title: Nõukogu soovitus, 9. juuli 2019, milles käsitletakse Bulgaaria 2019. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Bulgaaria 2019. aasta lähenemisprogrammi kohta

text:
               5.9.2019

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 301/8

      NÕUKOGU SOOVITUS,
      9. juuli 2019,
      milles käsitletakse Bulgaaria 2019. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Bulgaaria 2019. aasta lähenemisprogrammi kohta
      (2019/C 301/02)
      EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,
      võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,
      võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,
      võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,
      võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,
      võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,
      võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,
      võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Komisjon võttis 21. novembril 2018 vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2019) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. Euroopa Ülemkogu kiitis 21. märtsil 2019 heaks iga-aastases majanduskasvu analüüsis esitatud prioriteedid. Samuti võttis komisjon 21. novembril 2018 määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles nimetati Bulgaariat ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

                  (2)

                  27. veebruaril 2019 avaldati 2019. aasta aruanne Bulgaaria kohta. Selles hinnati Bulgaaria edusamme nõukogu poolt 13. juulil 2018 vastu võetud riigipõhiste soovituste (3) täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid ja Bulgaaria edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi, mille tulemused avaldati samuti 27. veebruaril 2019. Komisjon järeldas oma analüüsi põhjal, et Bulgaarias esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Konkreetsemalt lisandub finantssektori haavatavusele suur võlakoormus ja viivislaenud ettevõtlussektoris. Ehkki tasakaalustamatuse põhjustega tegelemisel on tehtud edusamme, on ülimalt oluline täielikult rakendada hiljutised pangandus- ja pangandusvälise finantssektori järelevalve ja juhtimise reformid ning neid kontrollida.

                  (3)

                  Bulgaaria esitas 24. aprillil 2019 oma 2019. aasta riikliku reformikava ja 2019. aasta lähenemisprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

                  (4)

                  Asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi on võetud arvesse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 2014.–2020. aasta programmide koostamisel. Nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 (4) artikliga 23, võib komisjon juhul, kui on vaja toetada asjaomaste nõukogu soovituste rakendamist, nõuda, et liikmesriik vaataks läbi oma partnerluslepingu ja asjaomased programmid ning teeks nende muutmise ettepanekud. Suunistes, kuidas rakendada meetmeid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhususe sidumiseks usaldusväärse majandusjuhtimisega, esitas komisjon täiendavad üksikasjad selle kohta, kuidas ta kõnealust sätet kavatseb kasutada.

                  (5)

                  Bulgaaria suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa. 2019. aasta lähenemisprogrammis seadis valitsus eesmärgiks saavutada 2018. aasta nominaalse eelarveülejäägi 2 % SKPst tasemelt 2019. aastal puudujääk 0,3 % SKPst, 2020. aastal ülejääk 0,4 % SKPst, 2021. aastal 0,2 % SKPst ning 2022. aastal 0,1 % SKPst. Ümberarvutatud struktuursest eelarvepositsioonist (5) ilmneb, et keskpika perioodi eelarve-eesmärki, milleks on struktuurne eelarvepuudujääk 1 % SKPst, ületatakse kogu programmiperioodi jooksul. 2019. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse järk-järgult langema – 22,6 %-lt SKPst 2018. aastal 16,7 %-le SKPst 2022. aastal. Nende eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on usutav. Komisjoni 2019. aasta kevadprognoosi põhjal peaks struktuurne eelarvepositsioon olema 2019. aastal ülejäägis 0,7 % SKPst ja 2020. aastal 0,6 % SKPst, mis ületab keskpika perioodi eelarve-eesmärki. Üldiselt on nõukogu prognooside põhjal seisukohal, et Bulgaaria täidab 2019. ja 2020. aastal stabiilsuse ja kasvu pakti nõuded.

                  (6)

                  Maksutulu laekumised ja maksukuulekus on paranenud ning on tehtud mitmeid algatusi. Ent maksukogumine ei näi paranevat kõikjal ühesuguses tempos. See kehtib eelkõige tööjõumaksude ja sotsiaalkindlustusmaksete ning aktsiisimaksu mõne kategooria kohta. Samuti on tõendeid, et deklareerimata töö ja ebaseaduslik kütusekaubandus on jätkuvalt probleemiks. Jõupingutuste jätkamine maksukogumise parandamiseks ja sihipäraste lisameetmete võtmine probleemide lahendamiseks maksusüsteemi konkreetsetes valdkondades on ülimalt oluline, et jätkata ikka veel ulatusliku varimajanduse vähendamist.

                  (7)

                  Valitsus on võtnud meetmeid, et parandada avaliku sektori kulutuste tulemuslikkust. Maailmapank viis lõpule kulude läbivaatamise, mis hõlmas mitmeid avaliku sektori institutsioone (ministeeriumid ja omavalitsused) ning kahte pilootuuringut politseitöö ja tuletõrje ning jäätmekäitluse kohta, ning esitas käsiraamatu tulevaste valitsuse tehtavate läbivaatamiste jaoks. 2018. aasta keskpika perioodi eelarvestrateegias võttis valitsus kasutusele mitu tulemusnäitajat, et hinnata kulutuste mõju erinevates poliitikavaldkondades aja jooksul ning saada teavet eelarve hindamiseks ja kavandamiseks. Eeldatakse, et nende algatuste tulemusel paraneb avaliku sektori kulutuste kvaliteet, tõhusus ja läbipaistvus ning sellest tulenevalt ka avalike hüvede kvantiteet ja kvaliteet.

                  (8)

                  Riigi osalusega ettevõtete üldjuhtimine on nõrk, mis kajastub suuresti ka nende majandustulemustes. Käimas on riigi osalusega ettevõtete üldjuhtimise õigusraamistiku reform koostöös Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooniga (OECD) ja Euroopa Komisjoni struktuurireformi tugiteenistusega. Reformi eesmärk on tegelda praeguste puudustega, viies riigi õigusaktid kooskõlla OECD äriühingu üldjuhtimise suunistega riigi osalusega ettevõtete jaoks. Raamistiku vastuvõtmine ja tulemuslik rakendamine tagab järjepidevuse ja on reformi õnnestumise seisukohast otsustava tähtsusega.

                  (9)

                  Pankade omavahendite ja likviidsuse suhtarvud on soodsas majanduskeskkonnas keskmiselt paranenud. Samal ajal on ka vähenenud finantssektoriväliste ettevõtete viivislaenud, kuigi on endiselt suured. Viivislaenude järelturg on muutunud dünaamilisemaks. 30. mail 2019 võttis Bulgaaria keskpank vastu otsuse rakendada Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) suuniseid viivisnõuete ja restruktureeritud nõuete haldamise kohta. Finantssektori hindamise järelmeetmetega on pangasektorit tugevdatud, kuid nõrgad kohad jäävad. Uute seadusandlike algatuste hulgas olid 2018. aastal riskide kontsentreerumist käsitlevad eeskirjad, seotud klientide kindlakstegemine, vastutsüklilise kapitalipuhvri määra suurendamine ja makrotasandi usaldatavusjärelevalve vahendite kasutuselevõtmine laenuvõtjatele suunatud meetmete puhul. Seotud osapoolte riskipositsioone käsitlevate seadusandlike algatuste järelmeetmed, kestvad järelevalvealased jõupingutused seotud osapooltele antavate laenude piiramiseks ning tagatist käsitlevate sätete rikkumise eest karistamine on usaldusväärse äritegevuse tavade toetamisel otsustava tähtsusega. Pankade kriisilahendusraamistiku tõhustamine on veel üks käsilolev meede, mis tugevdab finantssektori vastupanuvõimet.

                  (10)

                  Maksejõuetusreformi lõpuleviimine võib aidata vähendada erasektori kõrget võlataset ja viivislaenude endiselt suurt osakaalu. Mõned puuduvad elemendid vähendavad maksejõuetusraamistiku tõhusust ja tulemuslikkust, mille tagajärjeks on aeglased ja kulukad maksejõuetusmenetlused. Samas takistab asjakohaste järelevalvevahendite puudumine praeguste ja uute maksejõuetuseelsete ja maksejõuetusmenetluste nõuetekohast analüüsi ning ei võimalda kindlaks teha konkreetseid kitsaskohti ja nõrku punkte. 2018. aasta oktoobris palus Bulgaaria Euroopa Komisjoni struktuurireformi tugiteenistuselt abi maksejõuetusraamistiku reformi edasiviimiseks. Selle projekti raames tehakse kindlaks maksejõuetusraamistiku puudused ja esitatakse tegevuskava nende kõrvaldamiseks. On oluline reformiga jätkata ja peagi esitatav tegevuskava ellu viia.

                  (11)

                  Bulgaaria võttis õigusaktide muudatused vastu 2018. aastal ja seejärel 2019. aasta mais ja teeb tööd Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849 (6) (neljas rahapesuvastane direktiiv) täielikult nõuetekohase ülevõtmise nimel. Tuleks jälgida, et need meetmed rakendatakse tulemuslikult. Ametiasutused ei ole ikka veel lõpule viinud ja edastanud riiklikku riskihinnangut, mis on asjakohaste riiklike poliitikasuundade väljatöötamise nurgakivi, et võidelda rahapesu ja terrorismi rahastamise vastu. Lisaks osutavad hiljutised arengud pangandussektoris sellele, et on vaja parandada rahvusvaheliste finantstehingute riiklikku järelevalvet ja tagada rahapesuvastase raamistiku nõuete tegelik täitmine. Korruptsiooniohule tuleb paremini reageerida, kuna see on rahapesu eelkuritegu. Bulgaaria ametiasutused peavad näitama konkreetseid tulemusi ja end tõestama lõplike otsustega suurkorruptsioonijuhtumite kohta. Finantsuurimist ja finantsprofiili määramist kasutatakse vähe.

                  (12)

                  Käimas on pangandussektorivälise järelevalve reformimine. Finantsjärelevalve komisjon võttis 2017. aasta septembris koostöös Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvega vastu tegevuskava pangandussektorivälise finantsjärelevalve reformimiseks. Tegevuskava täielik ja õigeaegne rakendamine ja jõustamine, mis on veel käimas, aitab kaasa pangandusvälise finantssektori nõuetekohasele järelevalvele. Teiseste õigusaktide muudatused on sisse viidud, et parandada hindamiseeskirju ja nende kohaldamist. Nende tulemuslik rakendamine ja jõustamine võimaldaks lahendada varem kindlaks tehtud ülejäänud hindamisküsimused. Samuti on grupitasandi järelevalve asjakohase riskipõhise kindlustusjärelevalve tagamisel endiselt probleemiks.

                  (13)

                  Autokindlustussektoril on mõned nõrgad kohad. Täpsed hüvitisi käsitlevad eeskirjad aitaksid välja kujundada kohtunike ühtsemat lähenemisviisi üksikjuhtumite kohta otsuste tegemisel. Pikemas perspektiivis aitaks selline metoodika vähendada kulusid, volatiilsust ja kindlustusriski mootorsõidukite vastutuskindlustuse äriliinis. Sektori jätkusuutlikkusele tuleks kasuks ka parem hinnakujundus, mis võtab arvesse klientide varasemat sõidukäitumist. Finantsjärelevalve komisjon on teinud ettepaneku luua bonus-malus süsteem, mille üle toimub praegu ulatuslik avalik arutelu. Lisaks on rohelise kaardi büroo likviidsus tekitanud olulist muret, peamiselt ühe Bulgaaria kindlustusandja nõuete maksmata jätmise tõttu. Süsteemi usaldusväärsuse ja tõhususe seisukohast on otsustava tähtsusega, et kõik liikmed täidavad nõuetekohaselt oma kohustusi.

                  (14)

                  Taristu kannatab suurte investeerimislünkade all. Transporditaristu ulatus ja kvaliteet on paranenud, kuid jääb alla liidu keskmise. Üleeuroopaline transpordivõrk Bulgaarias ei ole ikka veel täielik. Lisaks on maanteetranspordist tulenev kasvuhoonegaaside heide viimase viie aasta jooksul oluliselt suurenenud. Raudtee- ja maanteelõike ning vastavaid Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteeme ja intelligentseid transpordisüsteeme on vaja edasi arendada. Bulgaarias on asulareovee liitumispunkte vähe ja selle puhastamise määr väike, õhusaaste tase ja olmejäätmete prügilasse ladestamise määr kõrge ning ringlussevõtu määr liidu keskmisest oluliselt madalam. Vajalikud on investeeringud, mille eesmärk on edendada kestlikku veemajandust, ressursitõhusust ja üleminekut ringmajandusele. Lisaks on märkimisväärsed investeerimisvajadused energeetika ning kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise valdkonnas. Majanduse suur energiamahukus ja aeglane edasiminek energiatõhususe eesmärkide saavutamisel, eelkõige ehitussektoris, pärsivad riigi ettevõtjate tootlikkust ja konkurentsivõimet. Seega tuleb tõhustada jõupingutusi selle tagamiseks, et tööstus-, transpordi- ja ehitussektoris tehtavate sihipäraste investeeringutega saavutataks märkimisväärne energiasääst. Suuremad investeeringud puhta energia taristusse (nt puhas ja vähese CO2-heitega energiatootmine, energiaühendused ja arukad võrgud), mis on kooskõlas Bulgaaria riiklikus kliima- ja energiakavas esitatud prioriteetidega, aitaksid veelgi parandada majanduse üldist konkurentsivõimet ja inimeste elukvaliteeti.

                  (15)

                  Hoolimata avaliku sektori teadusuuringute eelarve suurenemisest 2018. aastal on teadus- ja arendustegevuse kulutused endiselt väga väikesed nii era- kui ka avalikus sektoris. Erasektori teadus- ja arendustegevusse investeerimises domineerivad suured hargmaised ettevõtjad ja investeeringud on koondunud pealinnapiirkonda. Reformide aeglane rakendamine ning teadusuuringute, arendus- ja innovatsioonisüsteemi suur killustatus piirab teadus- ja arendustegevusse tehtavate investeeringute panust tootlikkusse ja majanduskasvu. Suure hulga ülikoolide ja teadusasutuste tulemused tipptasemel teadusuuringutes on endiselt nõrgad. Teaduse ja ettevõtluse vahelised seosed on jätkuvalt väga nõrgad ning inimkapitali kättesaadavus teadus- ja arendustegevuse süsteemis tekitab suurt muret. Klastrid ja nende potentsiaal on Bulgaarias vähearenenud, sest sageli puudub kriitiline mass. Edasised reformid koos tõhusama juhtimise ja tõhusamate avaliku sektori investeeringutega võivad maksimeerida mõju tootlikkusele ja parandada majanduse konkurentsivõimet. Lisaks on ettevõtjate digitaliseerimise suurendamine ja uute ärimudelite kasutuselevõtt riigi tootlikkuse seisukohast otsustava tähtsusega.

                  (16)

                  Avaliku halduse ja e-valitsuse reformid on jätkuvalt aeglased ja ei too piisavalt kasu, samal ajal kui ettevõtluskeskkond on endiselt nõrk. Mitu reformimeedet on vastu võetud, kuid nende elluviimine kulgeb ettenähtust aeglasemalt. Peamised investeerimistakistused on endiselt institutsioonilised puudused, regulatiivne ebakindlus, korruptsioon ja tööjõu puudus. Avalikus sektoris tuleks valitsemisele kasuks suurem läbipaistvus, selgemad eeskirjad ja pika perspektiivi arvestamine. Puudusi esineb ka toodete katsetamise ja ohutuse valdkonnas, kuna rahalised vahendid ja inimressursid on piiratud. Kuigi enamik riiklikus hankestrateegias sisalduvatest meetmetest on vastu võetud, nõuab nende rakendamine pidevat järelevalvet, kontrolli ja hindamist. Otselepingute sage kasutamine ja üksikpakkumuste suur arv kujutavad endast ohtu süsteemi läbipaistvusele ja tulemuslikkusele. Jätkuv väljakutse on riigihangete valdkonna haldussuutlikkus, samuti avaliku sektori hankijate tegevuse kutseliseks muutmine ja koondhanked. Märkimisväärne viivitus elektrooniliste riigihangete kasutuselevõtmisel takistab riigihankemenetluste läbipaistvuse ja tõhususe edasist suurendamist.

                  (17)

                  Olukord tööturul on paranenud, kuid probleemid püsivad. Tööhõive määr on jõudnud kõrgeimale tasemele pärast Bulgaaria ühinemist liiduga ja töötuse määr on alla liidu keskmise. Hoolimata positiivsest arengust seisavad mõned rühmad, nagu madala kvalifikatsiooniga inimesed, noored, romad ja puudega inimesed, endiselt silmitsi raskustega töö leidmisel. Rakendatakse konkreetseid meetmeid, et toetada pikaajalisi töötuid, kes moodustasid 2018. aastal aktiivsest elanikkonnast 3 %. Tõhusate ja püsivate teavitusmeetmete, aktiivse tööturupoliitika ning integreeritud tööhõive- ja sotsiaalteenuste kombinatsiooniga saaks parandada ebasoodsas olukorras olevate rühmade tööalast konkurentsivõimet ja võimalusi leida tööd.

                  (18)

                  Bulgaarias üha suurenev oskuste nappus nõuab märkimisväärseid investeeringuid. Noorte tööalane konkurentsivõime võib suureneda, kui parandataks praktika ja õpipoisiõppe kvaliteeti ja tulemuslikkust. Pealegi on täiskasvanute osalemine täiendus- ja ümberõppe meetmetes väga väike. Vaatamata digitaaloskuste arendamise soodustamiseks võetud meetmetele on Bulgaarias digitaalsete põhioskuste tase endiselt liidu madalaimate hulgas (29 %-l inimestest on elementaarsed digitaaloskused võrreldes liidu keskmisega, mis on 57 %).

                  (19)

                  Hoolimata Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni miinimumpalga kindlaksmääramise konventsiooni ratifitseerimisest ja mitmest läbirääkimiste voorust 2018. aastal, on tööandjatel ja ametiühingutel ikka veel lahkarvamusi miinimumpalga kehtestamisel kohaldatavate kriteeriumide suhtes. Oleks võimalik saavutada suurem konsensus objektiivse ja läbipaistva palgakujundusmehhanismi osas. Kuigi sotsiaalpartnerite kaasamine poliitika ja reformide kavandamisse ja rakendamisse näib olevat suurenenud, on jätkuvalt vaja pidevat toetust tugevdatud sotsiaalsele dialoogile.

                  (20)

                  Õpitulemused on endiselt kehvad ja need sõltuvad jätkuvalt tugevasti lapsevanemate sotsiaalmajanduslikust seisundist. See peegeldab probleeme, mis on seotud haridus- ja koolitussüsteemi kvaliteedi ja kaasavusega. Bulgaaria investeerib ebapiisavalt haridusse, eelkõige koolieelsesse ja algharidusse. Need on kaks valdkonda, mis on olulised võrdsete võimaluste loomiseks juba varasest east alates. Osalemine kvaliteetses alushariduses ja lapsehoius on madal, eriti romade ja teiste ebasoodsas olukorras olevate rühmade laste puhul. Madala haridustasemega noorte osakaal on endiselt suur, mis toob kaasa negatiivseid tagajärgi tulevasele tööalasele konkurentsivõimele ja tööturule. Kutsehariduse ja -õppe vastavus tööturu vajadustele ning duaalse kutsehariduse ja -õppe kättesaadavus on endiselt ebapiisavad. Kuigi mõned meetmed on käimas, on vaja teha täiendavaid jõupingutusi tagamaks, et kõrghariduse omandanud isikute oskustepagasi abil saaks järjepidevalt vähendada oskuste nappust lühikeses ja keskpikas perspektiivis. Võetud on mõningaid meetmeid õpetajate koolitamiseks ja elukutse atraktiivsemaks muutmiseks. Õpetajate alg- ja täiendusõppekavad vajavad siiski täiendavat tugevdamist ja jõupingutusi tuleb veel teha, et parandada haridustöötajate töötingimusi.

                  (21)

                  Bulgaaria seisab endiselt silmitsi sissetulekute suure ebavõrdsusega ning vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse riskiga. Kuigi vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse määr väheneb, oli see 2018. aastal 32,8 %, mis on endiselt oluliselt kõrgem liidu keskmisest. Sotsiaalkindlustussüsteem ei kata kõiki tööga hõivatud inimesi ja sotsiaalkaitsesüsteem ei ole piisav oluliste sotsiaalprobleemide lahendamiseks. See kajastab sotsiaalkulutuste madalat taset, sotsiaalteenuste ebaühtlast kättesaadavust kogu territooriumil ja maksusüsteemi piiratud ümberjaotavat mõju. 2018. aastal oli 20 % kõige rikkamate elanike sissetulek 7,7 korda suurem 20 % vaeseimate omast. See vahe on endiselt üks liidu suurimaid. Hoolimata mõningatest meetmetest on miinimumsissetuleku piisavus ja katvus jätkuvalt piiratud ning endiselt puudub objektiivne mehhanism selle korrapäraseks ajakohastamiseks. Sotsiaalteenuseid pärsivad kehv kvaliteet ja integreeritud lähenemisviisi puudumine aktiivse kaasamise suhtes. Erinevused juurdepääsul sotsiaalteenustele, tervishoiule ja pikaajalisele hooldusele püsivad. See vähendab nende võimet pakkuda igakülgset toetust kõige haavatavamatele isikutele, nagu romad, lapsed, eakad, puudega inimesed ja maapiirkondades elavad inimesed. Osal elanikkonnast on raskusi juurdepääsul taskukohasele eluasemele. Seepärast on vaja teha rohkem jõupingutusi, et edendada aktiivset kaasamist, edendada haavatavate rühmade, sealhulgas romade sotsiaal-majanduslikku integreerimist, parandada juurdepääsu kvaliteetsetele teenustele ja tegeleda materiaalse puudusega.

                  (22)

                  Tervishoiusektorit iseloomustavad endiselt madalad avaliku sektori kulutused. Bulgaaria elanikel on piiratud juurdepääs tervishoiuteenustele, mille põhjuseks on piiratud ressursside ebaühtlane jaotumine ja tervisekindlustusega kaetuse madal tase. Omaosalus on märkimisväärne, kuna see peab kompenseerima avaliku sektori kulutuste madalat taset. Üldarstide vähene kättesaadavus piirab esmatasandi arstiabi osutamist. Õdedest on suur puudus ja nende arv elaniku kohta on liidu kõige väiksemate hulgas. Riikliku tervishoiustrateegia kiirem ja tõhusam rakendamine aitaks neid puudusi kõrvaldada.

                  (23)

                  Komisjon jätkab Bulgaaria kohtureformi ning korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse seiret koostöö- ja jälgimiskorra raames. Seepärast Bulgaariale mõeldud riigipõhised soovitused neid valdkondi ei hõlma, kuid need on olulised riigis positiivse ärikeskkonna arendamiseks. 2018. aasta novembri koostöö- ja jälgimiskorra aruandes märgiti, et Bulgaaria on jätkanud jõupingutusi oma kohtusüsteemi reformimisel ning korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse puuduste kõrvaldamisel, kuid mitmes valdkonnas on vaja rohkem jõupingutusi. Komisjon loodab edu uuesti hinnata 2019. aasta varasügisel.

                  (24)

                  Liidu vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata kõrvaldada mõningad soovitustes nimetatud puudused, eelkõige 2019. aasta riigiaruande D lisas käsitletud valdkondades. See võimaldaks Bulgaarial kõnealuseid vahendeid asjaomaste sektorite puhul võimalikult hästi ära kasutada, võttes arvesse piirkondlikke erinevusi. Selle investeeringu edu tagamiseks on oluline suurendada riigi haldussuutlikkust kõnealuste vahendite haldamisel.

                  (25)

                  Komisjon on Euroopa poolaasta (2019) raames Bulgaaria majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2019. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2019. aasta lähenemisprogrammi, 2019. aasta riiklikku reformikava ja varasematel aastatel Bulgaariale esitatud soovituste järelmeetmeid. Komisjon ei ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Bulgaaria eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust tugevdada liidu üldist majandusjuhtimist, andes riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panuse.

                  (26)

                  Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2019. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja on arvamusel, (7) et Bulgaaria täidab eeldatavalt stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid.

                  (27)

                  Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja kõnealust hindamist, on nõukogu 2019. aasta riikliku reformikava ja 2019. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel antud nõukogu soovitused kajastuvad allpool esitatud soovituses 2,

            SOOVITAB Bulgaarial võtta 2019. ja 2020. aastal järgmisi meetmeid.

         1.

            Parandada maksude kogumist sihipäraste meetmete abil sellistes valdkondades nagu kütus ja tööjõumaksud. Ajakohastada riigi osalusega ettevõtete üldjuhtimist, võttes vastu ja jõustades kavandatud õigusaktid.

         2.

            Tagada pangandussektori stabiilsus, tugevdades järelevalvet, edendades varade (sealhulgas pangatagatised) asjakohast hindamist ja viivislaenude järelturu toimimist. Tagada rahapesuvastase raamistiku tõhus järelevalve ja jõustamine. Tugevdada pangandusvälist finantssektorit riskipõhise järelevalve, hiljuti vastu võetud hindamissuuniste ja grupitasandi järelevalve tõhusa jõustamisega. Rakendada peagi esitatav tegevuskava maksejõuetuse raamistikus tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks. Edendada autokindlustussektori stabiilsust, tegeledes turuprobleemide ja allesjäänud struktuursete nõrkustega.

         3.

            Keskenduda investeeringutega seotud majanduspoliitikas teadusuuringutele ja innovatsioonile, transpordile, eelkõige selle jätkusuutlikkusele, vee-, jäätme- ja energiataristule ning energiatõhususele, võttes arvesse piirkondlikke erinevusi ja parandades ettevõtluskeskkonda.

         4.

            Suurendada tööalast konkurentsivõimet, tugevdades oskusi, sealhulgas digitaaloskusi. Parandada hariduse ja koolituse kvaliteeti, vastavust tööturu vajadustele ja kaasavust, eelkõige romade ja teiste ebasoodsas olukorras olevate rühmade puhul. Tegeleda sotsiaalse kaasatusega, parandades juurdepääsu ühendatud tööhõive- ja sotsiaalteenustele ning tagades tõhusama miinimumsissetuleku toetuse. Parandada tervishoiuteenuste kättesaadavust, sealhulgas vähendades omaosalusmakseid ja tegeledes tervishoiutöötajate nappusega.

         Brüssel, 9. juuli 2019

               Nõukogu nimel

               eesistuja

            M. LINTILÄ

         (1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

         (2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

         (3)  ELT C 320, 10.9.2018, lk 7.

         (4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).

         (5)  Tsükliliselt kohandatud eelarvepositsioon, milles ei ole arvesse võetud ühekordseid ja ajutisi meetmeid ning mille komisjon on ümber arvutanud ühiselt kokku lepitud metoodika kohaselt.

         (6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ (ELT L 141, 5.6.2015, lk 73).

         (7)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 2.


title: Nõukogu soovitus, 9. juuli 2019, milles käsitletakse Tšehhi Vabariigi 2019. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Tšehhi Vabariigi 2019. aasta lähenemisprogrammi kohta

text:
               5.9.2019

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 301/15

      NÕUKOGU SOOVITUS,
      9. juuli 2019,
      milles käsitletakse Tšehhi Vabariigi 2019. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Tšehhi Vabariigi 2019. aasta lähenemisprogrammi kohta
      (2019/C 301/03)
      EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,
      võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,
      võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,
      võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,
      võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,
      võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,
      võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,
      võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Komisjon võttis 21. novembril 2018 vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2019) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. Euroopa Ülemkogu kiitis 21. märtsil 2019 heaks iga-aastases majanduskasvu analüüsis esitatud prioriteedid. Samuti võttis komisjon 21. novembril 2018 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (2) alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles Tšehhit ei nimetatud ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

                  (2)

                  27. veebruaril 2019 avaldati 2019. aasta aruanne Tšehhi kohta. Selles hinnati Tšehhi edusamme nõukogu poolt 13. juulil 2018 vastu võetud riigipõhiste soovituste (3) täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud soovituste järelmeetmeid ja Tšehhi edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel.

                  (3)

                  Tšehhi esitas 30. aprillil 2019 oma 2019. aasta riikliku reformikava ja 2019. aasta lähenemisprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

                  (4)

                  Asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi on võetud arvesse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 2014.–2020. aasta programmide koostamisel. Nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 (4) artikliga 23, võib komisjon juhul, kui on vaja toetada asjaomaste nõukogu soovituste rakendamist, nõuda, et liikmesriik vaataks läbi oma partnerluslepingu ja asjaomased programmid ning teeks nende muutmise ettepanekud. Suunistes, kuidas rakendada meetmeid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhususe sidumiseks usaldusväärse majandusjuhtimisega, esitas komisjon täiendavad üksikasjad selle kohta, kuidas ta kõnealust sätet kavatseb kasutada.

                  (5)

                  Tšehhi suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa. Valitsus prognoosib oma 2019. aasta lähenemisprogrammis, et eelarve ülejääk 0,3 % SKPst 2019. aastal muutub 2020. aastal 0,2 % puudujäägiks, mis peaks prognoosi kohaselt 2022. aastaks järk-järgult suurenema 0,5 %ni. Ümberarvutatud struktuursest eelarvepositsioonist (5) ilmneb, et keskpika perioodi eelarve-eesmärk – mis on muudetud struktuurselt eelarvepuudujäägilt 1 % SKPst 2019. aastal 0,75 %-le SKPst alates 2020. aastast – ületatakse jätkuvalt kogu programmiperioodi kestel. 2019. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse järk-järgult vähenema ja jõudma 2022. aastal 29,7 %ni SKPst. Nende eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on usutav. Eelarve-eesmärkide saavutamisega seotud riskid tunduvad olevat üldjoontes tasakaalus ning oodata on avaliku sektori palkade ja sotsiaalsiirete edasist kasvu, samas kui kogutulude suhe SKPsse pisut väheneb. Komisjoni 2019. aasta kevadprognoosi kohaselt halveneb struktuurne eelarvepositsioon 2019. aastal ligikaudu -0,1 %ni SKPst ja 2020. aastal -0,4 %ni SKPst ning ületab seega keskpika perioodi eelarve-eesmärki. Üldiselt on nõukogu prognooside põhjal seisukohal, et Tšehhi täidab 2019. ja 2020. aastal stabiilsuse ja kasvu pakti nõuded.

                  (6)

                  Tšehhi rahanduse jätkusuutlikkuse riskid on pikas perspektiivis keskmised, tingituna peamiselt rahvastiku vananemise kuludest. Pikaajalist jätkusuutlikkust mõjutavad negatiivselt peamise tegurina pensionikulud, sest eeldatavasti suurenevad need 2070. aastaks umbes 2 protsendipunkti võrra SKPst. Pikaajalised riskid tulenevad ebasoodsast demograafilisest olukorrast koosmõjus seadusjärgse pensioniea ülempiiriga, milleks on 65 aastat. Selle tagajärjel vanadussõltuvusmäär (eakate ja aktiivse elanikkonna suhe) peaaegu kahekordistub, jõudes 2070. aastal ligikaudu 50 % tasemele. Hiljuti võetud meetmetega parandatakse pensionide piisavust. Lisaks pensionihüvitiste soodsamale indekseerimisele, suurendas valitsus põhipensioni summat ja tõstis vanemate pensionäride pensione. Siiski ei käi nende sammudega kaasas poliitika, mis suurendaks jätkusuutlikkust. Näiteks eeldatava eluea kasvu ja seadusjärgse pensioniea omavahel vastavusse viimine ei toimu automaatselt. Praegu on pensioniea (seadusjärgne pensioniiga ja ennetähtaegselt pensionile jäämise iga) mis tahes muudatuseks vaja valitsuse ettepanekut ja parlamendi nõusolekut. Selliseid meetmeid saab kombineerida ka tööturumeetmetega, mis toetavad kauem töötamist ja alaesindatud rühmade osalemist. Vananemisega seotud avaliku sektori tervishoiukulutuste prognoositav kasv on aastaks 2070 kuni 1,1 protsendipunkti SKPst, mis samuti vähendab eelarve pikaajalist jätkusuutlikkust. Sellega seoses oleks võimalik haiglasektori ning esmatasandi tervishoiu ja integreeritud tervishoiu ja sotsiaalhoolduse investeeringute edasise konsolideerimise kaudu parandada tervishoiusüsteemi kulutõhusust.

                  (7)

                  Tšehhi keskpank võib kehtestada soovituslikud makrotasandil hüpoteeklaenude piirangud, kuid kehtivate õigusaktide kohaselt on tema karistuste määramise volitused piiratud, sest tal puudub ametlik pädevus neid jõustada. Kuigi Tšehhi pangad üldiselt täidavad neid soovitusi, parandaksid siduvad õiguslikud piirangud tõenäoliselt Tšehhi pankade ja teiste hüpoteeklaenu andjate poolset nõuete täitmist, mis tagaks finantsstabiilsuse ja vähendaks laenuvõtjate riske. Tšehhi keskpanga seaduse muutmise seadusandlik ettepanek on endiselt arutluse all.

                  (8)

                  Vaatamata olukorra vähesele paranemisele, teeb korruptsioon endiselt ettevõtjatele muret ja võib takistada majandustegevust. Positiivne on see, et 2017. aastal vastu võetud reforme, sealhulgas riigihankereform, viiakse praegu ellu ning valitsus võttis lõpuks vastu mõned menetluses olevad meetmed ja esitas need edasiseks aruteluks parlamendile. Need hõlmavad ettepanekuid, mis käsitlevad riigikontrolli rolli laiendamist piirkondadele ja omavalitsustele ning riigiettevõtete nõukogudesse nimetamisi, mis on huvide konflikte tekitav valdkond ja kus reguleerimine on olulise tähtsusega. Kuid ettepanekuid rikkumisest teatajate kaitse kohta ja lobitöö kohta ei ole veel vastu võetud.

                  (9)

                  Olukord Tšehhi tööturul on hea. Tööhõive on viimase seitsme aasta jooksul pidevalt suurenenud ja töötus on märkimisväärselt vähenenud. Siiski on väikelaste emade, madala kvalifikatsiooniga ja puudega inimeste tööturupotentsiaal üldiselt alakasutatud. Tööjõupuudust arvestades on selliste inimeste tööjõus osalemise määra suurendamisel selgelt arenguruumi. Sooline tööhõive- ja palgalõhe jäävad suureks, vaatamata hiljutistele meetmetele, millega muudeti vanemapuhkus paindlikumaks ja suurendati lapsehoiuasutuste arvu. Naiste tööhõive määr jääb meeste omale kõvasti alla. Taskukohaste lapsehoiuteenuste vähesus, pika vanemapuhkuse õigus, paindliku tööaja korralduse vähene kasutamine ja pikaajalise hoolduse pakkumise nappus avaldavad endiselt suurt mõju tööjõus osalemise määrale. 2017. aastal käis ametlikes lapsehoiuasutustes vaid 6,5 % alla kolmeaastastest lastest (võrreldes liidu keskmisega 34,2 %). Ehkki madala kvalifikatsiooniga töötajad moodustavad vaid väikese osa elanikkonnast, on nende tööhõive määr keskmise ja kõrge kvalifikatsiooniga töötajate omast tunduvalt madalam. Samuti püsib puudega inimeste tööhõive määr madalal. Avalikud tööturuasutused ei ole praegu oma piiratud suutlikkuse tõttu võimelised pakkuma tööotsijatele individuaalset ja püsivat toetust. Ebasoodsas olukorras rühmade osalemist aitaks edendada avalike tööturuasutuste teavitustöö ja töötute aktiveerimise suutlikkuse suurendamine ning sihipärased aktiivsed tööturumeetmed.

                  (10)

                  Tööjõust ja demograafilistest oludest tingitud piirangud tootmisintensiivses majanduses nõuavad haridusse ja koolitusse, sealhulgas töötavate täiskasvanute haridusse ja koolitusse tehtavate investeeringute suurendamist, tagamaks, et riik tuleb toime majanduse struktuursetest muudatustest, näiteks tulevastest tehnoloogilistest muudatustest tingitud väljakutsetega. Eelkõige digitaalsektoris võib tekkida kvalitatiivsete oskuste tööturu nõudlusele mittevastavus, mis on tingitud ka tulevasest automatiseerimisest ja robotiseerimisest. Uued töökohad nõuavad uusi pädevusi ja märkimisväärseid investeeringuid, eelkõige suuremaid tehnilisi kutseoskusi ja digitaaloskusi, mida eeldatavasti vajatakse pärast praeguste mehaaniliste töökohtade automatiseerimist. Kuigi viimastel aastatel on tehtud mitmesuguseid algatusi ulatusliku oskuste strateegia kasutuselevõtmiseks, ei ole need veel arenenud tõeliseks kõikehõlmavaks süsteemiks.

                  (11)

                  Haridustulemusi mõjutab jätkuvalt tugevasti õppurite sotsiaal-majanduslik taust. Hariduse kaasavamaks muutmise reform algatati 2016. aastal Euroopa Sotsiaalfondi toel. Selle edukus sõltub sellest, kas riik on võimeline seda piisavalt ja kestlikult rahastama, kas õpetajatele ja abiõpetajatele pakutakse täiendavalt koolitusi ning kas suudetakse suurendada üldsuse teadlikkust kaasava hariduse eelistest. Kaasava hariduse reformi üldisele positiivsele mõjule vaatamata jääb selle mõju roma laste osaluse suurendamisel tavahariduses piiratuks. Vähene investeerimine, õpetajakutse vähene atraktiivsus ja sotsiaal-majanduslik ebavõrdsus kisuvad omandatavat haridustaset alla. Õpetajatest on puudus, sest selle töö maine on nigel, palgad on vaatamata hiljutisele tõusule võrreldes muude elukutsetega väikesed ning karjäärivõimalused on piiratud. Andekate noorte jaoks ei ole õpetajakutse endiselt köitev. Selles kontekstis osutab kvalifitseeritud õpetajate vähesus ja eeldatavalt ebasoodne demograafiline areng sellele, et õpetajate värbamine ja tööl hoidmine võib tulevikus muutuda üha keerulisemaks.

                  (12)

                  Kuigi Tšehhi on transiidiriik, on Euroopa transpordivõrgu, sealhulgas TEN-T transpordikoridoride valmimine lõppjärgust alles kaugel. Linnalähitranspordi taristu on endiselt puudulik, mis piirab eluaseme kättesaadavust ja inimeste töölkäimisvõimalusi. Kehvad transpordiühendused takistavad ka äritegevust, eriti kaugemates piirkondades. Samas kui suurlinnapiirkondades toimub valglinnastumine, on linnalähitranspordi võrgustik maha jäänud, seda eelkõige raudteetaristu osas. Vähese CO2-heite aspektide osas on riigi näitajad kehvad, eelkõige mis puudutab taastuvenergia osatähtsust transpordisektoris ja elektrisõidukite kasutuselevõttu. Lisaks ei pruugi elektrisõidukite laadimistaristu plaanitud kasv olla piisav nõudluse rahuldamiseks tulevikus. Säästvasse transporti tehtavate suuremate investeeringutega saaks vähendada ka õhu- ja mürasaastet, vähendamaks selle mõju rahvatervisele, eelkõige linnapiirkondades. Digitaalset taristut parandatakse, kuid linna- ja maapiirkondade vaheline lõhe püsib, sest vaid 59 % maapiirkondade majapidamistest on kaetud kiirete lairibavõrkudega. Vanemate vasepõhise infrastruktuuriga võrkude ajakohastamine koos traadita püsiühenduse lahendustega ei ole piisav, et saavutada 2025. aastaks seatud ühenduvuseesmärgid. Tulevaste ühenduvusvajaduste rahuldamiseks tuleb investeerida väga suure läbilaskevõimega võrkudesse (st kiudoptiline võrk) ja asjakohastesse nõudluspoolega seotud meetmetesse.

                  (13)

                  Tšehhi majandus on endiselt üks liidu energiamahukamaid, kuid selle energiatõhusus paraneb vaid aeglaselt, eelkõige ehitussektoris. Energiamahukaimad on tööstus- ja elamukinnisvara sektor. Energiatõhususe parandamine annab võimaluse parandada Tšehhi konkurentsivõimet, vähendades kodumajapidamiste ja ettevõtjate energiakulusid, arendades puhtamat tööstust ja liikudes väärtusahelas ülespoole. Energiasektoris domineerib kivisüsi, mis on CO2-heite suurim allikas ja ohustab oluliselt kohaliku õhu kvaliteeti. Maanteetranspordi kasvuhoonegaaside heide on viimase viie aasta jooksul kõvasti suurenenud. Kliimamuutustega kohanemise ning riskide ennetamise valdkonnas puuduvad õiged meetmed seoses sobiva ennetustegevuse, valmisoleku ja suurõnnetuste suhtes vastupidavusega.

                  (14)

                  Haldus- ja regulatiivne koormus võib mõjuda negatiivselt investeeringutele. Paljud Tšehhi ettevõtjad leiavad, et haldus- ja regulatiivne koormus on investeeringute suur takistus. Kiiresti muutuvad õigusaktid ja keerukad haldusmenetlused on endiselt äritegevuse peamiseks takistuseks. Lepingute jõustamise kulud, maksu- ja tööõiguse sagedased muutmised ja ehituslubade saamise keerukus võivad riigis investeeringuid pärssida. Samuti erineb halduskoormuse suurus piirkonniti oluliselt. Hiljutiste ettepanekute eesmärk on vähendada planeerimismenetluste keerukust, eelkõige suurte taristuprojektide puhul. Lisaks valmistab valitsus sotsiaalpartnerite osalusel 2021. aastaks ette uut ehitusseaduse eelnõu. Kuna toodete turujärelevalve vastutus on jaotatud erinevate organisatsioonide vahel, esineb kattuvusi ja probleeme tõhusa koordineerimise ja tulemusliku koostöö osas.

                  (15)

                  Kuigi läbipaistvuse ja korraldatud koolituste osas on näha paranemist, on riigihanketavad jäänud ajast maha konkurentsivõime osas (tingituna ainult ühe pakkumuse saanud menetluste suurest osatähtsusest) ning seoses kvaliteedikriteeriumide kasutamisega ja vähese usaldusega avaliku sektori asutuste vastu. Valdav enamus riigihankeotsuseid põhineb endiselt madalaimal hinnal, sest strateegilise lähenemisviisi vastuvõtmine on veel pooleli. Suuremat rõhku on pandud tsentraliseeritud hangetele ning jagatud oskusteabele, kuid nende kasutuselevõtmine on vaatamata kinnitust leidnud potentsiaalile üsna aeglane.

                  (16)

                  Tšehhi ei ole veel loonud täielikult toimivat innovatsiooni ökosüsteemi, mis põhineb riigisisesel teadus- ja arendustegevusel. Vaatamata teadus- ja arendustegevuse intensiivistamisele kuulub riik liidu tasandil endiselt nn mõõdukate uuendajate hulka. See mõõdukas tulemuslikkus võib olla seotud sellega, et avalike investeeringute puhul ei ole täielikult sidusat strateegiat, mille abil parandada teadusuuringute tulemuslikkust ning suurendada erasektori ja teadusringkondade koostööd. Tootlikkuse kasv tuleneb peamiselt suurte välismaiste ettevõtjate arvelt, samas kui omamaised ettevõtjad on lisaväärtuse loomises maha jäänud. Pealegi on kasvanud suhteliselt aeglases tempos tootmistegurite kogutootlikkus, mis näitab, kui tõhusalt kasutatakse tootmises kapitali ja tööjõudu. Suurem keskendumine riigisisesele innovatsioonile võib suurendada tootlikkust kogu äritegevuse lõikes, sealhulgas väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate puhul.

                  (17)

                  Liidu vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata kõrvaldada mõningad soovitustes nimetatud puudused, eelkõige 2019. aasta riigiaruande D lisas käsitletud valdkondades. See võimaldaks Tšehhil kõnealuseid vahendeid asjaomaste sektorite puhul võimalikult hästi ära kasutada, võttes arvesse piirkondlikke erinevusi. Selle investeeringu edu tagamiseks on oluline suurendada riigi haldussuutlikkust kõnealuste vahendite haldamisel.

                  (18)

                  Komisjon on Euroopa poolaasta (2019) raames Tšehhi majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2019. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2019. aasta lähenemisprogrammi, 2019. aasta riiklikku reformikava ja varasematel aastatel Tšehhile esitatud soovituste järelmeetmeid. Komisjon ei ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Tšehhi eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust tugevdada liidu üldist majandusjuhtimist, andes riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panuse.

                  (19)

                  Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2019. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja on arvamusel, (6) et Tšehhi täidab eeldatavalt stabiilsuse ja kasvu pakti nõuded,

            SOOVITAB Tšehhil võtta 2019. ja 2020. aastal järgmisi meetmeid:

         1.

            Parandada pensioni- ja tervishoiusüsteemi eelarve pikaajalist jätkusuutlikkust. Võtta vastu menetluses olevad korruptsioonivastased meetmed.

         2.

            Edendada väikelaste emade tööhõivet, parandades sealhulgas taskukohaste lapsehoiuteenuste kättesaadavust, ja ebasoodsas olukorras rühmade tööhõivet. Parandada haridus- ja koolitussüsteemide kvaliteeti ja kaasavust, sealhulgas tehniliste ja digioskuste edendamise ja õpetajakutse propageerimise abil.

         3.

            Keskenduda investeeringutega seotud majanduspoliitikas transpordile, eelkõige selle säästlikkusele, samuti digitaristule ning vähesele CO2-heitele üleminekule ja energiasüsteemi ümberkujundamisele, sealhulgas energiatõhususele, võttes arvesse piirkondlikke erinevusi. Vähendada investeeringutega seotud halduskoormust ja toetada riigihangete puhul rohkem kvaliteedipõhist konkurentsi. Kõrvaldada tõkked, mis takistavad täielikult toimiva innovatsiooni ökosüsteemi arengut.

         Brüssel, 9. juuli 2019

               Nõukogu nimel

               eesistuja

            M. LINTILÄ

         (1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

         (2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 25).

         (3)  ELT C 320, 10.9.2018, lk 12.

         (4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).

         (5)  Tsükliliselt kohandatud eelarvepositsioon, milles ei ole arvesse võetud ühekordseid ja ajutisi meetmeid ning mille komisjon on ümber arvutanud ühiselt kokku lepitud metoodika kohaselt.

         (6)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 2.


title: Nõukogu soovitus, 9. juuli 2019, milles käsitletakse Taani 2019. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse Nõukogu arvamus Taani 2019. aasta lähenemisprogrammi kohta

text:
               5.9.2019

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 301/20

      NÕUKOGU SOOVITUS,
      9. juuli 2019,
      Milles käsitletakse Taani 2019. Aasta riiklikku reformikava ja esitatakse Nõukogu arvamus Taani 2019. aasta lähenemisprogrammi kohta
      (2019/C 301/04)
      EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,
      võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,
      võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,
      võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,
      võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,
      võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,
      võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,
      võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Komisjon võttis 21. novembril 2018 vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2019) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. Euroopa Ülemkogu kiitis 21. märtsil 2019 heaks iga-aastases majanduskasvu analüüsis esitatud prioriteedid. Samuti võttis komisjon 21. novembril 2018 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (2) alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles Taanit ei nimetatud ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

                  (2)

                  2019. aasta aruanne Taani kohta avaldati 27. veebruaril 2019. Selles hinnati Taani edusamme nõukogu poolt 13. juulil 2018 vastu võetud riigipõhiste soovituste (3) täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmete võtmisel ja strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel.

                  (3)

                  Taani esitas 15. märtsil 2019 oma 2019. aasta riikliku reformikava ja 10. aprillil 2019 oma 2019. aasta lähenemisprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

                  (4)

                  Asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi on võetud arvesse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 2014.–2020. aasta programmide koostamisel. Nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 (4) artikliga 23, võib komisjon juhul, kui on vaja toetada asjaomaste nõukogu soovituste rakendamist, nõuda, et liikmesriik vaataks läbi oma partnerluslepingu ja asjaomased programmid ning teeks nende muutmise ettepanekud. Suunistes, kuidas rakendada meetmeid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhususe sidumiseks usaldusväärse majandusjuhtimisega, esitas komisjon täiendavad üksikasjad selle kohta, kuidas ta kõnealust sätet kavatseb kasutada.

                  (5)

                  Taani suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa. Valitsus plaanib oma 2019. aasta lähenemisprogrammis saavutada 2019. ja 2020. aastal valitsemissektori nominaalse eelarvepuudujäägi 0,1 % sisemajanduse koguproduktist (SKP). Ümber arvutatud struktuurse eelarvepositsiooni (5) alusel kavatsetakse keskpika perioodi eelarve-eesmärk – struktuurne eelarvepuudujääk 0,5 % SKPst – programmiperioodi kestel kuni 2025. aastani ületada. 2019. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse langema 2019. aastal 33,4 %-le ja jääma 2020. aastal stabiilseks, kuid tõusma siis 2025. aastaks 37,8 %-ni SKPst. Neid eelarveprognoose toetav makromajanduslik stsenaarium on programmiperioodi ulatuses usutav. Komisjoni 2019. aasta kevadprognoosi põhjal peaks struktuurne eelarvepositsioon olema 2019. aastal ülejäägis 0,9 % SKPst ja 2020. aastal 1,0 % SKPst, mis ületab keskpika perioodi eelarve-eesmärki. Riskid on seotud volatiilsetest eelarvekomponentidest, eelkõige pensionisäästude tootlikkuse maks, saadavate tulude alalaekumisega. Üldiselt on nõukogu prognooside põhjal seisukohal, et Taani täidab 2019. ja 2020. aastal stabiilsuse ja kasvu pakti nõuded.

                  (6)

                  Taani teadusuuringute ja innovatsioonisüsteemi iseloomustavad suured investeeringud, tugev inimressurss ja teaduse tipptase. Kuid teadusuuringute ja innovatsioonimaastik on Taanis koondunud suhteliselt väikesele arvule asjaosalistele, nagu suured ettevõtted ja sihtasutused, enamasti farmaatsia- ja biotehnoloogiasektoris, mis muudab teadusuuringute ja innovatsioonisüsteemi väliste vapustuste suhtes potentsiaalselt haavatavaks. Seepärast on väga innovaatiliste äriühingute laiendamisse investeerimisel veel arenguruumi.

                  (7)

                  Tööjõu pakkumise tagamine demograafiliste ja tehnoloogiliste muutuste ajal ning tööjõu puuduse lahendamine, eelkõige oskustööjõu ja IKT-spetsialistide puhul, on keskse tähtsusega Taanis jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu edendamisel. Reformidel ja investeeringutel, millega suurendatakse kutsehariduse ja -õppe atraktiivsust ja seeläbi selles osalejate määra, on tõenäoliselt positiivne mõju oskustööjõu pakkumisele. Jätkuvad investeeringud täiskasvanute haridusse ja elukestvasse õppesse ning digioskustesse saaksid samuti aidata seda küsimust lahendada. Lisaks oleks kasulik keskenduda marginaliseeritud ja ebasoodsas olukorras olevate rühmade paremale kaasamisele tööturul. See kehtib eelkõige madala haridustasemega noorte, rändetaustaga inimeste, vähenenud töövõime ja puudega inimeste suhtes. Pealegi on rändetaustaga laste haridustase endiselt probleemiks.

                  (8)

                  Vaatamata kvaliteetsetele teedele suurenevad liiklusummikud, eelkõige suurlinnade piirkonnas. Lisaks on vaja vähendada transpordisektoris heidet, mis osutab investeerimisvõimalustele säästvas transporditaristus, et vähendada transpordisektoris heidet ja võidelda liiklusummikutega. See hõlmab ka alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtmist. Ametist lahkuv valitsus on esitanud kava liiklusummikute vähendamiseks suurlinnade piirkondades. Selle kava, mille raames eraldatakse 112 miljardit Taani krooni (peaaegu 6 % SKPst) ajavahemikuks 2020–2030, vastuvõtmine on pooleli.

                  (9)

                  Kuigi Taani majanduse tootlikkuse tase on liidu kõrgeimate hulgas, on tootlikkuse kasv juba aastakümneid aeglustunud. Eksportivate äriühingute tootlikkuse kasv on suurem kui nendel äriühingutel, mis ei konkureeri välisettevõtetega. Kuigi Taani on võtnud meetmeid, et toetada riigisisese suunitlusega teenustesektoris tegutsevate äriühingute tootlikkuse kasvu, on nendes sektorites tootlikkuse kasv ja konkurents endiselt mahajäänud. Taani on rakendanud meetmeid konkurentsi edendamiseks finantssektoris ja jätkanud kommunaalteenuste strateegia elluviimist.

                  (10)

                  Pärast mitu aastat kestnud kiiret hinnatõusu näivad eluasemehinnad liiga kõrged, eelkõige peamistes linnapiirkondades. 2018. aastal hinnatõus siiski aeglustus. Vaatamata kodumajapidamiste võla ja kasutatava tulu suhtarvu püsivale vähenemisele, on see endiselt liidu kõrgeim. Muutuva intressimäära ja pikendatud tagasimaksegraafikuga hüpoteeklaenude osatähtsus väheneb järkjärgult, kuid on endiselt suur. Näib, et uued makrotasandi usaldatavusmeetmed on ohjeldanud väga suurte võla ja sissetuleku ning laenu ja väärtuse suhtarvudega uute hüpoteeklaenude võtmise suurenemist. Taani ametiasutused on viimastel aastatel käivitanud ka vastutsüklilise kapitalipuhvri ja rakendanud meetmeid pankade kriisitaluvuse suurendamiseks ning on võtnud vastu kinnisvaramaksureformi (jõustub 2021. aastast), millega lõpetatakse protsüklilise kinnisvaramaksusüsteemi kasutamine. Sellegipoolest ohustab laenusumma ja sissetuleku väga kõrgete suhtarvude, suure võlakoormuse juures intressimäära suure tundlikkuse ja ülehinnatud eluasemete kombinatsioon majandus- ja finantsstabiilsust ning seega on pidev järelevalve põhjendatud.

                  (11)

                  Rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamine on muutunud Taani jaoks esmatähtsaks suure rahapesuskandaali tõttu, milles osales Taani suurim finantsasutus. Taani parlament on sõlminud poliitilised kokkulepped, mis käsitlevad järelevalve tugevdamist ja uut rahapesuvastast paketti, mis sisaldab rahapesu ja terrorismi rahastamise vastase võitluse strateegiat. Strateegia toetub kaheksale sambale, mis hõlmavad järelevalveasutuste, rahapesu andmebüroo üksuse ja muude asjaomaste sidusrühmade koostöö parandamist. Ent probleeme on endiselt ja finantsjärelevalve peab veel vastu võtma lisameetmed ja suunised selle kohta, kuidas tugevdada nendes valdkondades järelevalvet. Kui need meetmed vastu võetakse, tuleks pöörata tähelepanu nende tulemuslikule rakendamisele.

                  (12)

                  Liidu vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata kõrvaldada mõningad soovitustes nimetatud puudused, eelkõige 2019. aasta riigiaruande D lisas käsitletud valdkondades. See võimaldaks Taanil neid vahendeid nimetatud sektorites parimal viisil kasutada, võttes arvesse piirkondlikke erinevusi.

                  (13)

                  Komisjon on Euroopa poolaasta (2019) raames Taani majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud tulemused 2019. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2019. aasta lähenemisprogrammi ja 2019. aasta riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Taanile esitatud soovituste järelmeetmeid. Komisjon ei ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Taani eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust tugevdada liidu üldist majandusjuhtimist, andes riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panuse.

                  (14)

                  Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2019. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja on arvamusel, (6) et Taani täidab eelduste kohaselt stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid,

            SOOVITAB Taanil võtta 2019. ja 2020. aastal järgmisi meetmeid.

         1.

            Keskenduda investeeringutega seotud majanduspoliitikas haridusele ja oskustele, teadusuuringutele ja innovatsioonile, et laiendada innovatsioonibaasi nii, et see hõlmaks rohkem ettevõtteid, ning säästvale transpordile, et võidelda liiklusummikutega.

         2.

            Tagada rahapesuvastase raamistiku tulemuslik järelevalve ja jõustamine.

         Brüssel, 9. juuli 2019

               Nõukogu nimel

               eesistuja

            M. LINTILÄ

         (1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

         (2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 25).

         (3)  ELT C 320, 10.9.2018, lk 16.

         (4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).

         (5)  Tsükliliselt kohandatud eelarvepositsioon, milles ei ole arvesse võetud ühekordseid ja ajutisi meetmeid ning mille komisjon on ümber arvutanud ühiselt kokku lepitud metoodika kohaselt.

         (6)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 2.


title: Nõukogu soovitus, 9. juuli 2019, milles käsitletakse Saksamaa 2019. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Saksamaa 2019. aasta stabiilsusprogrammi kohta

text:
               5.9.2019

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 301/24

      NÕUKOGU SOOVITUS,
      9. juuli 2019,
      milles käsitletakse Saksamaa 2019. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Saksamaa 2019. aasta stabiilsusprogrammi kohta
      (2019/C 301/05)
      EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,
      võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,
      võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,
      võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,
      võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,
      võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,
      võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,
      võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Komisjon võttis 21. novembril 2018 vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2019) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. Euroopa Ülemkogu kiitis 21. märtsil 2019 heaks iga-aastases majanduskasvu analüüsis esitatud prioriteedid. 21. novembril 2018 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles nimetati Saksamaad ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta, mille Euroopa Ülemkogu kiitis heaks 21. märtsil 2019. Nõukogu võttis 9. aprillil 2019 vastu soovituse euroala majanduspoliitika kohta (3) („euroala 2019. aasta soovitus“), milles esitatakse viis euroala soovitust („euroala soovitused“).

                  (2)

                  Kuna Saksamaa rahaühik on euro ning majandus- ja rahaliidu riigid on üksteisega tihedalt seotud, peaks Saksamaa tagama allpool esitatud soovitustes 1 ja 2 kajastuva euroala 2019. aasta soovituse täieliku ja õigeaegse täitmise. Eelkõige aitavad investeerimismeetmed ja palkade kasvu toetamine tegeleda euroala esimese soovitusega, mis käsitleb euroala tasakaalustamist, ning maksustamise suunamine tööjõult mujale aitab täita euroala kolmandat soovitust tööturu toimimise kohta.

                  (3)

                  2019. aasta aruanne Saksamaa kohta avaldati 27. veebruaril 2019. Selles hinnati Saksamaa edusamme nõukogu poolt 13. juulil 2018 vastu võetud riigipõhiste soovituste (4) täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmete võtmisel ja strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi, mille tulemused avaldati samuti 27. veebruaril 2019. Komisjon järeldas oma analüüsi põhjal, et Saksamaal esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige on aeglaselt kahanev jooksevkonto ülejääk jätkuvalt suur ja sellel on piiriülene mõju. Ülejääk vähenes pisut 2018. aastal tänu sisenõudluse suurenemisele ja eelduste kohaselt jätkab see järgnevatel aastatel järk-järgult vähenemist, jäädes samas ülespoole makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse raames kehtestatud künnisväärtust. Ülejääk kajastab siseinvesteeringute madalat taset võrreldes säästudega nii era- kui ka avalikus sektoris. On võetud meetmeid era- ja avaliku sektori investeeringute suurendamiseks ning need ongi oluliselt suurenenud. See on kaasa aidanud sisenõudluse suurenemisest tulenevale kasvule. Sellest hoolimata oleks võinud eeldada, et investeeringute ja tarbimise osakaal sisemajanduse koguproduktis (SKP) suureneb rohkem, kuna rahastamistingimused on soodsad, avalikus sektoris, eriti omavalitsuste tasandil, on tegemata hulk investeeringuid ja eelarvepoliitiliselt on manööverdamisruumi. Tööturu pingestumisega seoses toimus mõningane palgakasv, ent reaalpalkade kasv on jäänud tagasihoidlikuks.

                  (4)

                  Saksamaa esitas oma 2019. aasta riikliku reformikava 16. aprillil 2019 ja oma 2019. aasta stabiilsusprogrammi 17. aprillil 2019. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

                  (5)

                  Asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi on võetud arvesse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 2014.–2020. aasta programmide koostamisel. Nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 (5) artikliga 23, võib komisjon juhul, kui on vaja toetada asjaomaste nõukogu soovituste rakendamist, nõuda, et liikmesriik vaataks läbi oma partnerluslepingu ja asjaomased programmid ning teeks nende muutmise ettepanekud. Suunistes, kuidas rakendada meetmeid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhususe sidumiseks usaldusväärse majandusjuhtimisega, esitas komisjon täiendavad üksikasjad selle kohta, kuidas ta kõnealust sätet kavatseb kasutada.

                  (6)

                  Saksamaa suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa. Valitsuse 2019. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks eelarveülejääk jääma 2019.–2023. aastal ½ % ja ¾ % vahele SKPst. Ümberarvutatud struktuursest eelarvepositsioonist (6) nähtub, et keskpika perioodi eelarve-eesmärk, milleks on struktuurne puudujääk 0,5 % SKPst, ületatakse programmiperioodi kestel ka edaspidi. 2019. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse langema 2019. aastal allapoole aluslepingus sätestatud kontrollväärtusest 60 % SKPst ja jätkama langust, jõudes 2023. aastal 51¼ %-ni SKPst. Nende eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on optimistlik. Komisjoni 2019. aasta kevadprognoosi põhjal peaks struktuurne eelarvepositsioon olema 2019. aastal ülejäägis 1,1 % SKPst ja 2020. aastal 0,8 % SKPst, mis ületab keskpika perioodi eelarve-eesmärki. Prognoosi põhjal jätkub kindlalt valitsemissektori võla kahanemine. Üldiselt on nõukogu prognooside põhjal seisukohal, et Saksamaa täidab 2019. ja 2020. aastal stabiilsuse ja kasvu pakti nõuded. Pidades kinni keskpika perioodi eelarve-eesmärgist peaks riik samal ajal veel kindlasti kasutama eelarve- ja struktuuripoliitikat era- ja avaliku sektori investeeringute püsivaks suurenemiseks, eelkõige piirkondlikul ja omavalitsuste tasandil.

                  (7)

                  Avaliku ja erasektori investeeringud suurenesid 2018. aastal jõuliselt, kuid investeeringute suhe jääb alla euroala keskmise. Avaliku sektori investeeringud kasvasid 2018. aastal nominaalselt 7,7 % ja reaalväärtuses 3,8 %, kuid vaja on veelgi suuremaid jõupingutusi, et kõrvaldada suur investeeringute mahajäämus, eelkõige taristusse ja haridusse tehtavate investeeringute puhul. Pärast negatiivsete kasvumäärade perioodi on avaliku sektori investeeringute reaalkasv viimase kolme aasta jooksul olnud positiivne. Nominaalsed investeeringud omavalitsuste tasandil suurenesid ainuüksi 2018. aastal peaaegu viiendiku võrra. Selle põhjuseks on valitsuse jõupingutused investeeringute suurendamisel. Investeeringud omavalitsuste tasandil jäid siiski väiksemaks kui amortisatsioon. Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW) 2019. aasta omavalitsuste komisjoni andmetel oli kogunenud mahajäämus investeeringutes 2018. aastaks 4 % SKPst. Koos soodsa eelarvepositsiooniga viitab olukord sellele, et investeeringuid on võimalik suurendada kõikidel valitsemistasanditel, eelkõige piirkondlikul ja omavalitsuste tasandil. Avaliku sektori taristuinvesteeringuid pidurdavad endiselt omavalitsuste tasandi mahu- ja planeerimispiirangud. Nende piirangute ületamiseks on võetud meetmeid, kuid käegakatsutavaid tulemusi ei ole veel saavutatud. Lisaks saab paremaks muuta avaliku sektori digiteenuseid ja riigihankeid. Märgatavalt on suurenenud erainvesteeringud, kuid mitte kõigi varaliikide lõikes. Seadmetesse investeerimine on rekordiliselt suure tootmisvõimsuse rakendamise tingimustes jõudsalt kasvanud. Eluasemeinvesteeringute maht on jätkuvalt suur. Samas tulevad ehitussektorist teated mahupiiridest ja hinnatõusust. Mitteeluhoonete ehitus on tegelikkuses väga tagasihoidlikult kasvanud, mis viitab sellele, et esmavajaliku taristu puhul ei ole majanduse vajadustega sammu peetud.

                  (8)

                  Avaliku sektori kulutused haridusele olid 2017. aastal 4,1 % SKPst, mis on alla liidu keskmise 4,6 % SKPst. Haridusele kulutati 9,3 % kõigist valitsemissektori kuludest, mis jääb samuti alla liidu keskmise (10,2 %). Kulutused haridusele ja teadustegevusele moodustasid 2017. aastal 9 % SKPst, mis jäi alla riiklikule eesmärgile 10 % SKPst. Isegi kui kulutused haridusele reaalväärtuses suurenesid, suurenes investeeringute mahajäämus demograafiliste muutuste tõttu veelgi. Seadusandlikud muudatused, mis võimaldavad föderaalvalitsusel lisaks liidumaade poolt eraldatud ressurssidele teha digitaalharidusse otseinvesteeringuid (DigitalPakt), on paljulubavad, kuid ei ole veel tulemusi andnud. Riikliku rahastamise kaudu tuleb lahendada muid probleeme, nagu õpilaste suurenev arv, õpetajate nappus, digiüleminek ning alushariduse ja lapsehoiuteenuste jätkuv laienemine. Täiendavad kulutused haridusele, teadusuuringutele ja innovatsioonile on Saksamaa potentsiaalse majanduskasvu suurendamise ja tehnoloogiliste muutustega kohanemise seisukohast äärmiselt tähtsad.

                  (9)

                  Saksamaa on viimastel aastatel teinud edusamme oma teadus- ja arendustegevuse intensiivsuse suurendamisel, peamiselt tänu suurte ettevõtete teadus- ja arendustegevuse kulude suurenemisele, eelkõige kesk-/kõrgtehnoloogilistes tootmissektorites ja eriti autotööstuses. Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEd) teadus- ja arendustegevuse intensiivsus on tugevasti alla liidu keskmise ja jääb endiselt maha. VKEd saavad koostööst riiklike teadusasutustega üldiselt vähem kasu kui suurettevõtted. Ettevõtlusalast innovatsiooni takistavad need kaks tegurit, mis on pikalt olnud langustrendis. Teadus- ja arendustegevusse tehtavad täiendavad investeeringud on olulised mitte ainult selleks, et suurendada innovatsioonisuutlikkust kogu majanduses ja suurendada tootlikkust, vaid ka selleks, et hõlbustada üleminekut vähese CO2-heitega ringmajandusele, eelkõige seoses säästva transpordi, keskkonnahoidliku energiatehnoloogia, ökoinnovatsiooni ja ringlussevõtuga, ning suurendada veelgi riikliku teadustegevuse tulemuslikkust ja selle panust nimetatud eesmärkide saavutamisse.

                  (10)

                  Saksamaa majanduse digiüleminek edeneb aeglaselt ning VKEd kohanevad digitehnoloogiaga aeglaselt. Saksamaa on maha jäänud väga suure läbilaskevõimega (gigabiti kiirusel) lairibaühenduse kasutuselevõtmisel riiklikul tasandil ja eelkõige maapiirkondades, kus suuremad investeeringud võivad tootlikkuse kasvu suurendada. Ainult 9 % Saksamaa leibkondadest (2018. aasta keskel) on hõlmatud suure jõudlusega kiudoptiliste juurdepääsuvõrkudega, samas kui liidu keskmine on 30 %. Selle asemel on turgu valitseva ettevõtja eelistatav tehnoloogiline lahendus jätkuvalt olemasolevate vaskkaablivõrkude ajakohastamine (vektoreerimine). Kuigi paljude teenuste jaoks on vaja väga kiiret ühendust, ei olnud 2017. aastal 23 700 äriparki kiudoptilisse võrku ühendatud ning 28 %-l kõigist ettevõtetest puudus juurdepääs vähemalt 50-megabitisele kiudoptilisele võrgule. Sellise ühenduse puudumine pärsib investeerimist, eriti VKEde puhul, kellest suur osa paikneb maal või linnalähedastes piirkondades. Riiklik sekkumine ülikiire lairibaühenduse (≥ 100 Mbit/s) taristu kasutuselevõttu maapiirkondades on endiselt väga oluline ning tuleks uurida erinevaid võimalusi, mis lähevad toetustest kaugemale. Digitaalsete avaliku sektori teenuste ja e-tervise teenuste pakkumine jääb tublisti allapoole liidu keskmist. Ainult 43 % Saksamaa internetikasutajatest kasutas 2018. aastal e-valitsuse teenuseid (samas kui liidu keskmine on 64 %). E-tervise puhul on 7 % sakslastest kasutanud internetis pakutavaid tervishoiu- ja hooldusteenuseid (samas kui liidu keskmine on 18 %). E-retsepti kasutab 19 % perearstidest (liidus keskmiselt 50 %).

                  (11)

                  Saksamaal on vaja rohkem investeeringuid transporditaristusse ja keskkonnahoidliku liikuvuse lahendustesse, et lahendada liikuvuse ja õhu kvaliteediga seotud probleemid ning toetada kliimamuutuste leevendamist ja nendega kohanemist. Maanteetranspordist tulenevad kasvuhoonegaaside heitkogused on viimase viie aasta jooksul suurenenud. Õhu kvaliteet Saksamaal tekitab tõsist muret, eriti linnapiirkondades, kus liiklus tekitab ligikaudu 60 % kahjulikest NOx heidetest. Kaubaveos võiks olla kasu paremini läbimõeldud mitmeliigilistest lahendustest. Autod on endiselt igapäevase pendelrände jaoks kaugelt kõige rohkem kasutatavad transpordivahendid ja keskmine liiklusummikutes veedetud aeg on umbes 30 tundi aastas. Ummikud ja parkimiskoha otsimine lähevad maksma hinnanguliselt 110 miljardit eurot aastas ehk ligikaudu 4 % Saksamaa SKPst. Kuigi alternatiivkütuseid kasutavate sõidukite arv on uute registreerimiste puhul kõige enam kasvanud, on nende arv endiselt väike. Ühisauto kasutamist ja auto jagamist kasutatakse endiselt väga vähe. Akude ja kriitilise tähtsusega toorainete uute tarneahelate jaoks on vaja märkimisväärseid avaliku ja erasektori investeeringuid.

                  (12)

                  Saksamaa elektrivõrgud liiguvad tasapisi taastuvenergia tootmise poole ning endiselt on vaja märkimisväärseid investeeringuid ülekande- ja jaotusvõrkudesse. Märkimisväärne viivitus paljude projektide elluviimisel on Saksamaa ja Euroopa elektrivõrkude ning elektriturgude jaoks kaasa toonud märkimisväärseid kulusid. 2009. aasta energiavõrkude laiendamise seaduses kindlaksmääratud võrgu laiendamise kavadest 1 800 km ulatuses on 2018. aasta teise kvartali seisuga laiendusi teostatud vaid ligikaudu 800 km ulatuses, seda osaliselt avalikkuse vastuseisu tõttu. Viivitused võrgu laiendamisel põhjustavad suuremaid ülekoormuskulusid ja lisamoonutusi turu toimimises nii Saksamaal kui ka piiriüleselt. Investeeringud energiavõrkudesse, mis edendavad sektorite ühendamist, mitmekesistamist ja asjakohase võrgutaristu loomist, on energiasüsteemi paindlikkuse ja majanduse eri sektorite parema integreerimise seisukohast väga olulised, eriti energia- ja kliimaeesmärkide saavutamise seisukohalt.

                  (13)

                  Eluasemed on Saksamaal muutunud vähem taskukohaseks. Alates 2015. aastast on nii üüri- kui ka eluasemehinnad kasvanud kiiremini kui nende pikaajaline keskmine, seda eriti suurtes linnades. 2017. aastal oli Saksamaal 65-aastaste ja vanemate inimeste eluasemekulude koormus ülemäärane 20 %-l (st eluasemekulud moodustasid üle 40 % nende netosissetulekust), võrreldes 10 %-ga 65-aastastest ja vanematest eurooplastest. Kõige madalama sissetulekuga elanikkonna liiga suurte eluasemekulude määr oli 10 protsendipunkti üle liidu keskmise (35,3 %). Valitsus reageeris teatavate meetmetega, sealhulgas üürihindade tõusu piiramine (Mietpreisbremse), uue kinnisvara ostmise toetusskeemiga (Baukindergeld), samuti muutes seadust, mis võimaldaks sotsiaalkorterite ehitamist föderaalsel tasandil rahaliselt toetada. Sellest hoolimata valmib uusi eluruume endiselt nõudlusest oluliselt vähem ja tunduvalt vähem valitsuse seatud eesmärgist, milleks on 375 000 eluaset aastas. Vaja võib olla täiendavaid meetmeid, näiteks nagu sotsiaaleluruumide ehitamise kiirendamine, transpordivõimaluste parandamine ning maakasutuse ja ehitusvaldkonna reguleerimise reformimine.

                  (14)

                  Saksamaa on siseturust eriti palju kasu saanud ja mängib olulist rolli selle edasises arengus. Siiski on Saksamaa ettevõtlusteenuste sektoris konkurentsitõkked võrreldes teiste liikmesriikidega endiselt kõrged. See puudutab erinevaid valdkondi, sh reguleeritud kutsealad, näiteks arhitektuur, inseneriteenused ja õigusteenused, kus konkurentsi pärsivad reguleerivad piirangud, näiteks kutseala reserveerimine ning hindade ja tasude reguleerimine. Samas on ka reguleerimata ettevõtlusteenuste puhul teiste liikmesriikidega võrreldes rohkem üldist ettevõtluskeskkonda puudutavaid piiranguid. Ettevõtlusteenuste reguleerimise muutmine konkurentsi edendamiseks suurendaks investeeringute ja majandustegevuse tõhusust ja tulemuslikkust.

                  (15)

                  Pärast mõningast edasiminekut eelnevatel aastatel on Saksamaa maksusüsteemi reformimisel erainvesteeringute ja majanduskasvu edendamiseks tehtud viimase aasta jooksul vähe edusamme. Maksusüsteem on jätkuvalt keerukas, moonutab otsuste tegemist, nt tööturul osalemise, investeeringute ja rahastamisega seoses, ning võiks pakkuda tõhusamaid investeerimis- ja tarbimisstiimuleid. Rohkem edusamme on tehtud tööjõu maksustamisel, kuid andmetes see veel ei kajastu. Endiselt on võimalik veel vähendada konkurentsi moonutavat tööjõu maksustamist, suunates maksukoormuse tööjõult tuluallikatele, mis toetaksid kaasavamat ja jätkusuutlikumat majanduskasvu. Tööjõu maksustamine 2018. aastal (maksukiil) oli jätkuvalt liidu kõrgeimate seas nii keskmise palgaga kui ka madalapalgaliste töötajate puhul. Töötajate sotsiaalkindlustusmaksed on võrreldes muude riikidega eriti suured ning moodustavad kokku umbes kaks kolmandikku maksukiilust, samas kui tulumaks moodustab ühe kolmandiku. Kuid keskkonnamaksude tulu osakaal SKPst on liidu madalaimate hulgas. Piirkonniti erinevad kapitalikulud ja keskmine tegelik äriühingu tulumaksu määr on liidu kõrgeimate seas. Keskmine tegelik maksumäär oli 28,8 % (riigi koondnäitaja), võrreldes liidu keskmisega, mis oli 20 %. Äriühingu tulumaksu, kohaliku ettevõtlusmaksu ja solidaarsusmaksu koosmõju muudab äriühingu maksustamise süsteemi keerukaks, suurendab maksude haldamise kulusid ning moonutab investeerimise taset ja piirkondade valikut. Lisaks sellele moonutab äriühingu tulumaks rahastamisotsuseid, mis kalduvad laenuraha kasuks ja millega 2017. aasta andmete kohaselt ollakse liidus kolmandal kohal. Kapitalikulude vähendamine võib suurendada erainvesteeringuid ja tugevdada suhteliselt vähearenenud riskikapitaliturgu.

                  (16)

                  Tööturg on jätkuvalt tugev, kuid teatavate rühmade tööturupotentsiaal on alakasutatud. 20–64aastaste tööhõive määr oli 2018. aasta neljandas kvartalis 79,9 %, mis on üks kõrgemaid liidus. 2019. aasta alguseks oli tööpuudus langenud rekordiliselt madalale (3,2 %-ni). Suur vabade töökohtade arv ja tööjõupuudus muutuvad üha ilmsemaks ning mõnes piirkonnas ja sektoris piirab see tootmist märkimisväärselt. Samas kasutatakse teatavate rühmade (nt naised ja rändetaustaga inimesed) tööturupotentsiaali liiga vähe. Saksamaal on osalise tööajaga töötavate naiste osakaal väga suur (46,7 %). Tööjõumaksud on Saksamaal suhteliselt kõrged, seda ka madalapalgaliste puhul. Erireeglid, millega reguleeritakse abielus paaride ühise tulu maksustamist (Ehegattensplitting), pärsivad leibkonna teise palgasaaja huvi pikema tööaja vastu. Rändetaustaga inimestel on oluliselt madalam tööhõive tase kui kohaliku taustaga inimestel, eriti suur on lõhe naiste hulgas. On võetud meetmeid, et toetada pagulaste integreerimist tööturule, kuid endiselt on probleeme, sealhulgas nende puudulik saksa keele oskus, puuduv või mitteülekantav kvalifikatsioon, laste ja sugulastega seotud hoolduskohustused ning puuduvad kogemused Saksamaa tööturu mitteametlike tavadega.

                  (17)

                  Beebibuumi põlvkonna pensionile jäämine mõjutab Saksamaad rohkem kui teisi liikmesriike. Pikas perspektiivis paneb see demograafiline muutus Saksamaa riigi rahanduse surve alla, võib muuta küsitavaks pensionide piisavuse ning suurendada praegu väiksearvulise vaesusriskis või sotsiaalselt tõrjutud vanemaealise elanikkonna (65aastased ja vanemad) arvu. Eelduste kohaselt on 2040. aastaks Saksamaa riiklike pensionikulude suurenemine osakaaluna SKPst üks suurimaid liidus (kuni 1,9 protsendipunkti SKPst), samas kui 2018. aasta rahvastiku vananemise aruande (Euroopa Komisjon, 2018d) kohaselt väheneb riigipensionide hüvitisemäär 4,4 protsendipunkti võrra, langedes 37,6 %-le. Hiljutised pensionireformid suurendasid teatavate rühmade hüvitisi, kuid ei ole selge, kas saavutatud sotsiaalne kasu on vastavuses kaasnevate märkimisväärsete eelarvekuludega. Valitsus kehtestas ka kaks „piirmäära“ (doppelte Haltelinie): aastani 2025 on maksimaalne pensioni sissemaksete määr 20 % ja miinimumtulu asendusmäär 48 %. Neist piirmääradest kinnipidamine eeldab märkimisväärseid rahaeraldisi, mis suurendab veelgi nooremate põlvkondade koormust. Lisaks on probleemiks madala sissetulekuga töötajate pensionisissetuleku piisavus.

                  (18)

                  Hoolimata üha suurenevast tööjõupuudusest on reaalpalga kasv tagasihoidlik, samas kui nominaaltulu suurenes 2018. aastal 3,1 %. Lisaks sellele suurendas tööhõive suurem kasv paremini tasustatud täistööajaga töökohtade arvestuses ja osalise tööajaga töö osakaalu vähenemine kogutööhõives 2018. aasta üldist palgakasvu, mis samuti edestas veidi tootlikkuse kasvu. Kollektiivläbirääkimistega kaetus vähenes jätkuvalt (2016.–2017. aastal 2 protsendipunkti võrra), 49 %-ni läänes ja 34 %-ni idas. Sektorite kaetus on väga erinev, paremini on hõlmatud avalik sektor ja tööstus, kuid teenustesektori kaetus on palju väiksem. Madalapalgalised töötajad on 2015. aastast kasutusele võetud miinimumpalgast üldiselt kasu saanud. Tulude jaotuse alumises osas, eriti kahes madalamas palgadetsiilis, tõusid tunnipalgad oluliselt. Madalapalgaliste töötajate osakaal oli 2017. aastal 22,5 %, mis on oluliselt üle liidu keskmise. Ainult minitöökohtadel töötavate inimeste arv vähenes 2010.–2018. aastal 6,8 % ja sotsiaalkindlustusega kaetud tööhõive suurenes samal perioodil ligikaudu 18,1 %. Palgakasvu soodustavate tingimuste edendamine toetaks sisenõudlust ja aitaks kaasa euroala tasakaalustamisele.

                  (19)

                  Sotsiaalne ülesliikuvus hariduse kaudu ei ole Saksamaal levinud. Riiklikud allikad kinnitavad, et sotsiaal-majandusliku tausta mõju vähendamisel haridustulemustele on tehtud vähe edusamme. Saksamaa on saavutanud edu hiljuti saabunud rändajate ja pagulaste integreerimisel haridusse ja koolitusse. Siiski on rändetaustaga inimestel tavaliselt suuremad probleemid kui kohaliku taustaga õpilastel (vaadates nt koolist väljalangemise määra ja raskusi õpipoisiõppekohtade leidmisel). Üha heterogeensemaks muutuvad klassid nõuavad arvestatavaid jõupingutusi õpetajate tagamiseks ajal, mil õpetajate nappus on niigi märkimisväärne. Tööturu edasise toimimise jaoks on eriti oluline töötajate osalemine täiskasvanuõppes, eriti nende 6,2 miljoni inimese puhul, kellel puudub elementaarne lugemis- ja kirjutamisoskus.

                  (20)

                  Kuigi vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate inimeste arv on pärast 2014. aasta haripunkti vähenenud, on võimaluste võrdsusega seotud probleemid jäänud samaks. 2017. aastal oli vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse risk madala kvalifikatsiooniga vanemate lastel 67 protsendipunkti suurem kui kõrge kvalifikatsiooniga vanemate lastel. See erinevus on oluliselt suurem kui liidus keskmiselt (53,9 protsendipunkti).

                  (21)

                  Liidu vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata kõrvaldada mõningad soovitustes nimetatud puudused, eelkõige 2019. aasta riigiaruande D lisas käsitletud valdkondades. See võimaldaks Saksamaal kõnealuseid vahendeid asjaomaste sektorite puhul võimalikult hästi ära kasutada, võttes arvesse piirkondlikke erinevusi.

                  (22)

                  Komisjon on Euroopa poolaasta (2019) raames Saksamaa majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2019. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2019. aasta stabiilsusprogrammi, 2019. aasta riiklikku reformikava ja varasematel aastatel Saksamaale esitatud soovituste järelmeetmeid. Komisjon ei ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Saksamaa eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust tugevdada liidu üldist majandusjuhtimist, andes riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panuse.

                  (23)

                  Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2019. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja on arvamusel, (7) et Saksamaa täidab eelduste kohaselt stabiilsuse ja kasvu pakti nõuded.

                  (24)

                  Nõukogu on komisjoni põhjalikust analüüsist ja kõnealusest hindamisest lähtudes 2019. riikliku reformikava ja 2019. stabiilsusprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel antud nõukogu soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1 ja 2. Need soovitused aitavad järgida ka euroala 2019. aasta soovitusi, eelkõige euroala esimest soovitust. Soovituses 1 osutatud eelarvepoliitilised meetmed aitavad muu hulgas tegeleda jooksevkonto ülejäägiga seotud tasakaalustamatusega,

            SOOVITAB Saksamaal võtta 2019. ja 2020. aastal järgmisi meetmeid:

         1.

            Kasutada keskpika perioodi eesmärki silmas pidades eelarve- ja struktuuripoliitilisi vahendeid, et saavutada era- ja avaliku sektori investeeringute jätkusuutlik kasv, eelkõige piirkondlikul ja omavalitsuste tasandil. Keskenduda investeeringutega seotud majanduspoliitikas haridusele; teadusuuringutele ja innovatsioonile; digiüleminekule ja ülikiirele lairibaühendusele; säästvale transpordile ning energiavõrkudele ja taskukohasele eluasemele, võttes arvesse piirkondlikke erinevusi. Nihutada maksukoormus tööjõult allikatele, mis pärsivad kaasavat ja jätkusuutlikku majanduskasvu vähemal määral. Tugevdada konkurentsi äriteenuste sektoris ja reguleeritud kutsealadel.

         2.

            Vähendada pikemat tööaega pärssivaid tegureid, nagu suur maksukiil, eelkõige madalapalgaliste töötajate ja leibkondade teiste palgasaajate puhul. Võtta meetmeid pensionisüsteemi pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamiseks, säilitades samal ajal selle piisavuse. Luua kiiremat palgakasvu soodustavad tingimused, võttes seejuures arvesse sotsiaalpartnerite rolli. Parandada ebasoodsas olukorras olevate rühmade haridustulemusi ja oskuste taset.

         Brüssel, 9. juuli 2019

               Nõukogu nimel

               eesistuja

            M. LINTILÄ

         (1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

         (2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

         (3)  ELT C 136, 12.4.2019, lk 1.

         (4)  ELT C 320, 10.9.2018, lk 19.

         (5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).

         (6)  Tsükliliselt kohandatud eelarvepositsioon, milles ei ole arvesse võetud ühekordseid ja ajutisi meetmeid ning mille komisjon on ümber arvutanud ühiselt kokku lepitud metoodika kohaselt.

         (7)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.