsustas 10. detsembril 2013 aluslepingu artikli 126 lõike 8 alusel, et Poola ei olnud võtnud tõhusaid meetmeid vastusena nõukogu 21. juuni 2013. aasta soovitusele kõrvaldada ülemäärane puudujääk 2014. aastaks,
                  3
                ning soovitas aluslepingu artikli 126 lõike 7 alusel Poolal kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk 2015. aastaks
                  4
               . Poolal soovitati saavutada valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk, mis moodustab 2013. aastal 4,8 % SKPst, 2014. aastal 3,9 % SKPst ja 2015. aastal 2,8 % SKPst (välja arvatud pensionisüsteemi teisest sambast varade ülekandmise mõju). Nõukogu soovituse aluseks olnud makromajandusliku prognoosi põhjal oli see kooskõlas struktuurse eelarvepositsiooni paranemisega 1 % SKPst 2014. aastal ja 1,2 % SKPst 2015. aastal. Samuti soovitati Poolal juba välja kuulutatud ja vastu võetud meetmeid rangelt rakendada, täiendades neid samal ajal lisameetmetega, et saavutada ülemäärase eelarvepuudujäägi jätkusuutlik korrigeerimine 2015. aastaks. Poola pidi 15. aprillil 2014 andma aru kõnealuse soovituse järgmiseks võetud meetmete kohta.

               (5)Komisjon järeldas 2. juunil 2014, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames ei olnud sel ajal vaja võtta täiendavaid meetmeid.

               (6)Vastavalt aluslepingutele lisatud protokolli (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohta) artiklile 4 esitab komisjon andmed kõnealuse menetluse rakendamiseks. Kõnealuse protokolli kohaldamisel peavad liikmesriigid vastavalt nõukogu 25. mai 2009. aasta määruse (EÜ) nr 479/2009 (Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta)
                  5
                artiklile 3 esitama kaks korda aastas (enne 1. aprilli ja 1. oktoobrit) andmed valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla kohta ning muud seotud muutujad.

               (7)Esitatud andmete põhjal peaks nõukogu tegema otsuse tunnistada kehtetuks otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta. Lisaks tuleks otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta tunnistada kehtetuks üksnes siis, kui i) komisjoni prognooside kohaselt ei ületa puudujääk prognoosiperioodil kontrollväärtust 3 % SKPst
                  6
                ja ii) valitsemissektori võla suhe SKPsse täidab tulevikku suunatud võlakriteeriumi.

               (8)Kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga tuleks põhjalikult kaaluda süsteemset pensionireformi, millega kehtestatakse mitmesambaline süsteem, mis sisaldab kohustuslikku kogumispensioni sammast.

               (9)Nende andmete põhjal, mis komisjon (Eurostat) esitas vastavalt määruse (EÜ) nr 479/2009 artiklile 14 pärast 2015. aasta aprillis Poola esitatud teatist, 2015. aasta lähenemisprogrammi ja komisjoni 2015. aasta kevadprognoosi, on põhjendatud järgmised järeldused.

               –Valitsemissektori eelarvepuudujääk oli 2014. aastal 3,2 % SKPst. Kuna see näitaja on kontrollväärtuse lähedal ja Poola valitsemissektori võla suhe SKPsse on jätkusuutlikult püsinud allapool kontrollväärtust 60 % SKPst, siis saab Poola süsteemse pensionireformi suhtes kohaldada määruse (EÜ) 1467/97 artikli 2 lõike 7 sätteid. Poola 1999. aasta süsteemset pensionireformiga tehtud muudatused võeti tagasi 2013. aasta detsembris vastu võetud seadusega. Selle tulemusel kanti osa kogumispõhistesse erapensionifondidesse (moodustasid Poola pensionisüsteemi teise samba) kogunenud varast riiklikku sotsiaalkindlustussüsteemi (Poola pensionisüsteemi esimene sammas). Pensionisüsteemi teine sammas ei laienenud enam kõikidele, selles osalemine ei olnud nüüd enam kohustuslik. Selle tulemusel lõppes 2013. aasta muudatusega 1999. aasta süsteemse reformiga kehtestatu. 2014. aasta juuli lõpuni kogunesid kõikide osalejate sotsiaalmaksed ikka veel teise sambasse. Kõnealused maksed on 1999. aasta süsteemse pensionireformi otsesed netokulud ja neid tuleb ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise hindamisel arvesse võtta. Ajavahemikul jaanuarist kuni juulini 2014 moodustasid otsesed netokulud kokku hinnanguliselt 0,4 % SKPst ja seega on need piisavad, et põhjendada valitsemissektori eelarvepuudujääki, mis ületas aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst.

               –Poola valitsuse 30. aprillil 2015 esitatud lähenemisprogrammi kohaselt on 2015. aastal eelarvepuudujäägi eesmärgiks 2,7 % SKPst ja 2016. aastal 2,3 % SKPst. Komisjoni talituste 2015. aasta kevadprognoosi kohaselt on 2015. aasta eelarvepuudujääk 2,8 % SKPst ja juhul, kui poliitikat ei muudeta, on 2016. aasta puudujääk 2,6 % SKPst. Seega peaks eelarvepuudujääk jääma prognoosiperioodil allapoole aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst.

               –Komisjoni hinnangul on struktuurne eelarvepositsioon (st majandustsükliga kohandatud valitsemissektori eelarvepositsioon ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) 2014. aastal paranenud 0,9 % SKPst.

               –Valitsemissektori koguvõlg püsis 2014. aastal tasemel 50,1 % SKPst. Komisjoni 2015. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori koguvõlg 2015. aastal 50,9 % SKPst ja 2016. aastal 50,8 % SKPst, st allpool kontrollväärtust 60 % SKPst.

               (10)Alates 2015. aastast ehk ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamisele järgnevast aastast kohaldatakse Poola suhtes stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ja Poola peaks liikuma sobiva kiirusega keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas, muu hulgas järgides kulueesmärki. Komisjoni 2015. aasta kevadprognoosi kohaselt paraneb struktuurne eelarvepositsioon juhul, kui poliitikat ei muudeta, 0,2 % SKPst nii 2015. kui ka 2016. aastal. Üldise hinnangu kohaselt vastab Poola 2015. aastal keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks nõutud kohandamisele, võttes aluseks netokulude kasvu, mis ei ületa sihttaset, samas kui 2016. aastal on oht, et nõutud kohandamisest kaldutakse teataval määral kõrvale, kuna struktuuriline kohandamine jääb 2016. aastal nõutust väiksemaks ja kõnealusel aastal on vaja võtta lisameetmeid.

               (11)Kooskõlas aluslepingu artikli 126 lõikega 12 tühistatakse nõukogu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta, kui ülemäärane eelarvepuudujääk asjaomases liikmesriigis on nõukogu arvates kõrvaldatud.

               (12)Nõukogu on arvamusel, et ülemäärane eelarvepuudujääk Poolas on kõrvaldatud ja seega tuleks otsus 2009/589/EÜ tunnistada kehtetuks.

               (13)Nõukogu tuletab meelde, et 1999. aasta süsteemne pensionireform asendas määratud väljamaksega riikliku pensioniskeemi kolmesambalise, määratud sissemaksetega skeemiga. Reformi peamine eesmärk oli parandada Poola pensionisüsteemi jätkusuutlikkust, võttes eelkõige arvesse Poola ees seisvat keerulist demograafilist olukorda. Süsteemse pensionireformi muudatused 2013. aasta lõpus suurendasid taas esimese, riikliku samba tähtsust, mis vastupidiselt teisele sambale ei ole kogumispensioni sammas, vaid tinglik, kindlaksmääratud maksetega süsteem. 1999. aasta süsteemse reformi muutmine vähendab küll lühiajaliselt teatud määral eelarvekoormust, kuid ei paranda riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, sest suurematest sotsiaalmaksetest saadav lühiajaline kasu ja madalamad intressid neutraliseeritakse tulevikus suuremate pensionimaksetega riiklikust sambast. Üldiselt ohustab 1999. aasta süsteemse pensionireformiga tehtud muudatuste tagasivõtmine pikas perspektiivis Poola rahanduse jätkusuutlikkust,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Üldhinnangust järeldub, et ülemäärane eelarvepuudujääk Poolas on kõrvaldatud.

               Artikkel 2

               Otsus 2009/589/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus on adresseeritud Poola Vabariigile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6.

                     (2)
                  Nõukogu 21. juuni 2013. aasta soovitus Poola valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks.

                     (3)
                  Nõukogu otsus 2013/758/EL, 10. detsember 2013, millega tehakse kindlaks, et Poola ei ole võtnud vastusena nõukogu 21. juuni 2013. aasta soovitusele tõhusaid meetmeid.

                     (4)
                  Nõukogu 2. detsember 2013. aasta soovitus Poola valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks.

                     (5)
                  ELT L 145, 10.6.2009, lk 1.

                     (6)
                  Kooskõlas dokumendiga „Specifications on the implementation of the Stability and Growth Pact and Guidelines on the format and content of Stability and Convergence Programmes” („Stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise täpsustused ning juhised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta”), 3. september 2012. Vt:

                     http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf.