title: Euroopa demokraatia sihtkapital Euroopa Parlamendi 29. märtsi 2012 . aasta soovitus nõukogule Euroopa demokraatia sihtkapitali võimaliku loomise korraldamise kohta (2011/2245(INI))

text:
               6.9.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               CE 257/13

         Neljapäev, 29. märts 2012Euroopa demokraatia sihtkapital
   P7_TA(2012)0113
   Euroopa Parlamendi 29. märtsi 2012. aasta soovitus nõukogule Euroopa demokraatia sihtkapitali võimaliku loomise korraldamise kohta (2011/2245(INI))
   2013/C 257 E/03

      Euroopa Parlament,

               —

               võttes arvesse Alexander Graf Lambsdorffi fraktsiooni ALDE nimel tehtud ettepanekut võtta vastu soovitus nõukogule Euroopa demokraatia sihtkapitali võimaliku loomise korraldamise kohta (B7-0391/2011),

               —

               võttes arvesse oma 7. juuli 2011. aasta resolutsiooni demokratiseerimist toetava ELi välispoliitika kohta (1),

               —

               võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2, 6, 8 ja 21,

               —

               võttes arvesse oma 14. detsembri 2011. aasta resolutsiooni Euroopa naabruspoliitika läbivaatamise kohta (2) ja eelkõige selle lõiget 10,

               —

               võttes arvesse oma 7. aprilli 2011. aasta resolutsioone Euroopa naabruspoliitika idamõõtme läbivaatamise kohta (3) ja Euroopa naabruspoliitika lõunamõõtme läbivaatamise kohta (4),

               —

               võttes arvesse oma 16. detsembri 2010. aasta resolutsiooni aastaaruande kohta, mis käsitleb inimõigusi maailmas 2009. aastal ja Euroopa Liidu poliitikat selles valdkonnas (5),

               —

               võttes arvesse oma 25. aprilli 2002. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta nõukogule ja Euroopa Parlamendile Euroopa Liidu rolli kohta inimõiguste ja demokratiseerimise edendamisel kolmandates riikides (6),

               —

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1889/2006 rahastamisvahendi loomise kohta demokraatia ja inimõiguste edendamiseks kogu maailmas (demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend) (7),

               —

               võttes arvesse kõiki Euroopa Liidu ja kolmandate riikide vahelisi lepinguid ning kõnealustes lepingutes sisalduvaid inimõiguste ja demokraatia klausleid,

               —

               võttes arvesse nõukogu 18. mai 2009. aasta järeldusi, milles käsitletakse demokraatliku valitsemistava toetamist täiustatud ELi raamistiku suunas,

               —

               võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2009. aasta järeldusi demokraatia toetamise kohta ELi välissuhetes, nõukogu 13. detsembri 2010. aasta järeldusi, millega koos esitati 2010. aasta eduaruanne ja katseriikide nimekiri, ning 20. juuni 2011. aasta järeldusi Euroopa naabruspoliitika kohta,

               —

               võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning komisjoni 25. mai 2011. aasta ühisteatist uue lähenemisviisi kohta muutuvale naabrusele (COM(2011)0303),

               —

               võttes arvesse komisjoni ühisteatist „Partnerlus Vahemere lõunapiirkonnaga demokraatia ja ühise heaolu nimel” (COM(2011)0200),

               —

               võttes arvesse 20. juunil 2011. aastal toimunud välisasjade nõukogu 3101. istungil vastu võetud järeldusi Euroopa naabruspoliitika kohta,

               —

               võttes arvesse 1. detsembril 2011. aastal toimunud välisasjade nõukogu 3130. istungil vastu võetud järeldusi Euroopa demokraatia sihtkapitali kohta,

               —

               võttes arvesse komisjoni demokratiseerimise ja inimõigustega seotud temaatilisi ja geograafilisi rahastamisvahendeid, nagu demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend (EIDHR) ja Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument (ENPI),

               —

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi presidendile Jerzy Buzekile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile Catherine Ashtonile saadetud 25. novembri 2011. aasta toetuskirja Euroopa demokraatia sihtkapitali loomiseks,

               —

               võttes arvesse kodukorra artikli 121 lõiget 3 ja artiklit 97,

               —

               võttes arvesse väliskomisjoni raportit ning arengukomisjoni arvamust (A7-0061/2012),

               A.

               arvestades, et ELi aluslepingutes on üldised inimõigused ja demokraatia kuulutatud liidu põhiväärtusteks ning liidu välistegevuse põhimõteteks ja eesmärkideks;

               B.

               arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 8 on sätestatud soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise põhimõte väitega, et kõigi oma asjaomaste meetmete puhul on liidu eesmärk meeste ja naiste ebavõrdsuse kaotamine ja võrdõiguslikkuse edendamine;

               C.

               arvestades, et nõukogu kinnitas ELi tegevuskavas demokraatia toetamiseks ELi välissuhetes tahet suurendada oma toetuse sidusust ja tõhusust, ent märgib, et selles suunas on tehtud vaid vähe edusamme;

               D.

               arvestades, et parlament kiitis heaks Euroopa demokraatia sihtkapitali loomise algatuse oma 7. juuli 2011. aasta resolutsioonis demokratiseerimist toetava ELi välispoliitika kohta;

               E.

               arvestades, et Euroopa demokraatia sihtkapitali loomist toetasid Euroopa Parlamendi presidendile Jerzy Buzekile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile Catherine Ashtonile saadetud kirjas mitmed kõrgetasemelised inimõiguste kaitsjad, sealhulgas Sahharovi auhinna laureaadid Aung San Suu Kyi ja Alaksandr Milinkievič;

               F.

               arvestades, et EL ja selle liikmesriigid ei ole veel võtnud kasutusele täiesti ühtset ja strateegilist lähenemist demokratiseerimise küsimusele, milles käsitletaks eraldi demokraatia toetamist;

               G.

               arvestades, et araabia kevade ja idanaabruses toimunud sündmused juhtisid tähelepanu sellele, et ELil on vaja suhetes autoritaarsete riikidega ja demokraatlike reformide poole püüdlevate riikidega võtta kiireloomulisi strateegilisi kohustusi, mis põhinevad usaldust taastada aitaval uuel ja erineval lähenemisel ja pakuvad demokraatiale ülemineku protsessis õigeaegset abi; arvestades, et Euroopa demokraatia sihtkapitali loomine võib olla ELi üks kõige konkreetsematest lahendustest demokratiseerimisega seotud probleemidele meie naabruses ja kaugemal;

               H.

               arvestades, et naised täidavad demokratiseerimisprotsessides ja sotsiaalsete liikumiste edukuses keskset osa;

               I.

               arvestades, et hiljutised sündmused Põhja-Aafrikas ja Lähis-Idas näitasid, et naised on määravad osalejad demokraatlikes muutustes ja naiste õigusi rikutakse sageli, naisi ähvardab rohkem vaesusrisk ja nad on oma riigi poliitilises, sotsiaal- ja majanduselus marginaliseeritud;

               J.

               arvestades, et Põhja-Aafrika ja Lähis-Ida ülestõusud suurendavad tungivat vajadust tegeleda ebastabiilsuse ja ebademokraatlike režiimidega ELi naabruses, mis on oluline Euroopa enda julgeoleku ja stabiilsuse seisukohast;

               K.

               arvestades, et ELi naabruspoliitika ja ELi muutuste kava raames välja töötatud demokraatia ja inimõiguste toetamisele suunatud jõulisemale lähenemisele lisaks on vaja suurendada võimet reageerida kiiresti ja järjekindlalt demokraatiaga ja õigusriigiga seotud muutustele;

               L.

               arvestades, et demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi puhul keskendutakse kiireloomulistele meetmetele seoses ohustatud inimõiguste kaitsjatega, sealhulgas ajakirjanike ja opositsiooniliikmetega, ja pikaajalistele meetmetele, mis täiendavad olemasolevaid ELi geograafilisi vahendeid;

               M.

               arvestades, et demokraatia täiustamisele suunatud selge tegevuskavaga erakonnad, väljapaistvad poliitikud (nagu teisitimõtlejad, opositsiooniliikmed ja noorteorganisatsioonide juhid), ühiskondlikud liikumised ning kodanikuühiskonna, kultuurisektori ja meedia esindajad (sealhulgas ajakirjanikud, blogipidajad, sotsiaalmeedia aktivistid ja kunstnikud) täidavad jätkuvalt keskset rolli igas demokraatias ja demokratiseerimise protsessis; arvestades, et vahendite puudumise, demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi volituste piiratuse ja menetluste pikkuse tõttu on nende osaliste toetamine olnud varem piiratud;

               N.

               arvestades, et välisasjade nõukogu kinnitas Euroopa demokraatia sihtkapitali loomise algatuse; arvestades, et tööga selle loomise suunas liigutakse kärmelt edasi ja üksikasjalikes operatiivsetes aspektides on vaja kiiresti kokkuleppele jõuda;

               1.

               esitab nõukogule järgmise soovituse, milles palutakse tungivalt:

                           a)

                           tagada, et Euroopa demokraatia sihtkapital võimaldaks ELil luua strateegilisema ja poliitilisema lähenemise demokraatia toetamisele, pakkudes konteksti arvestavat, paindlikku, õigeaegset ja alt ülespoole suunatud toetust vajaduse korral koos kiire programmimuutusega, et edendada demokraatiale üleminekut partnerriikides;

                           b)

                           tõendada, et uue fondi asutamine on eespool märgitud eesmärkide saavutamiseks kõige sobivam vahend ja tõhusam kui olemasolevate õigusaktide, eelkõige demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi läbivaatamine;

                           c)

                           töötada välja Euroopa demokraatia sihtkapitali selge missioon ja väärtused, et abisaajate valikukriteeriumid ja eelkõige valikuprotsessi metoodika oleksid selged;

                           d)

                           rõhutada demokraatiale antava ELi toetuse ühtsust ja tõhusust, nagu on sätestatud tegevuskavas demokraatia toetamise kohta ELi välissuhetes, ning sellest tulenevalt anda Euroopa demokraatia sihtkapitalile volitused ja korraldada selle tegevus;

                           e)

                           nõuda, et Euroopa demokraatia sihtkapital tagaks riikide omavastutuse põhimõtte demokraatlikes protsessides ja et demokraatia ülesehitamine toimuks võimu liikumisega alt üles, ühiskonna alusest kõrgete valitsusorganiteni;

                           f)

                           kindlustada, et samal ajal kui Euroopa demokraatia sihtkapitali abil julgustatakse tõelist ja kestvat demokraatiat üleminekueelsetes, üleminekujärgsetes ja üleminekuriikides, keskendudes eelkõige, aga mitte ainult Euroopa liikmesriikidele, antakse talle kindla eesmärgiga volitused, mis võimaldavad täiendada demokraatia toetusmeetmeid teiste vahendite raames ja rõhutada uue üksuse lisaväärtust;

                           g)

                           koguda väärtuslikke kogemusi, keskendudes esialgu (kuid mitte üksnes) Euroopa naaberriikidele;

                           h)

                           tagada, et Euroopa demokraatia sihtkapital täidab seoses ELi institutsioonide, sealhulgas Euroopa Parlamendi, ELi liikmesriikide, nende agentuuride ja nende rahastatavate fondide tegevusega kooskõlastavat ja täiendavat rolli, ning et rahastu toimib nendega tihedas koostöös ning selle raames luuakse partnerlusi ja välditakse tegevuse kattumist; taotleda, et eelkõige demokraatia edendamiseks Vahemere piirkonnas toimiks sihtkapital tihedas kooskõlas Anna Lindhi fondiga ja seda täiendades;

                           i)

                           tagada, et Euroopa demokraatia sihtkapital looks lisandväärtust, täiendades olemasolevaid rahastamisvahendeid, eelkõige demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendit ja stabiliseerimisvahendit, ja ei kattuks nendega ega takistaks nende toimimist; võtta teadmiseks, et Euroopa demokraatia sihtkapitali abil saaks käivitada projekte, mida saab hiljem jätkata demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi või geograafiliste vahendite raames, luues programmide koostamise liides, et tagada ühtsus ja jätkusuutlikkus pikaajalises perspektiivis;

                           j)

                           määrata kindlaks täpne metoodika, mis võimaldab vältida kattumisi eri finantsinstrumentide, ühenduse ja parlamentaarsete inimõigusi käsitlevate struktuuride (parlamentaarse demokraatia edendamise amet, valimiste koordineerimisrühm jne) ja Euroopa demokraatia sihtkapitali vahel ning seda veel enne projektitöö alustamist;

                           k)

                           tagada strateegilise planeerimise tasandil, et Euroopa demokraatia sihtkapital teeks koostööd muude inimõiguste ja demokraatia vallas tegutsevate ELi vahendite ja struktuuridega, eelkõige demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi, stabiliseerimisvahendi, ühise strateegilise raamistiku ja geograafiliste vahenditega; tagada usaldusväärne ja läbipaistev finantsjuhtimine ning väikesed haldus- ja tehingukulud; võtta arvesse ühenduse meetodi tähtsust, kuna komisjonil on palutud niipea kui võimalik uurida, kuidas ELi vahendid saaksid tulevikus võimaldada kiiremaid lahendusmehhanisme ja seda, kuidas ja millal saaks luua ELi sihtfondi, kui uues finantsmääruses sätestatakse selleks asjakohane õiguslik alus; tagada, et kui Euroopa demokraatia sihtkapitali rahastatakse ELi eelarvest, ei teha seda demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi niigi piiratud ressursside arvelt;

                           l)

                           võimaldada Euroopa demokraatia sihtkapitalil tegutseda kolmes etapis – üleminekueelses, -aegses ja -järgses, ja algatada projekte ja uuenduslikke lahendusi ning kohapeal tekkinud ideid, mida ELil ei olnud siiani võimalik toetada menetluslike piirangute või riskide maandamise tõttu; kujundada Euroopa demokraatia sihtkapital ümber vähem riskitundlikuks, järgides samas ELi finantsmäärust;

                           m)

                           nõuda ELi valimisvaatlejate missiooni erapooletuse tagamist, olles seetõttu seisukohal, et need missioonid ei tohiks kuuluda Euroopa demokraatia sihtkapitali tegevusse demokraatia edendamisel;

                           n)

                           suunata oma tegevus rahastamise varastes etappides teatavas riigis laiemale rühmale võimalikele abisaajatele, sealhulgas olulisematele demokraatiameelsetele poliitikas osalejatele (nt esilekerkivad poliitikas osalejad, kohaliku tasandi liikumised ja registreerimata vabaühendused, ametiühingud), valvuri rolli täitjatele, teavitajatele, eraldiseisvatele poliitilistele aktivistidele, kultuuritegelastele, uues meedias osalejatele (blogipidajad jt), vähemuste õigustega tegelevatele organisatsioonidele ja eksperdiorganisatsioonidele, et toetada Euroopa demokraatia sihtkapitali kaudu paljusid kohalikke demokraatlikele reformidele kaasaaitajaid; toetada eespool nimetatud poliitikas osalejaid ja liikumisi mitmekülgsel viisil;

                           o)

                           tagada, et Euroopa demokraatia sihtkapital pööraks erilist tähelepanu naiste osalemisele demokraatlike reformide protsessis, toetades naisorganisatsioone ja projekte sootundlikes valdkondades nagu vägivalla tõkestamine, töökohtade loomine ja poliitikas osalemine, naiste ja tüdrukute jaoks kohtusüsteemile ja haridusele võrdse juurdepääsu laiendamine ning naiste õiguste rikkumiste ärahoidmine või lõpetamine;

                           p)

                           pidada esmatähtsaks, et Euroopa demokraatia sihtkapital annaks mitmepoolset abi üleminekuriikides asutatud ühendustele nende tähtsa rolli tõttu demokraatias ja selleks, et nad saaksid aidata kaasa konsensuse saavutamisele riigis;

                           q)

                           anda Euroopa demokraatia sihtkapitalile volitused anda toetust otse määratud toetusesaajatele kedagi diskrimineerimata ja konsulteerides kohapealsete ELi delegatsioonidega, ning võimaluse korral selliste poliitiliste sihtasutuste ja vabaühenduste kaudu, kes on tõestanud, et tegutsevad edukalt demokraatia huvides; tagada eelkõige alguses, et toetuse uuesti jagamist kasutataks tõhusa vahendina, mis võimaldab Euroopa demokraatia sihtkapitalil teha koostööd oma partneritega, kellel on vajalikud teadmised ja kohalik taristu ning keda kohalikud inimesed usaldavad; võtta teadmiseks, et toetuse uuesti jagamine vähendaks Euroopa demokraatia sihtkapitali halduskoormust ja võimalikke riske, eeldusel et jagamisel võetakse arvesse ELi tasandi poliitilist pluralismi ja seda teostatakse põhiliste toetusesaajate kaudu;

                           r)

                           tagada, et EL saaks avaldada poliitilist mõju vastavalt tema eelarvelisele panusele; luua lihtne, läbipaistev ja poliitiliselt esinduslik juhtimisstruktuur, kus oleks tasakaalustatud ja kulutõhus kogum liikmesriikide ja ELi institutsioonide, sealhulgas Euroopa Parlamendi esindajatest, sõltumatutest ekspertidest ja erialaasjatundjatest; viia kindlasse tasakaalu Euroopa demokraatia sihtkapitali autonoomia ja sõltumatus ning tema aruandluskohustus rahastajate ees ja tagada raamatupidamise võimalikult kõrgetasemeline finantsiline ausus, olles eriti hoolikas selle tagamisel, et vahendid ei läheks korruptsiooni tõttu kaduma ja et vahendeid ei makstaks välja isikule või üksusele, kellel on mis tahes sidemed kuritegelike või terroristlike organisatsioonidega;

                           s)

                           muuta Euroopa demokraatia sihtkapital halduslikult lihtsaks, paindlikuks ja tõhusaks põhikohaga Brüsselis asuvaks struktuuriks, millel on lihtsad toetuste andmise mehhanismid; taotlejad ei peaks läbima koormavat valikumenetlust ning abisaajate osalemine rahastamises ei tohiks olla rahastamise eeltingimus; toetuse andmise tingimuseks peaks siiski olema selgetest ja rangetest kriteeriumidest kinnipidamine ja toetusesaajate nimekiri tuleks avalikustada, välja arvatud juhul, kui see ohustab nende julgeolekut; pettuse ning rahaliste vahendite väärkasutuse vältimiseks tuleks rakendada asjakohaseid kaitsemeetmeid;

                           t)

                           luua Euroopa demokraatia sihtkapitali raames asjakohased kanalid struktureeritud koostööks ja koordineerimiseks Brüsselis asuvate ja kohapealsete osalistega ning näha ette tihe koordineerimine ja konsulteerimine tulevase täitevkomitee ja Euroopa demokraatia sihtkapitali personali ning Euroopa välisteenistuse, komisjoni ja parlamendi vahel seoses vastavate ELi vahendite strateegiate, eesmärkide ja algatustega ning struktureeritud dialoog kohapealsete ELi delegatsioonide ja liikmesriikide saatkondadega;

                           u)

                           kindlustada, et Euroopa demokraatia sihtkapitalil on tihedad sidemed ja toimuvad regulaarsed konsultatsioonid abisaajate rühmadega mitte piirkondlike kontorite kaudu, vaid koostöös ELi delegatsioonidega ja kohalike organisatsioonide või sõltumatute ekspertide ja erialaasjatundjatega, keda on põhjalikult kontrollitud, et tagada sidemete puudumine mis tahes kuritegelike või terroristlike organisatsioonidega;

                           v)

                           tagada piisava jälgimissüsteemi loomine eesmärgiga hinnata eraldatud vahendite tõhusust;

                           w)

                           kaaluda siiski Euroopa demokraatia sihtkapitali loomist esmajärjekorras ELi institutsioonilisse raamistikku kuuluva liidu välisrahastamise vahendina, tagades seega, et parlament saab nõuetekohaselt rakendada oma seadusandlikku ja eelarvepädevust ELi maksete ja tegevuse kavandamise suhtes;

                           x)

                           tagada, et ELi panus Euroopa demokraatia sihtkapitali eelarvesse oleks täielikult kooskõlas heade finantstavade põhimõtetega ja seda haldaksid töötajad, kes on läbinud ELi eelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse kohaldamise alase koolituse, ning et parlament saaks teostada täielikku seadusandlikku ja eelarvekontrolli, sealhulgas eelarvepädeva asutuse poolt teostatavat võimalikku järelevalvet ja kontrolli selle üle, kuidas kõnealust raha kasutatakse;

                           y)

                           tagada, et parlament saaks teostada Euroopa demokraatia sihtkapitali tegevuse ja programmitöö üle laialdast poliitilist järelevalvet, ja et sõltumatu kolmas osapool valvaks sihtkapitali võetavate meetmete rakendamise järele ja hindaks seda, tehes muu hulgas kindlaks, et parlamenti teavitatakse sihtkapitali aastaaruannetest; jätta parlamendile piisavalt ruumi, et ta saaks anda oma panuse kavandamisetapis, määrata kindlaks prioriteedid ja strateegilised tegevussuunad, jagada oma loomingulist jõudu ja liikmesriikidest saadud üleminekukogemusi, et toetada demokratiseerimisprotsesse väljaspool Euroopa piire;

                           z)

                           tagada, et parlament kaasatakse Euroopa demokraatia sihtkapitali käivitamise ja rakendamise kogu protsessi ning temaga konsulteeritakse, muu hulgas valides poliitilise tasakaalustatuse põhimõttel parlamendiliikmeid sihtkapitali juhatajate nõukogusse ja täitevkomiteesse; vaadata läbi juhatajate nõukogu koosseis, et teha kindlaks, et liikmesriigid on esindatud nõukogu kaudu, ja tugevdada Euroopa Parlamendi osalust selle vahendi juhatajate nõukogus, et tagada asjakohane mõju kooskõlas parlamendi vastutusega ELi eelarvepädeva institutsioonina; võimaldada parlamendil osaleda olulisel määral ja süstemaatiliselt sihtkapitali toimimise aluseks olevate poliitiliste ja strateegiliste suuniste, prioriteetide, oodatavate tulemuste ja üldiste rahaeraldiste kindlaksmääramises;

                           aa)

                           jälgida pidevalt Euroopa demokraatia sihtkapitali mõju, tulemusi ning lisandväärtust ELi vahendite suhtes ja rahastatud tegevuste jätkusuutlikkust; teha asjakohased järeldused ja vajaduse korral kohandada vastavalt sihtkapitali suurust, ülesehitust, rahastamismehhanismi ja täidesaatva organi aruandekohustust; tagada selliste hinnangute tulemuste edastamine parlamendile;

               2.

               teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev soovitus nõukogule ning teavitamise eesmärgil komisjonile ja liikmesriikidele.

      (1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0334.

      (2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0576.

      (3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0153.

      (4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0154.

      (5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0489.

      (6)  ELT C 131 E, 5.6.2003, lk 147.

      (7)  ELT L 386, 29.12.2006, lk 1.


title: Komisjoni soovitus, 28. märts 2007 , furaani esinemise seire kohta toiduainetes (EMPs kohaldatav tekst )

text:
               29.3.2007

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 88/56

      KOMISJONI SOOVITUS,
   28. märts 2007,
   furaani esinemise seire kohta toiduainetes
   (EMPs kohaldatav tekst)
   (2007/196/EÜ)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 211 teist taanet,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               2004. aasta mais avaldas Ameerika Ühendriikide toidu ja ravimite amet (FDA) uuringu tulemused, milles käsitleti furaani esinemist kuumtöödeldud toodetes. Furaani leiti mitmesugustes toiduainetes (näiteks konservid ja purgitooted, imikutoidud, kohv, supid, kastmed jne).

               (2)

               Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) teaduskomisjon, mis käsitleb toiduahelas olevaid saasteaineid, käsitas neid tulemusi olulise probleemina ja koostas 7. detsembril 2004. aastal teadusliku aruande furaani esinemise kohta toidus.

               (3)

               Nimetatud aruandes tuli Euroopa Toiduohutusamet järeldusele, et praegu kättesaadavate andmete põhjal on erinevus toidu tarbimisel saadava hulga ja katseloomadele kantserogeenset mõju avaldavate dooside vahel suhteliselt väike ning et usaldusväärseks riskihindamiseks on vaja täiendavaid andmeid nii toksilisuse kui ka tarbimisel saadavate hulkade kohta.

               (4)

               Furaanisisalduse kohta kuumtöödeldud toiduainetes on vaja saada usaldusväärseid andmeid kogu Euroopa Ühendusest, et Euroopa Toiduohutusametil oleks võimalik riski usaldusväärselt hinnata. Erilist tähelepanu tuleks pöörata andmete kogumisele 2007. ja 2008. aastal. Pärast seda tuleks andmete kogumist jätkata tavapärase programmi alusel.

               (5)

               Andmeid tuleks koguda toidukaupade kohta, mis ei vaja peale ostmist edasist valmistamist (näiteks kohvipulber, mahlad, purgitoidu purgid ja konservid, mida enne tarbimist ei kuumutata) ning toidukaupade kohta, mis vajavad edasist valmistamist laboris (näiteks keedetud kohv, konservid ja purgitoidud, mida enne tarbimist kuumutatakse). Viimasena nimetatud juhul tuleb valmistamisel järgida etiketil olevaid juhiseid, kui need on olemas. Kodus värsketest koostisainetest valmistatud toitu (näiteks juurviljasupp värsketest juurviljadest, kodus valmistatud pajapraad) ei tuleks kõnealusesse seireprogrammi lülitada, sest koduse toiduvalmistamise mõju toiduainete furaanisisaldusele saaks paremini selgitada uurimisprojekti abil.

               (6)

               Selleks et proovid tagaksid kontrollitava partii tüüpilisuse, tuleks järgida komisjoni 28. märtsi 2007. aasta määruse (EÜ) nr 333/2007 (millega sätestatakse proovivõtu- ja analüüsimeetodid plii, kaadmiumi, elavhõbeda, anorgaanilise tina, 3-MCPD ja benzo(a)püreeni sisalduse ametlikuks kontrolliks toiduainetes) (1) lisa B osas sätestatud proovivõtumeetodeid. Proove tuleb analüüsida kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 882/2004 (ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks) (2) III lisa punktidega 1 ja 2.

               (7)

               On tähtis, et analüüsitulemused ja tulemuste hindamiseks vajalik asjakohane lisateave esitatakse korrapäraselt Euroopa Toiduohutusametile. Aruandevormi peab sätestama Euroopa Toiduohutusamet. Euroopa Toiduohutusamet tagab andmete kogumise andmebaasi,

         SOOVITAB JÄRGMIST:

               1.

               Aastatel 2007 ja 2008 peaksid liikmesriigid tegema seiret furaani esinemise kohta kuumtöödeldud toiduainetes. Seire peab hõlmama toidukaupu, mis ei vaja peale ostmist edasist valmistamist (3) ning toidukaupu, mis vajavad edasist valmistamist laboris. (4)

               2.

               Liikmesriigid peaksid esitama Euroopa Toiduohutusametile korrapäraselt seireandmed Euroopa Toiduohutuameti sätestatud vormis.

               3.

               Liikmesriigid peaksid järgima määruse (EÜ) nr 333/2007 lisa B osas sätestatud proovivõtu korda, et tagada kontrollitava partii tüüpilisus. Proovide ettevalmistamist analüüsideks tuleb teha hoolikalt, et tagada proovi furaanisisalduse säilimine.

               4.

               Liikmesriigid peaksid teostama furaani analüüse kooskõlas määruse (EÜ) nr 882/2004 III lisa punktidega 1 ja 2.

      Brüssel, 28. märts 2007

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Markos KYPRIANOU

      (1)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 29.

      (2)  ELT L 191, 28.5.2004, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).

      (3)  Toidukaubad, mis ei vaja peale ostmist edasist valmistamist: nt kohvipulber, mahlad, konservid ja purgitoidud, mida enne tarbimist ei kuumutata.

      (4)  Toidukaubad, mis vajavad edasist valmistamist laboris: nt keedetud kohv, konservid ja purgitooted, mida enne tarbimist kuumutatakse. Võimaluse korral tuleks järgida etiketil olevaid juhiseid. Kodus värsketest koostisosadest valmistatud toitu (nt juurviljasupp värsketest juurviljadest, kodus valmistatud pajapraad) ei tuleks kõnealusesse seireprogrammi lülitada.


				|

		52014DC0408

			Soovitus: NÕUKOGU SOOVITUS, milles käsitletakse Iirimaa 2014. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Iirimaa 2014. aasta stabiilsusprogrammi kohta /* COM/2014/0408 final */

Soovitus:
NÕUKOGU SOOVITUS,
milles käsitletakse Iirimaa 2014. aasta
riiklikku reformikava
ja esitatakse nõukogu arvamus Iirimaa 2014. aasta stabiilsusprogrammi
kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148
lõiget 4,
võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997.
aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning
majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,[1] eriti selle
artikli 5 lõiget 2,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16.
novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku
tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta,[2] eriti selle artikli 6
lõiget 1,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust[3],
võttes arvesse Euroopa Parlamendi
resolutsioone[4],
võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,
võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,
võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee
arvamust,
võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,
võttes arvesse majanduspoliitika komitee
arvamust
ning arvestades järgmist:
(1)
Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks
komisjoni ettepaneku käivitada uus tööhõive ja majanduskasvu strateegia
„Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel
ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa
jätkusuutliku majanduskasvu potentsiaali ja konkurentsivõime suurendamiseks.
(2)
Nõukogu võttis 13. juulil 2010 komisjoni
ettepanekute põhjal vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika
üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse
liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta; mõlemat dokumenti koos
nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid
arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.
(3)
Riigipead ja valitsusjuhid võtsid 29. juunil 2012
vastu majanduskasvu ja töökohtade loomise kokkuleppe, millega nähakse ette
sidus raamistik meetmete võtmiseks liikmesriikide, ELi ja euroala tasandil ning
võimaldatakse kasutada kõiki võimalikke hoobasid, vahendeid ja poliitikaid. Nad
tegid otsuse liikmesriikide tasandil võetavate meetmete kohta, rõhutades
eelkõige kindlat kavatsust saavutada strateegia „Euroopa 2020” eesmärgid ja
rakendada riigipõhised soovitused.
(4)
Iirimaal rakendati makromajanduslikku
kohandamisprogrammi detsembrini 2013. Määruse (EL) nr 472/2013 artikli 12
kohaselt oli Iirimaa seega programmi rakendamise ajal vabastatud
majanduspoliitika kooskõlastamise Euroopa poolaasta järelevalvest ja
hindamisest. Võttes arvesse Iirimaa makromajandusliku kohandamisprogrammi
edukat lõpuleviimist, tuleks Iirimaa integreerida nüüd täielikult Euroopa
poolaasta raamistikku.
(5)
Komisjon võttis 13. novembril 2013 vastu
iga-aastase majanduskasvu analüüsi,[5]
mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2014) algust.
Samal päeval võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu
häiremehhanismi aruande[6].
(6)
Euroopa Ülemkogu kiitis 20. detsembril 2013
heaks prioriteedid finantsstabiilsuse, eelarve konsolideerimise ja
majanduskasvu hoogustamise tagamiseks. Ülemkogu toonitas vajadust jätkata
diferentseeritud ja majanduskasvu soodustavat eelarve konsolideerimist,
taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada
majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegeleda töötuse probleemiga ja
majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning ajakohastada avalikku haldust.
(7)
Komisjon avaldas 5. märtsil 2014 määruse (EL) nr 1176/2011
artikli 5 alusel Iirimaa suhtes läbi viidud põhjaliku analüüsi tulemused[7]. Võttes arvesse Iirimaa
makromajandusliku kohandamisprogrammi edukat lõpuleviimist, tuleks Iirimaa
integreerida nüüd täielikult Euroopa poolaasta raamistikku. Komisjoni analüüsis
jõuti järeldusele, et Iirimaa hiljuti lõpuleviidud makromajanduslik
kohandamisprogramm oli majanduslike riskide ohjamiseks ja tasakaalustamatuse
vähendamiseks hädavajalik. Seni püsiv makromajanduslik tasakaalustamatus nõuab
siiski erijärelevalvet ja otsustavaid poliitikameetmeid. Suundumused
finantssektoris, era- ja valitsemissektori võlg ning sellega seoses
väliskohustuste märkimisväärne bruto- ja netopositsioon ja tööturu olukord
osutavad sellele, et riskid on endiselt olemas.
(8)
Iirimaa esitas 17. aprillil 2014 oma 2014.
aasta riikliku reformikava ja 29. aprillil 2014 oma 2014. aasta
stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide
omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.
(9)
2014. aasta stabiilsusprogrammis esitatud
eelarvestrateegia põhieesmärk on korrigeerida ülemäärane eelarvepuudujääk 2015. aastaks
ja saavutada keskpika perioodi eesmärk 2018. aastaks. Programmi eesmärk on
saavutada 2015. aastal eelarvepuudujääk 3 % SKPst, mis on kooskõlas
ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud soovitusega. Programmis on
kinnitatud, et keskpika perioodi eesmärk on struktuurselt tasakaalus eelarvepositsioon,
mis vastab stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetele. Programmi kohaselt väheneb
pärast 2015. aastat valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk aastatel 2016–2018
igal aastal ligikaudu 1 protsendipunkti võrra SKPst. Eesmärk on vähendada
võlga 2013. aasta tasemelt 124 % SKPst 2018. aastaks 107 %ni SKPst.
Programmi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on
üldiselt kooskõlas komisjoni 2014. ja 2015. aasta prognoosiga, v.a mõned
erinevused nõudluse komponentide osas. Stsenaariumi kinnitas sõltumatu asutus
(Iirimaa eelarve nõuandekomisjon). Ametiasutuste prognoos programmi hilisemate
aastate kohta on siiski optimistlik. Lisaks ei toetata eelarve-eesmärkide
saavutamist 2015. aastal piisavalt üksikasjalike meetmetega. Selle
tulemusena ületab komisjoni 2015. aasta eelarvepuudujäägi prognoos nõukogu
soovitatud eesmärki. Lähtudes programmile antud hinnangust ja komisjoni
prognoosist ning toimides kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1466/97, on
nõukogu arvamusel, et programmi eesmärgid on kooskõlas stabiilsuse ja kasvu
pakti nõuetega, kuid neid tuleb alates 2015. aastast toetada konkreetsete
meetmetega. Iirimaa on astunud märkimisväärseid samme eelarveraamistiku
oluliste aspektide ning andmete esitamise kvaliteedi ja õigeaegsuse
parandamiseks. Puuduvad siiski täpselt määratletud kohandamismeetmed keskpika
perioodi eelarvekavade toetuseks ning kavad tuleb iga-aastaste eelarveotsuste
tegemise ajal läbi vaadata. Keskpika perioodi kulutuste ülemmäär ei ole
piisavalt piiritletud konkreetsete õiguslikult siduvate kohandustega.
(10)
Maksureformid on aidanud eelarvet kohandada, kuid
maksusüsteemi tõhusust ja selle majanduskasvu soodustavat rolli on võimalik
veelgi parandada. Omandimaksu puhul on mindud tehingumaksult üle püsivale
maksustamisele elamukinnisvara väärtuse alusel, kuid maksubaas on ikkagi
suhteliselt kitsas, kuna teatavad omandid jäävad maksustamisest kõrvale. Tööjõu
maksustamine on killustatud ja keeruline. Kuigi tarbimis- ja keskkonnamaksud
soodustavad majanduskasvu, on nende maksubaasi määrade vähendamise ja
maksuvabastuste näol vähendatud. Nullprotsendilise ja vähendatud
käibemaksumäära tulemusena on käibemaksu tõhusus ELi keskmisest väiksem.
Vähendatud käibemaksumäära kasutatakse ulatuslikult ümberjaotamiseesmärkide
saavutamiseks, kuigi see ei ole tõhus ega õigesti suunatud vahend haavatavate
elanikkonnarühmade toetamiseks. Keskkonnamaksude tõhusust tuleks suurendada ja
keskkonnakahjulikud toetused kaotada.
(11)
Kuigi Iirimaa elanikkond on suhteliselt noor, olid
riikliku tervishoiusektori kulutused 2012. aastal ühed ELi suurimad – 8,7 %
kogurahvatulust, mis on märgatavalt rohkem kui ELi keskmine (7,3 %).
Tervishoiusektori eelarve haldamise keerulist olukorda arvesse võttes tähendab
vananeva elanikkonnaga seotud eeldatav demograafiline surve seda, et praegust
teenuste taset on võimalik säilitada üksnes juhul, kui keskpika ja pika
perioodi jooksul kulutuste tasuvus suureneb. Demograafilise surve tõttu
prognoositakse tervishoiukulude kasvuks 2060. aastaks 1,2 protsendipunkti
SKPst. Tervishoiusektor seisab silmitsi mitmetahuliste probleemidega.
Tervishoiuteenuse osutajate finantsjuhtimine ning arvepidamissüsteemid ja
-menetlused on killustunud. See põhjustab viivitusi ning takistab andmete
kogumist ja töötlemist. Lisaks raskendab see tervishoiukulude ja tasuvuse
saavutamiseks tehtavate jõupingutuste jälgimist ning vahendite asjakohast
jaotamist. Probleemiks on ka suured ravimitega seotud kulutused, sealjuures
kulutatakse suhteliselt palju ambulatoorsetele ravimitele.
(12)
Iirimaal on probleeme ka töötusega, eriti
pikaajalise ja noorte töötusega ning suur osa tööealisest elanikkonnast on
madala kvalifikatsiooniga. See põhjustab ebavõrdsust ning ebakõla oskuste ja
tööturu nõudluse vahel. Pikaajaline töötus on pärast tööturu hiljutist
tugevdamist järk-järgult vähenenud, kuid on jätkuvalt suur ning selle osa
üldises töötuses suureneb (2013. aasta lõpus moodustas see 61 %
kogutöötusest). Noorte töötuse määr jõudis haripunkti (üle 30 %) 2012.
aasta lõpus ja 2013. aasta algul. Mittetöötavate ja mitteõppivate noorte osakaal
suurenes 2007. ja 2012. aasta vahel 8 protsendipunkti võrra ning jõudis 18,7 %ni,
seejärel langes see küll 16,1 %ni, kuid on endiselt üks suurimaid ELis.
Kooskõlas noortegarantii eesmärkidega on vaja jõuda kõigi abi vajavate noorteni
4 kuu jooksul. Koos majanduse tasakaalustamisega on selgunud, et oskused ei
vasta tööturu nõuetele – seega on haridus- ja koolitussüsteemi ülesandeks
korraldada ümber- ja täiendõpet. Elukestvas õppes osalemise määr (7,3 %)
jääb allapoole ELi keskmist (10,7 % 2013. aastal).
(13)
Iirimaal on madala tööhõivega leibkondade osakaal
üks suurimaid ELis ning selle tulemuseks on tõsised sotsiaalsed probleemid. See
oli ELi keskmisest suurem juba enne kriisi ning kasvas ajavahemikul 2007–2011 14,3 %lt
24,2 %le. Tööhõive on eriti madal üksikvanemaga leibkondades. See on
suurendanud laste vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse riski Iirimaal ning süvendab
veelgi naiste ja meeste ebavõrdsust tööjõus osalemises – 2013. aastal vastavalt
67,2 % ja 83,4 %. Nüüd on hakatud tähelepanu pöörama lastehoiu kättesaadavusele
ja taskukohasusele, kuna selle puudumine takistab vanematel töö leidmist ja
vaesusriski vältimist. Tööturgu mõjutavad ka töötuslõksud. Tööotsijate
hüvitiste ja toetuste süsteemi kohaselt antavate töötushüvitiste tasapinnaline
struktuur, tööotsija toetuse piiramatu kestus ning lisamaksetest (eelkõige
üüritoetus ja ravikindlustuskaart) ilmajäämine tööleasumise korral tähendavad
seda, et asendusmäärad on madala sissetuleku potentsiaaliga töötute ja muude
peresituatsioonist sõltuvate töötajate kategooriate puhul suhteliselt kõrged.
(14)
VKEdele laenamine on jätkuvalt madalal tasemel, mis
kajastab väikest laenunõudlust ja laenude piiratud pakkumist. VKEsid mõjutab
jätkuvalt ülemäärane finantsvõimendus ja vähene sisenõudlus, pangad peavad
samal ajal leidma jätkusuutlikud lahendused VKEde viivislaenude probleemile.
Viimasest Red C uuringust nähtub, et ajavahemikul 2012. aasta oktoobrist
2013. aasta märtsini taotles pangalaenu 40 % VKEdest, kellest 19 %
puhul laenuandmisest keelduti. 2009. aasta lõpus loodi krediidiriski
kontrollimise amet, mille ülesandeks on vaidluste lahendamine laenuandjate ja
selliste potentsiaalsete VKEdest laenajate vahel, kellele on keeldutud laenu
andmast. Krediidiriski kontrollimise ameti mõju on olnud küll positiivne, kuid
senini siiski suhteliselt piiratud osaliselt seetõttu, et kaebuste arv on olnud
väike. VKEd toetuvad investeeringutes esmajoones pankade rahastusele ning
pangavälised allikad on välja arendamata. Praegu on siiski vaatluse all mõned
alternatiivid, sh laenufondid. Majanduse ja sisemaise nõudluse taastudes
laenude pakkumine tõenäoliselt väheneb, kui krediidikanalid piisavalt ei
taastu. Krediidikanalite adekvaatne toimimine on majanduskasvu väga oluliseks
eelduseks. Selleks et parandada VKEde juurdepääsu rahastamisele, on kasutusele
võetud sihtotstarbelised süsteemid ja fondid, nagu laenutagatise süsteem (Credit
Guarantee Scheme), mikroettevõtete laenufondi süsteem (Microenterprise
Loan Fund Scheme) ja kolm VKEde fondi, kuid seni on neid vähe kasutatud.
(15)
Hoolimata hiljuti lõpule viidud finantsabiprogrammi
kohastest pangandussektori reformidest on ikka veel lahendamata probleeme. Neid
vaadeldi komisjoni 2014. aasta põhjalikus analüüsis Iirimaa kohta. Viivislaenud
moodustasid 2013. aasta juunis ligi 27 % kolme peamise kodumaise panga
kõigist laenudest. Erasektori võlad on hiljutisest finantsvõimenduse
vähendamisest hoolimata jätkuvalt ühed suurimad ELis ning see on ohuks
finantsstabiilsusele ja koormaks majandusele. Majapidamiste ja VKEde
finantsvõimenduse vähendamist ei ole lõpule viidud. Pankade ja VKEde bilansi
korrastamine on eluliselt vajalik krediidikanalite taastamiseks. Pangad annavad
üha vähem laenu ja pangandussektoril on raskusi kasumisse jõudmisel, osaliselt
on selle põhjuseks suur hulk pankade bilansis olevaid edasikantud probleemseid
väikese tootlikkusega varasid (tracker mortgages).
(16)
Lepingute jõustamise kulud on suured. Enamiku neist
kuludest moodustavad juristide tasud (18,8 protsendipunkti) ja suured
õigusteenuste kulud mõjutavad kõigi ettevõtete, sh VKEde kulustruktuuri.
Erinevalt muudest kutseteenustest ei ole õigusteenustega seotud kulud kriisi
algusest alates vähenenud, osaliselt on selle põhjuseks ebapiisav konkurents.
Ametiasutused on võtnud oma kohuseks viia makromajandusliku kohandamisprogrammi
osana läbi ka õigusteenuste sektori reform. 2011. aastal avaldati õigusteenuste
reguleerimise seadus, mis on senini jõustamata. Õigusasutuste ja kohtute
haldusvahendid kohtuasjade aktiivse kohtueelse haldamise rakendamiseks on väga
piiratud ning see võib põhjustada viivitusi õigusemõistmises ja suurendada
kulusid. Peale selle ei suuda Iirimaa rahuldavalt koguda andmeid kohtusüsteemi
kvaliteedi ja tõhususe kohta.
(17)
Komisjon hindas Euroopa poolaasta raames
põhjalikult Iirimaa majanduspoliitikat. Hinnangu on saanud stabiilsusprogramm
ja riiklik reformikava. Hindamisel on võetud arvesse kõnealuste dokumentide
asjakohasust Iirimaa eelarve- ja sotsiaal-majanduspoliitika jätkusuutlikkuse
seisukohast, aga ka nende vastavust ELi eeskirjadele ja juhistele, pidades
silmas vajadust tugevdada liidu üldist majandusjuhtimist, lisades tulevastesse
riiklikesse otsustesse ELi tasandi panuse. Euroopa poolaasta raames koostatud
komisjoni soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1–7.
(18)
Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu
Iirimaa stabiilsusprogrammiga tutvunud ja tema arvamus[8] selle kohta kajastub
eelkõige soovitustes 1 ja 2.
(19)
Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja
kõnealust hindamist, on nõukogu läbi vaadanud riikliku reformikava ja
stabiilsusprogrammi. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel antud nõukogu
soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1, 3, 5 ja 6.
(20)
Komisjon on Euroopa poolaasta raames analüüsinud ka
kogu euroala majanduspoliitikat. Sellele analüüsile tuginedes on nõukogu
esitanud konkreetsed soovitused liikmesriikidele, kelle vääringuks on euro.
Iirimaa peaks tagama ka nende soovituste täieliku ja õigeaegse rakendamise,
SOOVITAB Iirimaal võtta ajavahemikus 2014–2015
järgmisi meetmeid:
1.           Rakendada
täielikult 2014. aasta eelarve ja tagada 2015. aastaks ülemäärase
eelarvepuudujäägi püsiv korrigeerimine, tugevdades eelarvestrateegiat
täiendavate struktuurimeetmetega ning saavutades ülemäärase eelarvepuudujäägi
menetluse kohastes nõukogu soovitustes nõutud struktuurilise kohandamise. Teha
ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise järel struktuuriline kohandus
keskpika perioodi eesmärgi suunas mahus, mis vastab vähemalt 0,5 %-le SKPst,
ning heades majandustingimustes või vajaduse korral suuremaski mahus, et tagada
võlareegli täitmine ja viia valitsemissektori võla suhe SKPsse püsivalt
langustendentsi. Suurendada eelarve kohandamise strateegia usaldusväärsust,
rakendada tulemuslikult mitmeaastane eelarvekava ja määratleda keskpika
perioodi eelarve-eesmärkide aluseks olevad üldised eelarvemeetmed. Muuta
valitsemissektori kulutuste ülemmäär siduvamaks, piirates seadusjärgseid
võimalusi teha määramata muudatusi. Eelarve konsolideerimise toetamiseks tuleks
kaaluda tulude suurendamist maksubaasi laiendamise teel. Suurendada
maksusüsteemi majanduskasvu soodustavat ja keskkonnahoidlikku mõju.
2.           Edendada strateegiaraamistiku
Future Health alusel algatatud tervishoiusektori reformi, et suurendada
kulutõhusust. Võtta täiendavaid meetmeid ravimikulude vähendamiseks, sh
korrigeerida sagedamini patendiravimite hindu, lasta turule rohkem geneerilisi
ravimeid ja parandada ravimite määramise tavasid. Reformida riikliku
tervishoiuameti finantsjuhtimissüsteeme, et ühtlustada kõigi teenusepakkujate
süsteeme ja toetada nõuete haldamise parandamist. Võtta jaanuaris 2015
kasutusele individuaalsed terviseseisundi näitajad.
3.           Jätkata aktiivsete
tööturumeetmete täiustamist, pöörates erilist tähelepanu pikaajalistele
töötutele, madala kvalifikatsiooniga töötajatele ja kooskõlas noortegarantii
eesmärkidega ka noortele. Jätkata pooleliolevat jätkuharidus- ja
-koolitussüsteemi reformi ning edendada tööhõivetoetuste kavasid ja
praktikaprogramme. Pakkuda rohkem praktikavõimalusi töökohal, täiustada
jätkuharidus- ja -koolituskursusi ja õpipoisiõpet ning tagada nende asjakohasus,
võttes arvesse tööturu vajadusi. Tõsta Intreo tööbüroode pakutavate
tugiteenuste taset ja parandada nende kvaliteeti. Luua Intreo büroode
ning haridus- ja koolitusametite vahele sujuv üleminekusüsteem.
4.           Tegeleda leibkondade madala
tööhõive ja laste vaesusriski probleemiga, vähendades tööleasumise korral
hüvitisi ja lisamakseid järk-järgult. Lihtsustada naiste tööjõus osalemist,
parandades eelkõige madala sissetulekuga perekondade jaoks juurdepääsu
taskukohasele täisajaga lapsehoiuteenusele.
5.           Töötada välja uued algatused
VKEde jaoks, sh suurendada pankade ja pangavälise rahastamise kättesaadavust
ning lahendada võlgade restruktureerimisega seotud küsimused. Parandada VKEde
juurdepääsu pangalaenudele ja pangavälisele rahastamisele. Võtta
pangandussektoris kasutusele VKEde laenude järelevalvesüsteem. Teha samal ajal
tööd selle nimel, et tagada olemasolevate pangaväliste krediidivõimaluste, sh
riikliku pensionireservi fondi, Microfinance Ireland'i ja ajutise
laenutagamissüsteemi poolt kaasrahastatud kolme VKE-fondi parem ärakasutamine.
Julgustada VKEsid neid ja muid pangaväliseid süsteeme kasutama. Suurendada
krediidiriski kontrollimise ameti nähtavust ja suutlikkust lahendada vaidlusi
pankade ja selliste potentsiaalsete VKEdest laenajate vahel, kellele on keeldutud
laenu andmast.
6.           Jälgida pankade tegevuse
tulemuslikkust hüpoteeklaenuvõlgade restruktureerimise eesmärgi suhtes. Seada
peamistele hüpoteekpankadele 2014. aasta kolmandaks ja neljandaks kvartaliks
ambitsioonikad eesmärgid kavandada ja viia ellu lahendused rohkem kui 90 päeva
hilinenud hüpoteeklaenude restruktureerimiseks, et 2014. aasta lõpuks
märgatavalt vähendada hüpoteeklaenuvõlgu. Jätkata elluviidud
restruktureerimiskavade jätkusuutlikkuse hindamist auditi ja sihipärase
kohapealse kontrollimisega. Töötada välja suunised püsivate lahenduste
tagamiseks. Avaldada korrapäraselt andmeid pankade VKE-laenude võlgnevuste
kohta, et parandada läbipaistvust. Töötada välja strateegia makseraskustes
kommertskinnisvara riskide haldamiseks. Luua keskne krediidiregister.
7.           Vähendada kohtumenetluste ja
õigusteenuste kulusid ning toetada konkurentsi, jõustades 2014. aasta lõpuks
õigusteenuste reguleerimise seaduse, sh selle sätte rohkem kui ühe tegevusalaga
ettevõtete asutamise lubamise kohta, ning püüdes tühistada juristide
pandiõigust (solicitor's lien). Jälgida eespool nimetatu mõju, muu
hulgas õigusteenuste kuludele. Astuda otsustavaid samme õigusteenuseid
reguleeriva asutuse viivitamatu toimimise tagamiseks ning jälgida, et see
täidab oma seadusjärgseid kohustusi, sh seoses eeskirjade avaldamise, rohkem
kui ühe tegevusalaga ettevõtteid käsitlevate juhiste ning kaebuste
lahendamisega. Täiustada andmekogumissüsteeme, et parandada kohtumenetluste
kvaliteeti ja tõhusust.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
[1]               EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.
[2]               ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.
[3]               COM(2014) 408 final.
[4]               P7_TA(2014)0128 ja P7_TA(2014)0129.
[5]               COM(2013) 800 final.
[6]               COM(2013) 790 final.
[7]               SWD(2014) 79 final.
[8]               Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5
lõikele 2.


title: Komisjoni soovitus, 30. mai 2008 , ohu vähendamise meetmete kohta järgmiste ainete puhul: 2,3-epoksüpropüültrimetüülammooniumkloriid (EPTAC), (3-kloro-2-hüdroksüpropüül)trimetüülammooniumkloriid (CHPTAC) ja heksaklorotsüklopentadieen (teatavaks tehtud numbri K(2008) 2316 all) (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               21.6.2008

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 162/37

      KOMISJONI SOOVITUS,
   30. mai 2008,
   ohu vähendamise meetmete kohta järgmiste ainete puhul: 2,3-epoksüpropüültrimetüülammooniumkloriid (EPTAC), (3-kloro-2-hüdroksüpropüül)trimetüülammooniumkloriid (CHPTAC) ja heksaklorotsüklopentadieen
   (teatavaks tehtud numbri K(2008) 2316 all)
   (EMPs kohaldatav tekst)
   (2008/472/EÜ)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse nõukogu 23. märtsi 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 793/93 olemasolevate ainete ohtlikkuse hindamise ja kontrolli kohta, (1) eriti selle artikli 11 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruse (EMÜ) nr 793/93 raames on järgmised ühendid loetud eritähelepanu vajavateks ühenditeks, mida tuleb hinnata vastavalt komisjoni määrustele (EÜ) nr 143/97 (2) ja (EÜ) nr 2364/2000, (3) milles käsitletakse määruse (EMÜ) nr 793/93 kohaselt eritähelepanu vajavate ainete kolmandat ja neljandat nimekirja.

                           —

                           2,3-epoksüpropüültrimetüülammooniumkloriid (EPTAC);

                           —

                           (3-kloro-2-hüdroksüpropüül)trimetüülammooniumkloriid (CHPTAC);

                           —

                           heksaklorotsüklopentadieen.

               (2)

               Kõnealuste määrustega referendiks määratud liikmesriigid on lõpetanud asjaomastest ainetest inimesele ja keskkonnale tuleneva ohu hindamise vastavalt komisjoni 28. juuni 1994. aasta määrusele (EÜ) nr 1488/94, milles kehtestatakse registreeritud kemikaalide poolt inimesele ja keskkonnale põhjustatava ohtlikkuse hindamise põhimõtted vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 793/93, (4) ja on soovitanud strateegia ohu vähendamiseks.

               (3)

               Tervise- ja keskkonnariskide teaduskomiteega (SCHER) on konsulteeritud ja komitee on esitanud arvamused referentide läbiviidud ohuhindamise kohta. Kõnealused arvamused on avaldatud teaduskomitee veebilehel.

               (4)

               Ohuhindamise ja ohu piiramise strateegia kohta saadud täiendavad tulemused on esitatud asjaomases komisjoni teatises. (5)

               (5)

               Kõnealuse hindamise põhjal on asjakohane soovitada teatavaid ohu vähendamise meetmeid teatavate ainete puhul. Konkreetselt nimekirja kandmata ainete kohta ei ole käesoleva soovituse adressaatidele esitatud soovitusi.

               (6)

               Töötajatele soovitatud ohu vähendamise meetmeid tuleks vaadelda töötajate kaitse õigusaktide raames, mida käsitatakse sobiva raamistikuna kõnealustest ainetest lähtuva ohu piiramiseks vajaliku määrani.

               (7)

               Käesoleva soovitusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EMÜ) nr 793/93 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

         SOOVITAB JÄRGMIST:
   1.   JAGU
   2,3-EPOKSÜPROPÜÜLTRIMETÜÜLAMMOONIUMKLORIID (EPTAC)

         (CASi nr 3033-77-0; Einecsi nr 221-221-0)

   Töötajaid (1) ja keskkonda (2) ähvardava ohu vähendamise meetmed

               1.

               Ettevõtjad, kes kasutavad tootmises ja tärkliste katioonimisel katiooniva vahendina EPTAC-d, peaksid arvestama kõiki asjaomase sektori juhiseid, mis on riigi tasandil välja töötatud praktiliste mittekohustuslike suuniste põhjal, mille on koostanud komisjon vastavalt nõukogu direktiivi 98/24/EÜ (6) (nn keemiliste mõjurite direktiiv) artikli 12 lõikele 2.

               2.

               EPTAC kohalikke heiteid keskkonda tuleks vajadusel piirata riiklike eeskirjadega, millega tagatakse, et keskkonda ei ähvardaks oht.

         2.   JAGU
   (3-KLORO-2-HÜDROKSÜPROPÜÜL)TRIMETÜÜLAMMOONIUMKLORIID (CHPTAC)

         (CASi nr 3327-22-8; Einecsi nr 222-048-3)

   Töötajaid (3) ja keskkonda (3) ähvardava ohu vähendamise meetmed

               3.

               Ettevõtjad, kes kasutavad tärkliste katioonimisel katiooniva vahendina CHPTAC-d, peaksid arvestama kõiki asjaomase sektori juhiseid, mis on riigi tasandil välja töötatud praktiliste mittekohustuslike suuniste põhjal, mille on koostanud komisjon vastavalt direktiivi 98/24/EÜ artikli 12 lõikele 2.

               4.

               CHPTAC kohalikke heiteid keskkonda tuleks vajadusel piirata riiklike eeskirjadega, millega tagatakse, et keskkonda ei ähvardaks oht.

         3.   JAGU
   ADRESSAADID

               5.

               Käesolev soovitus on suunatud kõigile sektoritele, kus tegeldakse kõnealuste ainete impordi, tootmise, transpordi, säilitamise, valmistiseks kokkusegamise või muu töötlemise, kasutamise, lõppladustamise või taaskasutusse võtmisega, ja liikmesriikidele.

      Brüssel, 30. mai 2008

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Stavros DIMAS

      (1)  EÜT L 84, 5.4.1993, lk 1. Määrust on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

      (2)  EÜT L 25, 28.1.1997, lk 13.

      (3)  EÜT L 273, 26.10.2000, lk 5.

      (4)  EÜT L 161, 29.6.1994, lk 3.

      (5)  ELT C 157, 21.6.2008, lk 10.

      (6)  EÜT L 131, 5.5.1998, lk 11. Direktiivi on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2007/30/EÜ (ELT L 165, 27.6.2007, lk 21).


title: Euroopa Keskpanga soovitus, 17. detsember 2013 , Euroopa Liidu Nõukogule Banque centrale du Luxembourg’i välisaudiitorite kohta (EKP/2013/51)

text:
               24.12.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 378/15

         EUROOPA KESKPANGA SOOVITUS,
   17. detsember 2013,
   Euroopa Liidu Nõukogule Banque centrale du Luxembourg’i välisaudiitorite kohta
   (EKP/2013/51)
   2013/C 378/04
   EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artiklit 27.1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Euroopa Keskpanga (EKP) ja liikmesriikide, mille rahaühik on euro, keskpankade raamatupidamist auditeerivad sõltumatud välisaudiitorid, keda soovitab EKP nõukogu ja kiidab heaks Euroopa Liidu Nõukogu.

               (2)

               Senise Banque centrale du Luxembourg’i välisaudiitorite volitused lõpevad pärast 2013. majandusaasta auditeerimist. Seetõttu tuleb välisaudiitor ametisse määrata alates 2014. majandusaastast.

               (3)

               Banque centrale du Luxembourg on majandusaastateks 2014 kuni 2018 valinud oma välisaudiitoriks DELOITTE AUDIT SARL’i,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:
   Banque centrale du Luxembourg’i välisaudiitoriks soovitatakse majandusaastateks 2014 kuni 2018 määrata DELOITTE AUDIT SARL.

      Frankfurt Maini ääres, 17. detsember 2013

            EKP president

         Mario DRAGHI


Tähtis õiguslik teade

|

52005SC0141

Soovitus: Nõukogu arvamus kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 kolmanda lõikega Taani ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2004–2010  /* SEK/2005/0141 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 2.2.2005SEK(2005) 141 lõplikSoovitus:NÕUKOGU ARVAMUSkooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 kolmanda lõikega Taani ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2004–2010(komisjoni esitatud)SELETUSKIRINõukogu määruses (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta[1] on sätestatud, et liikmesriigid, kes ei ole võtnud kasutusele ühisraha, pidid esitama nõukogule ja komisjonile 1. märtsiks 1999 lähenemisprogrammid. Vastavalt selle määruse artiklile 9 pidi nõukogu kontrollima iga lähenemisprogrammi komisjoni ja asutamislepingu artikli 114 alusel moodustatud komitee (majandus- ja rahanduskomitee) koostatud hinnangute alusel. Olles programmi kontrollinud, esitas nõukogu arvamuse komisjoni soovituse alusel ja pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega. Selle määruse kohaselt peavad liikmesriigid esitama igal aastal ajakohastatud lähenemisprogrammi, mida võib nõukogu samuti kontrollida sama menetluse kohaselt.Taani esitas esimese lähenemisprogrammi aastateks 1998–2005 30. oktoobril 1998 ja nõukogu andis sellele hinnangu 1. detsembril 1998. Ajakohastatud programmid esitati igal järgmisel aastal. Taani esitas viimase ajakohastatud lähenemisprogrammi 29. novembril 2004. Komisjoni talitused andsid ajakohastatud programmile tehnilise hinnangu, arvestades komisjoni talituste 2004. aasta sügise majandusprognooside tulemusi ning võttes arvesse tegevusjuhendit,[2] potentsiaalse tootmiskasvu ja tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaalu ühiselt kokkulepitud hindamismetoodikat, 2003.–2005. aasta majanduspoliitika üldsuuniste soovitusi ning põhimõtteid, mis on sätestatud nõukogu jõustatud komisjoni 27. novembri 2002. aasta teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile eelarvepoliitika kooskõlastamise tõhustamise kohta[3]. Hinnang on järgmine:-  Taani valitsus võttis 2004. aasta ajakohastatud lähenemisprogrammi vastu 29. novembril 2004 ja esitas selle samal päeval Komisjonile. Ajakohastatud programm saadeti Taani parlamendile teadmiseks. Praegune ajakohastatud programm, mis hõlmab ajavahemikku kuni 2010. aastani, on oktoobris 1998 esitatud lähenemisprogrammi kuues ajakohastatud versioon. Ajakohastatud programm vastab täielikult andmenõuetele, mis on esitatud tegevusjuhendis stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta.[4]-  Ajakohastatud programmis prognoositakse SKT kasvumääraks 2004. aastal 2,2% ja 2005. aastal 2,5%, sest sisenõudlus, eelkõige eratarbimine, suureneb pärast 2003. aasta aeglustumist. 2006. aastaks prognoositakse märkimisväärselt madalamat SKT kasvu. Tööturg on senini arenenud vaid tagasihoidlikult, kuid eeldatavasti see taastub lähiaastatel. Üldiselt tundub praegu olemasoleva teabe kohaselt ajakohastatud programmis sisalduv makromajanduslik stsenaarium olevat suhteliselt ettevaatlik ning see on enam-vähem vastavuses komisjoni talituste hinnanguga ja sealhulgas 2004. aasta sügise prognoosiga. 2006. ja järgmiste aastate kasvueeldused tunduvad siiski ettevaatlikud olevat ning on komisjoni talituste esitatud keskpika perioodi potentsiaalse kasvumäära prognoosist veidi väiksemad.-  Inflatsioon aeglustus 2003. aasta lõpus seoses impordi vähenemise ja energiahinna alanemisega ning 2004. aastal oli inflatsioon valdavalt madal. Aasta lõpupoole inflatsioon mõnevõrra kasvas, sest mitmete artiklite aktsiisimaksu vähendamine 2003. aasta lõpus ei kajastunud aastavõrdluses ning energiahind tõusis; 2004. aasta keskmine inflatsioon oli 1,2%. Krooni vahetuskurssi mõjutavaid tugevaid pingeid ei ole olnud. Vahetuskursi kõrvalekalle keskkursist on olnud ametlikust piirmäärast palju väiksem ning lühiajaliste intressimäärade erinevus euroalaga võrreldes on jätkuvalt väike. See väljendab suurt usku Taani makromajandusse. Ka pikaajaliste võlakirjade tootlikkus on olnud vastavalt väike. Arengud Taani võlakirjade tootlikkuses on viimasel aastal vastanud suuremate võlakirjaturgude suundumustele.-  Keskpika perioodi eelarveraamistikus on seatud järgmised sihid: valitsemissektori eelarve ülejääk 1,5–2,5% SKTst aastani 2010 ja avaliku sektori tarbimise reaalkasvu piiramine 0,5%le aastas alates 2005. aastast; kulude piiramisega kaasneb nn maksude külmutamine. Nii keskvalitsuse alamsektor kui pensionifondid on programmiperioodi jooksul prognoosi kohaselt ülejäägis. Kohalikud omavalitsused viivad prognoosi kohaselt oma eelarved tasakaalu, nagu seadusega nõutakse. Ajakohastatud programmis on kavandatud järgmised eelarveülejäägid: 2004. aastal 1,2%, 2005. aastal 2,0% ja 2006. aastal 1,6% SKTst. 2010. aastal on ülejääk 2,0% SKTst. Nii kulu- kui tulusuhe väheneb vaatlusalusel perioodil järkjärguliselt. Korrigeerides ühist metoodikat kasutades tsükli eeldatavat mõju, on tsükliliselt kohandatud eelarve piisavas ülejäägis kogu vaatlusalusel perioodil. Kavandatud valitsemissektori ülejäägieesmärgid on peaaegu samad, mis olid 2003. aasta ajakohastatud programmis. Lähiaja erinevused tulenevad SKT kasvuprognoosi muutmisest ning hiljuti võetud meetmetest, sealhulgas 2004. aasta märtsi fiskaalmeetmete paketist, millega toodi ettepoole 2003. aastal vastuvõetud maksureform. Alates 2007. aastast on kavandatud ülejäägid eelmises ajakohastatud programmis esitatud ülejääkidest väiksemad seoses muudetud demograafiliste prognoosidega, mis on võimaldanud alandada pikaajalisi fiskaalnõudeid. Uus ajakohastatud programm vastab üldiselt eelmise programmi strateegiale ja põhineb samal makromajanduslikul stsenaariumil.-  Eelarveprognoosi riskid on enam-vähem tasakaalus, kuigi mõnel määral kaldutakse programmi algusaastate tulemusi üle hindama. Valitsemissektori eelarve on juba palju aastaid olnud Taanis ülejäägis. Nii ka 2003. aastal, kui ülejääk oli 1,0% SKTst, vaatamata sellele, et SKT kasv oli vaid 0,5%. Kui SKT kasv on 2006. aastal prognoositavast suurem ehk suundumusele lähedasem, on ka valitsemissektori ülejääk sellel aastal kavandatust suurem. Lisaks sellele peaks parandama riigi rahandusseisundit ka kõrgem naftahind, kui on prognoositud ajakohastatud programmis, sest Taani on nafta netoeksportija. SKT kasv lähiaastatel, mis põhineb suures osas sisenõudlusel, on ilmselt piisav riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tagamiseks ja soodustab selle arengut. Keskpikal perioodil on prognoosi ohustavateks teguriteks riiklike kulutuste väljumine kavandatud kasvu raamest, seda eelkõige kohalike omavalitsuste tasandil, ja suurema tööhõive keskpika perioodi eesmärkide täitmata jätmine. Seda riskianalüüsi arvestades on programmi eelarvealased põhimõtted piisavad, et säilitada kogu programmiperioodi jooksul stabiilsuse ja kasvu paktiga nõutav keskpika perioodi eelarveseisund, mis on tasakaalulähedane või ülejäägis. See annab piisava varu tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral, et ei ületataks 3% puudujäägiläve.-  Ajakohastatud programmi kohaselt oli 2003. aasta võla suhe SKTsse 44,7% ja prognoositakse, et see on 2010. aastaks 28,75% SKTsse. Võla suhte languse põhjustavad positiivne esmane tasakaal ja SKT nominaalkasvu mõju.-  2004. aasta ajakohastatud programmis antakse ülevaade valitsuse struktuurireformi programmist, milles on kesksel kohal tööhõive suurendamine ja konkurentsi tugevdamine. Viimastel aastatel on võetud mitmeid erinevaid meetmeid. 2004. aastal täielikult ellu viidud maksureformi eesmärk on vähendada tööjõu ning sealhulgas töötundide arvu suhtes kehtestatud kõrgete maksude negatiivset mõju. Isegi reformijärgselt on maksu ülemmäär üks kõrgeimaid ELis ning seda kohaldatakse suhteliselt paljude täistööajaga töötajate suhtes. Maksureformi osana kasutusele võetud sissetulekul põhineva maksusoodustuse eesmärk on tõsta eelkõige madalapalgaliste huvi tööturul olemise või tööturule jäämise vastu. Keskpika perioodi fiskaalprognoosis eeldatakse, et tööhõive suureneb edasiste reformide tulemusel, mida Taani ametiasutused peavad vajalikeks, kuid mida nad ei ole veel konkreetselt kindlaks määranud. Programmiperioodi keskpunkti lähenedes on pilt selles osas veel ebaselge.-  Taani tundub olevat soodsas olukorras seoses riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkusega, vaatamata vananeva elanikkonnaga seotud suurele eelarvekulude prognoosile. Programmis kirjeldatud eelarvestrateegia, mis põhineb peamiselt edasisel võla stabiliseerimisel jätkuva eelarveülejäägiga, peaks aja jooksul andma soodsaid tulemusi. Väljakutseks võib siiski osutuda tugeva kontrolli saavutamine kulutuste üle ja märkimisväärne tööhõive kasv, millele strateegia on samuti rajatud.-  Üldiselt vastab ajakohastatud programmis esitatud majanduspoliitika enam-vähem riigi majanduspoliitika üldsuunistele riigi rahanduse valdkonnas.Käesoleva hinnangu põhjal on komisjon võtnud vastu lisatud soovituse, et nõukogu võtaks vastu arvamuse Taani ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta, ja edastab selle nõukogule.Soovitus:NÕUKOGU ARVAMUSkooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 kolmanda lõikega Taani ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2004–2010EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,[5] eriti selle artikli 9 lõiget 3,võttes arvesse komisjoni soovitust,pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteegaON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:1.  [15. veebruaril 2005] kontrollis nõukogu Taani ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2004–2010. Programm vastab täielikult andmenõuetele, mis on esitatud tegevusjuhendis stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta.2.  Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis nähakse ette SKT reaalkasv 2004. aastal 2,2% ja 2005. aastal 2,5% ning aastatel 2006–2010 keskmiselt 1,7%. Praegu olemasolevate andmete kohaselt kajastab see stsenaarium suhteliselt ettevaatlikku kasvuprognoosi. Programmi inflatsiooniprognoos tundub olevat realistlik.3.  Keskpika perioodi eelarveraamistikus on järgmised sihid: valitsemissektori eelarve ülejääk 1,5–2,5% SKTst aastani 2010 ja avaliku sektori tarbimise reaalkasvu piiramine 0,5%le aastas alates 2005. aastast; kulude piiramisega kaasneb nn maksude külmutamine. Nii keskvalitsuse alamsektor kui pensionifondid on programmiperioodi jooksul prognoosi kohaselt ülejäägis. Kohalikud omavalitsused viivad prognoosi kohaselt oma eelarved tasakaalu, nagu seadusega nõutakse. Ajakohastatud programmis on kavandatud järgmised eelarveülejäägid: 2004. aastal 1,2%, 2005. aastal 2,0% ja 2006. aastal 1,6% SKTst. 2010. aastal on ülejääk 2,0% SKTst. Nii kulu- kui tulusuhe väheneb vaatlusalusel perioodil järkjärguliselt. Korrigeerides ühist metoodikat kasutades tsükli eeldatavat mõju, on tsükliliselt kohandatud eelarve piisavas ülejäägis kogu vaatlusalusel perioodil. Kavandatud valitsemissektori ülejäägieesmärgid on peaaegu samad, mis olid 2003. aasta ajakohastatud programmis. Lähiaja erinevused tulenevad SKT kasvuprognoosi muutmisest ning hiljuti võetud meetmetest, sealhulgas 2004. aasta märtsi fiskaalmeetmete paketist, millega toodi ettepoole 2003. aastal vastuvõetud maksureform. Alates 2007. aastast on kavandatud ülejäägid eelmises ajakohastatud programmis esitatud ülejääkidest väiksemad seoses muudetud demograafiliste prognoosidega, mis on võimaldanud alandada pikaajalisi fiskaalnõudeid. Uus ajakohastatud programm vastab üldiselt eelmise programmi strateegiale ja põhineb samal makromajanduslikul stsenaariumil.4.  Eelarveprognoosi riskid on enam-vähem tasakaalus, kuigi mõnel määral kaldutakse programmi algusaastate tulemusi üle hindama. Valitsemissektori eelarve on juba palju aastaid olnud Taanis ülejäägis. Nii ka 2003. aastal, kui ülejääk oli 1,0% SKTst, vaatamata sellele, et SKT kasv oli vaid 0,5%. Kui SKT kasv on 2006. aastal prognoositavast suurem ehk suundumusele lähedasem, on ka valitsemissektori ülejääk sellel aastal kavandatust suurem. Lisaks sellele peaks parandama riigi rahandust ka kõrgem naftahind, kui on prognoositud ajakohastatud programmis, sest Taani on nafta netoeksportija. SKT kasv lähiaastatel, mis põhineb suures osas sisenõudlusel, on ilmselt piisav riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tagamiseks ja soodustab selle arengut. Keskpikal perioodil on prognoosi ohustavateks teguriteks riiklike kulutuste väljumine kavandatud kasvu raamest, seda eelkõige kohalike omavalitsuste tasandil, ja suurema tööhõive keskpika perioodi eesmärkide täitmata jätmine.5.  Seda riskianalüüsi arvestades on programmi eelarvealased põhimõtted piisavad, et säilitada kogu programmiperioodi jooksul stabiilsuse ja kasvu paktiga nõutav keskpika perioodi eelarveseisund, mis on tasakaalulähedane või ülejäägis. See annab piisava varu tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral, et ei ületataks 3% puudujäägiläve.6.  Ajakohastatud programmi kohaselt oli 2003. aasta võla suhe SKTsse 44,7% ja prognoositakse, et see on 2010. aastaks 28,75% SKTsse. Võla suhte languse põhjustavad positiivne esmane tasakaal ja SKT nominaalkasv.7.  Taani tundub olevat soodsas olukorras seoses riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkusega, vaatamata vananeva elanikkonnaga seotud suurele eelarvekulude prognoosile. Programmis kirjeldatud eelarvestrateegia, mis põhineb peamiselt edasisel võla stabiliseerimisel jätkuva eelarveülejäägiga, peaks aja jooksul andma soodsaid tulemusi. Väljakutseks võib siiski osutuda tugeva kontrolli saavutamine kulutuste üle ja märkimisväärne tööhõive kasv, millele strateegia on samuti rajatud.8.  Üldiselt vastab ajakohastatud programmis esitatud majanduspoliitika enam-vähem riigi majanduspoliitika üldsuunistele riigi rahanduse valdkonnas.Tähtsamate makromajanduslike ja eelarveliste prognooside võrdlus2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2010 |Reaalne SKT (muutus, %) | LP nov 2004 | 2,2 | 2,5 | 1,3 | 1,9 | 1,8 |KOM okt 2004 | 2,3 | 2,4 | 2,0 | puudub | puudub |LP nov 2003 | 2,3 | 2,2 | 1,9 | 1,7 | 1,7 |THHI inflatsioon (%) | LP nov 2004 | 1,2 | 1,7 | 1,6 | 1,7 | 1,6 |KOM okt 2004 | 1,1 | 1,9 | 1,6 | puudub | puudub |LP nov 2003 | 1,8 | 1,7 | 1,7 | 1,7 | 1,7 |Valitsemissektori eelarve tasakaal (% SKTst) | LP nov 2004 | 1,2 | 2,0 | 1,6 | 1,7 | 2,0 |KOM okt 20042 | 2,0 | 2,6 | 2,8 | puudub | puudub |LP nov 2003 | 1,3 | 1,8 | 1,9 | 2,1 | 2,1 |Esmane tasakaal (% SKTst) | LP nov 20043 | 4,3 | 4,8 | 4,5 | 4,6 | 4,4 |KOM okt 2004 | 4,4 | 4,9 | 4,9 | puudub | puudub |LP nov 2003 | 2,3 | 2,7 | 2,6 | 2,3 | 2,3 |Tsükliliselt kohandatud tasakaal (% SKTst) | LP nov 20041 | 1,7 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,3 |KOM okt 2004 | 2,6 | 2,9 | 3,0 | puudub | puudub |LP nov 20031 | 1,1 | 1,5 | 1,7 | 1,9 | 2,1 |Valitsemissektori koguvõlg (% SKTst) | LP nov 2004 | 42,3 | 39,4 | 37,4 | 35,3 | 28,8 |KOM okt 2004 | 41,5 | 37,5 | 34,2 | puudub | puudub |LP nov 2003 | 41,2 | 38,7 | 36,4 | 27,5 | 27,5 |Märkused: 1 Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel. 2 Ülemäärast eelarvepuudujääki käsitleva menetluse kohaselt 2004. aasta septembris esitatud teatises andis Taani andmed valitsemissektori eelarve tasakaalu ja koguvõla kohta, milles liigitati lisapensionifond (arbejdsmarkedets tillaegspension, ATP) valitsemissektori väliselt. See alandas valitsemissektori ülejääki ligikaudu 1 protsendipunkti võrra SKTst. Seetõttu ei arvestatud ATP ülejäägiga ka komisjoni talituste 2004. aasta sügise prognoosis. Käesolevas hinnangus on komisjoni talituste valitsemissektori eelarve ülejääki või puudujääki ja koguvõlga käsitlevad andmed arvutatud uuesti ning arvesse on võetud ka ATP fondi, nagu seda on tehtud ka ajakohastatud programmis. Seega on komisjoni talituste valitsemissektori eelarve ülejääki või puudujääki ja koguvõlga käsitlevad andmed sügisel tehtud prognoosist erinevad. 3 Ajakohastatud programmis on esmase tasakaalu puhul välja arvatud intressi netokulud ja mitte intressi brutokulud, nagu tavaliselt tehakse; käesolevas tabelis on esmane tasakaal, mille puhul on välja arvatud intressi brutokulud. Allikad: ajakohastatud lähenemisprogramm, november 2003 ja november 2004 (LP); komisjoni talituste 2004. aasta sügise majandusprognoosid (KOM; vt märkust 2); komisjoni talituste arvutused. |[1] EÜT L 209, 2.8.1997. Kõik dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] Majandus- ja rahandusministrite nõukogu 10.7.2001 jõustatud majandus- ja rahanduskomitee läbivaadatud arvamus stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta.[3] KOM(2002) 668, 27.11.2002.[4] Majandus- ja rahanduskomitee läbivaadatud arvamus stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta. Rahandus- ja majandusministrite nõukogu 10.7.2001. aastal jõustatud 27.6.2001. aasta dokument EFC/ECFIN/404/01 - REV 1.[5] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.