title: Soovitus: NÕUKOGU OTSUS, millega muudetakse teist korda otsust 2010/320/EL, mis on adresseeritud Kreekale eesmärgiga tugevdada ja tõhustada eelarve järelevalvet ning millega teatatakse Kreekale, et ta peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks võtma puudujääki vähendavaid meetmeid

text:
|

52010PC0740

	[pic] | EUROOPA KOMISJON |Brüssel 9.12.2010KOM(2010) 740 lõplikSoovitus:NÕUKOGU OTSUS,millega muudetakse teist korda otsust 2010/320/EL, mis on adresseeritud Kreekale eesmärgiga tugevdada ja tõhustada eelarve järelevalvet ning millega teatatakse Kreekale, et ta peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks võtma puudujääki vähendavaid meetmeidSoovitus:NÕUKOGU OTSUS,millega muudetakse teist korda nõukogu 10. mai 2010. aasta otsust 2010/320/EL, mis on adresseeritud Kreekale eesmärgiga tugevdada ja tõhustada eelarve järelevalvet ning millega teatatakse Kreekale, et ta peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks võtma puudujääki vähendavaid meetmeidEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 126 lõiget 9 ja artiklit 136,võttes arvesse komisjoni soovitustning arvestades järgmist:(1) ELi toimimise lepingu artikli 136 lõike 1 punktiga a on ette nähtud võimalus võtta meetmeid nende liikmesriikide suhtes, kelle rahaühik on euro, et tõhustada asjaomaste liikmesriikide eelarvedistsipliini koordineerimist ja järelevalvet.(2) ELi toimimise lepingu artiklis 126 on sätestatud, et liikmesriigid hoiduvad ülemäärasest riigieelarve puudujäägist, ning sellega on ette nähtud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus. Stabiilsuse ja kasvu pakt, mille ennetavate sätetega rakendatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust, on raamistik, millega toetatakse usaldusväärse eelarvepositsiooni kiiret taastamist soodustavat valitsuse poliitikat, võttes arvesse majanduse olukorda.(3) Nõukogu otsustas 27. aprillil 2009 kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõikega 6, et Kreekal on ülemäärane eelarvepuudujääk.(4) Nõukogu võttis 10. mail 2010 artikli 126 lõike 9 ja artikli 136 alusel vastu otsuse, mis on adresseeritud Kreekale eesmärgiga tugevdada ja tõhustada eelarve järelevalvet ning millega teatatakse Kreekale, et ta peab võtma puudujääki vähendavaid meetmeid, et kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2014. aastaks (edaspidi „otsus”)[1]. Nõukogu kehtestas eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks järgmise ajakava: valitsemissektori eelarve puudujääk ei ületa 2010. aastal 18 508 miljonit eurot, 2011. aastal 17 065 miljonit eurot, 2012. aastal 14 916 miljonit eurot, 2013. aastal 11 399 miljonit eurot ning 2014. aastal 6 385 miljonit eurot.(5) Selle prognoosi kohaselt, mis oli kättesaadav nõukogu otsuse vastuvõtmise ajal, peaks reaalne SKP vähenema 2010. aastal 4 % ja 2011. aastal 2½ % ning seejärel suurenema 2012. aastal 1,1 % ning 2013. ja 2014. aastal 2,1 %. SKP deflaator peaks olema aastatel 2010–2014 vastavalt 1,2 %, –0,5 %, 1,0 %, 0,7 % ja 1,0 %. Võttes arvesse majanduse arengut, eeldatakse nüüd, et reaalne SKP väheneb 2010. aastal 4¼ % ja 2011. aastal 3 % ning seejärel taastub 2012. aastal kasvumääraga 1,1 % ning 2013. ja 2014. aastal 2,1 %. SKP deflaator peaks nüüd eeldatavasti olema aastatel 2010–2014 vastavalt 3,0 %, 1,5 %, 0,4 %, 0,8 % ja 1,2 %.(6) Eurostat kinnitas vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 479/2009[2] Kreeka valitsemissektori eelarve puudujääki ja võlga käsitleva statistika 15. novembril 2010[3]. Seoses sellega korrigeeriti aastate 2006–2009 eelarvepuudujäägi ja võla andmed ülespoole. 2009. aasta puhul korrigeeriti valitsemissektori eelarve puudujäägi suhet SKPsse 13,6 %-lt SKPst 15,4 %-le SKPst ning võla suhet korrigeeriti 115,1 %-lt SKPst 126,8 %-le SKPst.(7) Kreeka on teinud suuri edusamme otsusega ettenähtud meetmete rakendamisel, sealhulgas valitsemissektori eelarve puudujäägi vähendamisel. Statistiliste ridade kõnealune korrigeerimine koos tulude kehva laekumise ning muude eelarve täitmisega seotud probleemidega (sealhulgas kreditoorse võlgnevuse kuhjumine), osutab, et valitsemissektori eelarve puudujäägi 2010. aasta eesmärk jääb tõenäoliselt saavutamata. See kõrvalekalle tuleb 2011. aasta jooksul täielikult korvata.(8) Kreeka esitas 24. novembril 2010 nõukogule ja komisjonile aruande otsuse täitmiseks võetud poliitikameetmete kohta. Komisjon hindas aruannet ja jõudis järeldusele, et Kreeka on otsust rahuldavalt järginud[4].(9) Eespool esitatud kaalutlusi silmas pidades näib asjakohane vaadata läbi otsuse mitmed aspektid, jättes samas muutmata ülemäärase puudujäägi kõrvaldamiseks kehtestatud tähtaja ning valitsemissektori eelarve puudujääki käsitleva kohandamiskava ja valitsemissektori võla nominaalse suurenemise,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Otsust 2010/320/EL muudetakse järgmiselt:1) artikli 1 lõike 3 teine lause asendatakse järgmisega:„3. 2010. aasta novembris avaldatud SKP prognooside alusel ei ületa võla suhe SKPsse vastavalt 143 % aastal 2010, 153 % aastal 2011, 157 % aastal 2012, 158 % aastal 2013 ja 156 % aastal 2014.”;2) artikli 2 lõike 3 punkt k asendatakse järgmisega:„k) parandatakse avaliku sektori varade haldamist, et saada 2011. aastal tulu vähemalt 1 miljard eurot ning aastatel 2012–2013 vähemalt 3 miljardit eurot aastas; varade (kinnisvara ja finantsvara) müügist saadavat tulu kasutatakse võla tasumiseks ning see ei vähenda eelarve konsolideerimise mahtu, mida on vaja artikli 1 lõikes 2 sätestatud eelarvepuudujäägi ülempiiri järgimiseks;”;3) artikli 2 lõike 3 punkt m asendatakse järgmisega:„m) dekreet, millega keelatakse kohalikel omavalitsustel koostada puudujäägiga eelarveid vähemalt kuni 2014. aastani; kohalikule omavalitsusele tehtavate ülekannete vähendamine kooskõlas kavandatud kokkuhoiu ning pädevuste üleandmisega;”;4) artikli 2 lõike 3 punkt o asendatakse järgmisega:„o) e-retseptide ühtse süsteemi rakendamine; turul olevate ravimite täieliku hinnakirja avaldamine; mittehüvitatavate ravimite nimekirja ja käsimüügiravimite nimekirja kohaldamine; hüvitatavate ravimite uue nimekirja avaldamine, kasutades uut võrdlushinnasüsteemi; e-retseptide ja skaneerimisega kättesaadavaks tehtud teabe kasutamine farmaatsiaettevõtjatelt allahindluse saamiseks; sellise jälgimismehhanismi kasutuselevõtmine, mis võimaldab hinnata farmaatsiatoodetele tehtavaid kulutusi kuude lõikes; tavapäraste ambulatoorsete teenuste eest 5 euro suuruse omaosalustasu kehtestamine ning omaosalustasu laiendamine põhjendamatutele visiitidele erakorralise meditsiini osakonda; haiglate ja tervishoiukeskuste auditeeritud aruannete avaldamine; tervishoiupoliitika ekspertide sellise sõltumatu töörühma moodustamine, mille ülesanne on koostada 2011. aasta mai lõpuks üksikasjalik aruanne tervishoiusüsteemi üldiseks reformiks, et parandada tervishoiusüsteemi tõhusust ja tulemuslikkust;”;5) artikli 2 lõike 3 punkt p jäetakse välja ning lisatakse järgmised punktid:„q) tegevuskulude täiendav vähendamine vähemalt 5 protsenti, mis annab kokkuhoidu vähemalt 100 miljonit eurot;r) tehtavate ülekannete täiendav vähendamine, mis annab valitsemissektorile tervikuna kokkuhoidu vähemalt 100 miljonit eurot. Rahastatavad avalik-õiguslikud üksused tagavad samal ajal kulutuste vähendamise, et ei tekiks maksevõlgnevuste kuhjumist;s) peretoetuste vajaduse hindamine alates 2011. aasta jaanuarist, mis annab kokkuhoidu vähemalt 150 miljonit eurot (arvestamata vastavaid halduskulusid);t) sõjavarustuse ostmise (tarnete) vähendamine vähemalt 500 miljonit eurot võrreldes 2010. aasta tegeliku tasemega;u) sotsiaalkindlustusfondide poolt farmaatsiatoodetele tehtavate kulutuste vähendamine 900 miljonit eurot, mis tuleneb ravimite hinna täiendavast langetamisest ja uuest hankemenetlusest; haiglate poolt farmaatsiatoodetele tehtavate kulutuste vähendamine (sealhulgas kulutused seadmetele) vähemalt 350 miljonit eurot;v) muudatused avalik-õiguslike äriühingute juhtimises, hinnakirjas ning palkades, mis annab kokkuhoidu vähemalt 800 miljonit eurot;w) kütteõli ja diislikütuse maksu määra võrdsustamine alates 1. oktoobrist 2011, et võidelda pettuse vastu; see annab 2011. aastal maksutulu vähemalt 600 miljonit eurot (kogu aasta mõju vähemalt 900 miljonit eurot), arvestamata erimeetmeid vähekindlustatud elanikkonna kaitsmiseks;x) vähendatud käibemaksumäärade tõstmine 5,5-lt protsendilt 6,5-le protsendile ning 11-lt protsendilt 13-le protsendile, mis annab lisatulu vähemalt 880 miljonit eurot; ravimite ja hotellimajutuse suhtes kohaldatava käibemaksumäära alandamine 11-lt protsendilt 6,5-le protsendile, mille puhul kulud ei ületa 250 miljonit eurot, arvestamata sotsiaalkindlustusfondide ja haiglate kokkuhoidu, mis tuleneb ravimite madalamast käibemaksumäärast;y) kütuse salakaubaveo vastase võitluse tugevdamine (vähemalt 190 miljonit eurot);z) kohtumenetluse lõivude suurendamine (vähemalt 100 miljonit eurot);aa) tegevuskava rakendamine maksuvõlgnevuste sissenõudmise kiirendamiseks (vähemalt 200 miljonit eurot);bb) maksutrahvide sissenõudmise kiirendamine (vähemalt 400 miljonit eurot);cc) maksuvaidluste ja kohtumenetluste uuest raamistikust tuleneva tulu sissenõudmine (vähemalt 300 miljonit eurot);dd) tulu varsti aeguvate telekommunikatsioonilitsentside uuendamisest (vähemalt 350 miljonit eurot);ee) tulu kontsessioonidest (vähemalt 250 miljonit eurot);ff) Ateena transpordivõrgu (OASA) ümberkorraldamise kava. Kava eesmärk on vähendata äriühingu tegevuskahjumit ning muuta äriühing majanduslikult elujõuliseks. Kava sisaldab äriühingu tegevuskulude kärpeid ning tariifide tõstmist. Nõutud meetmed rakendatakse 2011. aasta jaanuariks;gg) õigusakt, millega piiratakse kogu valitsemissektoris töölevõtmist ning viie pensionile jäänud või vallandatud inimese kohta võetakse tööle kuni üks inimene ilma valdkondlike eranditeta ning see hõlmab ka personali, kes viiakse ümberkorraldatavatest avalik-õiguslikest äriühingutest üle valitsusüksustesse.”;6) artikli 2 lõikele 4 lisatakse järgmised punktid:„c) arveldatakse eelmistel aastatel kuhjunud maksevõlgnevused;d) eelarve struktuurse konsolideerimise mitmeaastane kava, mis sisaldab meetmeid mahus vähemalt 5 protsenti SKPst, mis tagab puudujäägieesmärkide saavutamise aastani 2014;e) maksudest kõrvalehoidumise vastane kava, mis sisaldab kvantitatiivseid tulemuslikkuse näitajaid, et tagada tulude vastutustundlik haldamine; õigusaktid halduslike maksuvaidluste ja kohtule kaebuse esitamise menetluste lihtsustamiseks ning nõutud õigusaktid ja menetlused, et paremini tegeleda maksuametnike vääriti käitumise, korruptsiooni ja kehva tööga, sealhulgas süüdistuse esitamine ametikohustuste rikkumise korral;f) üksikasjalik tegevuskava koos ajakavaga, et viia lõpule ja rakendada lihtsustatud tasustamissüsteem;g) parandatakse haiglate raamatupidamisarvestuse ja arvete esitamise süsteemi, tehes selleks järgmist: kõigis haiglates kahekordse kirjendamisega tekkepõhise raamatupidamisarvestuse süsteemi kasutuselevõtu lõpuleviimine; meditsiinitarvete ühtse kodeerimissüsteemi ja ühise registri kasutamine; meditsiinitarvete varude ja ringluse arvutamine kõigis haiglates, kasutades meditsiinitarvete ühtset kodeerimissüsteemi; patsientidelt kaasmaksete kogumine kõigis riiklikes tervishoiuasutustes; ravikulude eest õigel ajal arvete esitamine (mitte hiljem kui kaks kuud) Kreeka sotsiaalkindlustusfondidele, muudele liikmesriikidele ja erasektori tervisekindlustusandjatele; selle tagamine, et riiklikes haiglates kasutatavate ravimite kogusest moodustavad 2011. aasta lõpuks vähemalt 50 protsenti geneerilised ravimid ning patendikaitseta ravimid, muutes kohustuslikuks kõikidele haiglatele hankida farmaatsiatooteid toimeaine alusel;h) eesmärgiga võidelda riigi omanduses olevates ettevõtetes põhjendamatute kulude ja halva juhtimisega ning saavutada eelarvekokkuhoid vähemalt 800 miljonit eurot, võtab Kreeka 2011. aasta veebruari lõpuks vastu õigusakti, millega tehakse järgmist: avalik-õiguslikes äriühingutes kärbitakse äriühingu tasandil põhitasu vähemalt 10 protsenti, lisatasusid piiratakse 10 protsendile põhitasust, brutopalga ülemmääraks kehtestatakse 4 000 eurot kuus (12 makset aastas), linnatransporditariife tõstetakse vähemalt 30 protsenti; tõstetakse muid tariife; kehtestatakse meetmed, mis vähendavad avalik-õiguslike äriühingute tegevuskulusid 15–25 protsenti; võetakse vastu õigusakt Ateena linnatranspordivõrgu (OASA) ümberkorraldamiseks;i) uus õiguslik raamistik, et lihtsustada kontsessioonilepingute sõlmimist piirkondlike lennujaamade puhul;j) hariduspoliitika sõltumatu töörühma loomine, et suurendada riikliku haridussüsteemi (põhi-, kesk- ja kõrgharidus) tõhusust ning saavutada vahendite tõhusam kasutamine.”;7) artikli 2 lõike 5 punkt b asendatakse järgmisega:„b) hinnatakse keskvalitsuse toimimist käsitleva sõltumatu läbivaatamise esimese etapi (sealhulgas praktiliste poliitikasoovituste) tulemusi; viiakse lõpule kehtivate sotsiaalprogrammide läbivaatamine;”;8) artikli 2 lõikele 5 lisatakse järgmine punkt:„h) veelgi soodustatakse geneeriliste ravimite kasutamist, muutes toimeainel põhinevad e-retseptid kohustuslikuks;”;9) artikli 2 lõike 7 punkt c jäetakse välja ja lisatakse järgmised punktid:„d) haiglapõhine kuluarvestussüsteem, mida kasutatakse alates 2013. aastast eelarvestamise eesmärgil;e) õigusaktid, millega rakendatakse keskvalitsuse tasandil avaliku halduse toimimist käsitleva läbivaatamise esimese etapi praktilisi soovitusi ning kehtivate sotsiaalprogrammide täieliku läbivaatamise praktilisi soovitusi;f) ühtne riigihankeasutus alustab oma tegevust vahenditega, mida on vaja tegevuskavas kindlaks määratud volituste, eesmärkide, pädevuse ja õiguste täitmiseks.”Artikkel 2Käesolev otsus jõustub sellest teavitamise päeval.Artikkel 3Käesolev otsus on adresseeritud Kreeka Vabariigile.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistuja […] [1] Nõukogu otsus 2010/320/EL (ELT L 145, 11.6.2010, lk 6).[2] ELT L 145, 10.6.2009.[3] Eurostati pressiteade 170/2010, 15.11.2010.[4] Komisjoni teatis KOM(2010) (lõplik)…., [9].12.2010.


|

52010PC0440

/* COM (2010) 0440 final */  Soovitus: NÕUKOGU OTSUS, millega muudetakse nõukogu 10. mai 2010. aasta otsust 2010/320/EL, mis on adresseeritud Kreekale eesmärgiga tugevdada ja tõhustada eelarve järelevalvet ning millega teatatakse Kreekale, et ta peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks võtma puudujääki vähendavaid meetmeid

	[pic] | EUROOPA KOMISJON |Brüssel 19.8.2010KOM(2010) 440 lõplikSoovitus:NÕUKOGU OTSUS,millega muudetakse nõukogu 10. mai 2010. aasta otsust 2010/320/EL, mis on adresseeritud Kreekale eesmärgiga tugevdada ja tõhustada eelarve järelevalvet ning millega teatatakse Kreekale, et ta peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks võtma puudujääki vähendavaid meetmeidSoovitus:NÕUKOGU OTSUS,millega muudetakse nõukogu 10. mai 2010. aasta otsust 2010/320/EL, mis on adresseeritud Kreekale eesmärgiga tugevdada ja tõhustada eelarve järelevalvet ning millega teatatakse Kreekale, et ta peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks võtma puudujääki vähendavaid meetmeidEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 126 lõiget 9 ja artiklit 136,võttes arvesse komisjoni soovitustning arvestades järgmist:(1) ELi toimimise lepingu artikli 136 lõike 1 punktiga a on ette nähtud võimalus võtta meetmeid nende liikmesriikide suhtes, kelle rahaühik on euro, et tõhustada asjaomaste liikmesriikide eelarvedistsipliini koordineerimist ja järelevalvet.(2) ELi toimimise lepingu artiklis 126 on sätestatud, et liikmesriigid hoiduvad ülemäärasest riigieelarve puudujäägist, ning sellega on ette nähtud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus. Stabiilsuse ja kasvu pakt, mille ennetavate sätetega rakendatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust, on raamistik, millega toetatakse usaldusväärse eelarvepositsiooni kiiret taastamist soodustavat valitsuse poliitikat, võttes arvesse majanduse olukorda.(3) Nõukogu otsustas 27. aprillil 2009 kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõikega 6, et Kreekal on ülemäärane eelarvepuudujääk.(4) Nõukogu võttis 10. mail 2010 artikli 126 lõike 9 ja artikli 136 alusel vastu otsuse, mis on adresseeritud Kreekale eesmärgiga tugevdada ja tõhustada eelarve järelevalvet ning millega teatatakse Kreekale, et ta peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks võtma puudujääki vähendavaid meetmeid[1]. Nõukogu kehtestas eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks järgmise kava: valitsemissektori eelarve puudujääk ei tohi ületada 8 % SKPst 2010. aastal, 7,6 % SKPst 2011. aastal, 6,5 % SKPst 2012. aastal, 4,9 % SKPst 2013. aastal ja 2,6 % SKPst 2014. aastal.(5) Selle prognoosi kohaselt, mis oli kättesaadav nõukogu kõnealuse otsuse vastuvõtmise ajal, peaks reaalne SKP vähenema 2010. aastal 4 % ja 2011. aastal 2,6 % ning seejärel suurenema 2012. aastal 1,1 % ning 2013. ja 2014. aastal 2,1 %. SKP deflaator peaks olema aastatel 2010–2014 vastavalt 1,2 %, -0,5 %, 1,0 %, 0,7 % ja 1,0 %. Võttes arvesse seniseid majanduslikke arenguid jäävad eespool märgitud SKP kasvumäärad keskseks stsenaariumiks, mille puhul positiivsed ja negatiivsed riskid on tasakaalus, samas kui deflaator peaks praeguste prognooside kohaselt olema esimestel aastatel oluliselt suurem, st aastatel 2010–2012 vastavalt 3½ %, 1¼ % ja ½ %.(6) Kreeka on nõukogu otsusega ettenähtud meetmete rakendamisel teinud suuri edusamme. Mitmes valdkonnas on meetmeid võetud nõutust varem. Eelkõige on seda tehtud pensionireformi, kohalike omavalitsuste reformi ning riigi tulusid ja kulusid käsitlevate andmete igakuise avaldamise valdkonnas. Kõigis kõnealustes valdkondades tuleb siiski võtta veel täiendavaid meetmeid.(7) Kreeka esitas 6. augustil 2010 nõukogule ja komisjonile aruande otsuse 2010/320/EL täitmiseks võetud poliitiliste meetmete kohta. Komisjon hindas aruannet ja jõudis järeldusele, et Kreeka on rahuldavalt järginud nõukogu 10. mai 2010. aasta otsust[2].(8) Eespool esitatud kaalutlusi silmas pidades näib asjakohane vaadata läbi kõnealuse nõukogu otsuse mitmed aspektid, jättes samas muutmata ülemäärase puudujäägi kõrvaldamiseks kehtestatud tähtaja ning puudujäägi suhet SKPsse ja valitsemissektori võlga käsitleva kohandamiskava,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Nõukogu otsust 2010/320/EL muudetakse järgmiselt:1) Artikli 2 lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:„a) näeb ette 2011. aasta eelarve projekti lisatavad konsolideerivad fiskaalmeetmed suurusjärgus vähemalt 3,2 % SKPst (4,3 % SKPst, kui arvestada meetmeid, mis kantakse üle 2010. aastast). Kõnealused meetmed hõlmavad: valitsemissektori vahetarbimise vähendamine vähemalt 300 miljoni euro võrra võrreldes 2010. aasta tasemega (lisaks avaliku halduse ja kohaliku omavalitsuse reformist tulenevale säästule, nagu on osutatud käesolevas lõikes); pensionide indekseerimise külmutamine (et säästa 100 miljonit eurot); ajutise kriisiaja lõivu kehtestamine suure kasumlikkusega ettevõtjatele (annab vähemalt 600 miljoni euro suurust aastast lisatulu aastatel 2011, 2012 ja 2013); teatavate elukutsete esindajate hinnanguline maksustamine (annab vähemalt 400 miljoni euro suurust tulu 2011. aastal ning suurendab maksutulu 2012. ja 2013. aastal vähemalt 100 miljoni euro võrra aastas); käibemaksubaasi laiendamine, hõlmates teatavad teenused, mis praegu on maksust vabastatud, ning kehtestades teatavate vähendatud maksumääraga kaupade ja teenuste (30% ulatuses) suhtes tavapärase maksumäära (saadav tulu on 1 miljard eurot); CO2-heite maksu järkjärguline kehtestamine (saadav tulu on vähemalt 300 miljonit eurot 2011. aastal); valitsuse poolt avalikku haldust reformivate õigusaktide rakendamine ja kohalike omavalitsuste ümberkorraldamine (et vähendada kulusid vähemalt 500 miljonit eurot aastal 2011 ning veel 500 miljonit eurot aastas aastatel 2012 ja 2013); siseriiklikult rahastatavate investeeringute vähendamine (vähemalt 500 miljoni euro võrra), eelistades ELi struktuurifondidest rahastatavaid investeerimisprojekte; algatused maakasutusõiguse rikkumise reguleerimiseks (saadav tulu on vähemalt 1 500 miljonit eurot aastatel 2011–2013, sellest vähemalt 500 miljonit aastal 2011); hasartmängude litsentsimine (lubade müügist saadakse vähemalt 500 miljonit eurot tulu ja litsentsitasudena 200 miljonit eurot aastas); kinnisvaramaksu baasi laiendamine, ajakohastades varaväärtusi (annab täiendavat tulu vähemalt 400 miljonit eurot); mitterahalise palga täiendav maksustamine, sh autoliisingu maksete maksustamine (tulu vähemalt 150 miljonit eurot); luksuskaupade täiendav maksustamine (tulu vähemalt 100 miljonit eurot); erimaksu kehtestamine loata ehitiste suhtes (tulu vähemalt 800 miljonit eurot aastas); pensionile jäävate avaliku sektori (keskvalitsus, kohalikud omavalitsused, sotsiaalkindlustusfondid, avalik-õiguslikud äriühingud, riigiasutused ja muud avalikud sektori asutused) töötajate asendamine üksnes 20 % ulatuses. Võrreldavat eelarvekokkuhoidu andvaid meetmeid võib kaaluda pärast konsulteerimist komisjoniga.”2) Artikli 2 lõike 2 punkt b jäetakse välja.3) Artikli 2 lõike 2 punkt f asendatakse järgmisega:„f) algatatakse keskvalitsuse ja olemasolevate sotsiaalprogrammide sõltumatu läbivaatamine;”4) Artikli 2 lõikele 2 lisatakse punktid j ja k:„j) luuakse avalik-õiguslike ettevõtjate terviklik keskregister;k) tegevuskava koos konkreetsete meetmete ajakavaga keskse hankeasutuse loomiseks.”5) Artikli 2 lõikele 3 lisatakse punktid m–r:„m) õigusakt, millega keelatakse kohalikel omavalitsustel koostada puudujäägiga eelarveid vähemalt kuni 2014. aastani;n) avaldatakse pensionikulude pikaajalised vaheprognoosid aastani 2060, nagu on ette nähtud 2010. aasta juuli õigusaktides, mis hõlmavad peamisi pensioniskeeme (IKA, sealhulgas riigiteenistujate pensioniskeem, OGA ja OAEE);o) õigusakt, millega kehtestatakse avaliku teenindamise kohustusega seotud sellise makse ülempiiriks 50 miljonit eurot aastas, mida keskvalitsus teeb raudtee-ettevõtjatele ajavahemikul 2011–2013, ja kehtestatakse põhimõte, mille kohaselt ei anna riik raudtee-ettevõtjatele otsest või kaudset lisatoetust;p) Kreeka raudtee äriplaan. Äriplaanis määratakse kindlaks, kuidas muuta tegevus kasumlikuks (võttes alates 2011. aastast arvesse amortisatsioonikulusid), sulgedes selleks sealhulgas kahjumit tootvad liinid, suurendades sõidutariife ja vähendades palku ja töökohti; esitatakse üksikasjalik tundlikkusanalüüs, mis käsitleb kollektiivlepingute tulemuste eri stsenaariumide mõju palgakuludele, ja esitatakse teavet eri võimaluste kohta personali valdkonnas, samuti nähakse ette valdusettevõtja restruktureerimine, sealhulgas maa ja muude varade müük;q) taotletakse rahvusvahelistelt ekspertidelt tehnilist abi tervishoiusüsteemi tõhususe ja tulemuslikkuse teatavate aspektide osas, et suurendada tõhusust ja vähendada asjatut kulu;r) rakendatakse riigihaiglates tavapäraste ambulatoorsete teenuste tasu 3 eurot.”6) Artikli 2 lõikele 4 lisatakse punkt b:„b) avaldatakse pensionikulude üksikasjalikud pikaajalised vaheprognoosid aastani 2060, nagu on ette nähtud 2010. aasta juuli õiguslikku reformiga. Kõnealused prognoosid hõlmavad täiendavaid (lisapensioni) skeeme ja põhinevad riikliku aktuaarasutuse kogutud ja töödeldud üksikasjalikel andmetel. Prognoosid retsenseerib ja kinnitab ELi majanduspoliitika komitee.”7) Artikli 2 lõike 5 punkt b asendatakse järgmisega:„b) meetmeid, millega rakendatakse keskvalitsuse ja sotsiaalprogrammide toimimist käsitleva sõltumatu läbivaatamise esimese etapi järeldusi;”8) Artikli 2 lõikele 5 lisatakse punktid d, e ja f:„d) õigusakt, millega vaadatakse läbi pensionisüsteemi peamised parameetrid, kui lõike 3 punkti n ja lõike 4 punkti b kohased pikaajalised prognoosid osutavad, et riiklikud pensionikulud ületavad piirmäära 2,5 protsendipunkti SKPst ajavahemikul 2009–2060;e) vaadatakse läbi riiklike täiendavate/lisapensioniskeemide toimimine, et stabiliseerida kulud ja tagada eelarve neutraalsus kõnealuste skeemide suhtes;f) vaadatakse läbi raske ja ohtliku töö tegijate loetelu, et vähendada seda nii, et see ei hõlmaks rohkem kui 10 % tööjõust; uut raske ja ohtliku töö tegijate loetelu kohaldatakse alates 1. juulist 2011 kõigi praeguste ja tulevaste töötajate suhtes.”9) Artikli 4 lõikele 7 lisatakse punkt c:„c) meetmeid, millega rakendatakse keskvalitsuse ja sotsiaalprogrammide toimimist käsitleva sõltumatu läbivaatamise teise etapi järeldusi;”10) Artikli 4 lõike 2 punkt g asendatakse järgmisega:„g) maksmisele kuuluvad valitsemissektori kulud, määrates kindlaks kulud, mille väljamaksmise tähtaeg on möödunud.”Artikkel 2Käesolev otsus jõustub sellest teavitamise päeval.Artikkel 3Käesolev otsus on adresseeritud Kreeka Vabariigile.Brüssel, […]Nõukogu nimeleesistuja […] [1] Nõukogu otsus 2010/320/EL (ELT L 145, 11.6.2010, lk 6).[2] Komisjoni teatis „Nõukogu 10. mai 2010. aasta otsuse (mis on adresseeritud Kreekale eesmärgiga tugevdada ja tõhustada eelarve järelevalvet ning millega teatatakse Kreekale, et ta peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks võtma puudujääki vähendavaid meetmeid) järelmeetmed, KOM (2010) (lõplik), XXX, [19] august 2010.


				|

		52011PC0433

			Soovitus: NÕUKOGU OTSUS, mis on adresseeritud Kreekale eesmärgiga tugevdada ja tõhustada eelarve järelevalvet ning millega teatatakse Kreekale, et ta peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks võtma puudujääki vähendavaid meetmeid /* KOM/2011/0433 lõplik - 2011/ () */

			   	ê 2010/320/EL
Soovitus:
NÕUKOGU OTSUS,
mis on adresseeritud Kreekale eesmärgiga
tugevdada ja tõhustada eelarve järelevalvet ning millega teatatakse Kreekale,
et ta peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks võtma puudujääki
vähendavaid meetmeid
(uuesti sõnastatud)
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 126 lõiget 9 ja artiklit 136,
võttes arvesse komisjoni soovitust,
ning arvestades järgmist:
ò uus
(1)
Nõukogu 10. mai 2010.
aasta otsust, mis on adresseeritud Kreekale eesmärgiga tugevdada ja tõhustada
eelarve järelevalvet ning millega teatatakse Kreekale, et ta peab ülemäärase
eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks võtma puudujääki vähendavaid meetmeid
(2010/320/EL)[1] on
mitmel korral[2]
oluliselt muudetud. Kuna sellesse tuleb teha uusi muudatusi, tuleks see selguse
huvides uuesti sõnastada.
ê 2010/320/EL põhjendus
1
(2)
ELi toimimise lepingu artikli 136 lõike 1 punktiga
a on ette nähtud võimalus võtta meetmeid nende liikmesriikide suhtes, kelle
rahaühik on euro, et tõhustada asjaomaste liikmesriikide eelarvedistsipliini
koordineerimist ja järelevalvet.
ê 2010/320/EL põhjendus
2
(3)
ELi toimimise lepingu artiklis 126 on sätestatud,
et liikmesriigid hoiduvad ülemäärasest riigieelarve puudujäägist, ning sellega
on ette nähtud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus. Stabiilsuse ja kasvu
pakt, mille ennetavate sätetega rakendatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi
menetlust, on raamistik, millega toetatakse usaldusväärse eelarvepositsiooni
kiiret taastamist soodustavat valitsuse poliitikat, võttes arvesse majanduse
olukorda.
ê 2010/320/EL põhjendus
3
(4)
Nõukogu otsustas 27. aprillil 2009 kooskõlas
Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõikega 6, et Kreekal on
ülemäärane eelarvepuudujääk, ning esitas vastavalt asutamislepingu artikli 104
lõikele 7 ja nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase
eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta)[3] artikli 3 lõikele 4 soovituse ülemäärase
eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks hiljemalt 2010. aastaks. Samuti kehtestas
nõukogu Kreekale tõhusate meetmete võtmise tähtpäevaks 27. oktoobri 2009.
Nõukogu tegi 30. novembril 2009 kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126
lõikega 8 kindlaks, et Kreeka ei olnud võtnud tõhusaid meetmeid; seetõttu
teatas nõukogu 16. veebruaril 2010 Kreekale kooskõlas ELi toimimise lepingu
artikli 126 lõikega 9, et Kreeka peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldama
hiljemalt 2012. aastaks (edaspidi „nõukogu artikli 126 lõike 9 alusel tehtud
otsus”). Nõukogu kehtestas tõhusate meetmete võtmise tähtpäevaks 15. mai 2010.
ê 2010/320/EL põhjendus
4
(5)
Määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 5 lõikes 2 on
sätestatud, et kui kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikega 9 on
võetud tõhusaid meetmeid ja kui pärast kõnealuse teatise vastuvõtmist leiavad
aset ootamatud majandust kahjustavad sündmused, millel on riigi rahandusele
märkimisväärne negatiivne mõju, võib nõukogu teha komisjoni soovituse alusel
otsuse võtta vastu muudetud teatis vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 126
lõikele 9.
ê 2010/320/EL põhjendus
5 (kohandatud)
ð uus
(6)
Komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosis,
mille alusel esitati Kreekale esialgne teatis, eeldati, et SKP väheneb 2010.
aastal ¼ % ja hakkab taas suurenema 2011. aastal, mil prognoositakse 0,7 %
majanduskasvu. Praegu
prognoositakse 2010. aastalks
Ö toimus Õ SKP reaalkasvu Ö suurem
vähenemine Õ järsku langust,
Ö mis eeldatavalt
jätkub Õ millele järgneb
2011. aastal täiendav
langus. Seejärel peaks majanduskasv hakkama prognooside kohaselt
järk-järgult taastuma. Majandusstsenaariumi märkimisväärne halvenemine tähendab
vastavalt ka riigi rahanduse väljavaadete halvenemist, kui poliitikat ei
muudeta. Lisaks korrigeeriti valitsemissektori 2009. aasta eelarve puudujääk
ülespoole (puudujääk suurenes nõukogu artikli 126 lõike 9 alusel tehtud otsuse tegemise ajal prognoositud 12,7
protsendilt SKPst 13,6 protsendile SKPst vastavalt eelarvet käsitlevale
teatisele, mille Kreeka esitas 1. aprillil 2010)[4]
ja on oht,
et seda korrigeeritakse veelgi ülespoole (vahemikus 0,3–0,5 % SKPst)
pärast seda, kui Eurostat on Ö viis Õ lõpule viinud koos Kreeka statistikaametiga korraldatava
uurimise[5] ð , korrigeeriti see 15,4 %-ni
SKPst ï. Peale selle ollakse turgudel
mures riigi rahanduse väljavaadete pärast, mis on tinginud valitsemissektori
võla riskipreemia järsu suurenemise, raskendades veelgi valitsemissektori
eelarve puudujäägi ja võla edasise arengu kontrolli all hoidmist. Esialgne hinnang, mille
komisjon koostas 2010. aasta märtsis, näitas, et Kreeka rakendas 2010. aasta
puudujäägieesmärgi saavutamiseks kavandatud fiskaalmeetmeid nõuetekohaselt.
Majandusstsenaariumi järsk muutus tähendab aga, et need kavad ei kehti enam.
Tulenevalt otsesest ohust valitsemissektori krediidivõimele on aasta jooksul
vaja võtta veel karmimaid meetmeid. Võttes arvesse praegu prognoositavat
majanduslangust, on eelarvepuudujäägi vähendamise algselt kavandatud kava
elluviimine ebarealistlik. Võib väita, et
Kreekas on aset leidnud ootamatud majandust kahjustavad sündmused, millel on
riigi rahandusele märkimisväärne negatiivne mõju, ning seepärast on ELi
toimimise lepingu artikli 136 ja artikli 126 lõike 9 raames läbivaadatud
soovituste esitamine õigustatud.
ê 2010/320/EL põhjendus
6 (kohandatud)
Võttes arvesse eespool esitatud kaalutlusi,
tundub, et nõukogu artikli 126 lõike 9 alusel tehtud otsuses sätestatud
tähtaega, mille jooksul Kreeka peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldama,
tuleb pikendada kahe aasta võrra, st aastani 2014.
ê 2010/320/EL põhjendus
7 (kohandatud)
ð uus
(7)
Valitsemissektori koguvõlg oli 2009. aasta lõpu
seisuga 115,1 ð 127,1 ï % SKPst. See on üks suurimaid võla suhte näitajaid ELis
ja ületab asutamislepingus sätestatud kontrollväärtust 60 % SKPst
märkimisväärselt. Peale
selle on oht, et seda näitajat korrigeeritakse käimasoleva statistilise
uurimise tulemusel veelgi ülespoole (5–7 protsendipunkti võrra).
Selleks et eelarvepuudujäägi vähendamise kava võimaldaks puudujääki vajalikul
määral ja realistlikult vähendada, oleks olukorda arvestades võimalik võla
suurenemist hakata piirama alates 2014. aastast. Lisaks valitsemissektori
eelarve pidevalt suurele puudujäägile on võlga märkimisväärselt suurendanud eelarvevälised vahendid ð finantstehingud ï. See on vähendanud turgude usaldust Kreeka valitsuse võimesse võlg
tulevastel aastatel ära maksta. Seetõttu on hädavajalik, et Kreeka võtaks
enneolematus ulatuses otsustavaid meetmeid eelarvepuudujäägi vähendamiseks ja
võlga suurendavate probleemide lähendamiseks, et peatada võla suhte suurenemine
SKPsse ja minna võimalikult kiiresti taas üle turupõhisele rahastamisele.
ê 2010/320/EL põhjendus
8 (kohandatud)
(8)
Kreeka valitsuse rahalise olukorra väga tõsise
halvenemise tõttu on Ö teised Õ euroala
liikmesriigid otsustanud anda Kreekale abi eelarve stabiliseerimiseks, et
kindlustada finantsstabiilsus euroalal tervikuna; abi antakse koos
Rahvusvahelise Valuutafondi mitmepoolse abiga. Euroalasse kuuluvate
liikmesriikide poolt antakse abi kahepoolsete laenude koondamise teel ja selle
andmist koordineerib komisjon. Laenuandjad on otsustanud, et abi andmine on jätkuv
sõltub sellest, kas Kreeka täidab käesoleva otsuse nõuded. Eelkõige eeldatakse,
et Kreeka täidab käesolevas otsuses sätestatud meetmed otsusega ettenähtud
ajakava jooksul.
ò uus
(9)
2011. aasta juunis oli
selge, et arvestades eelarvepositsiooni halvenemist 2010. aastal ning eelarve
täitmist kuni maini, ületab Kreeka eelarvepuudujääk 2011. aasta eesmärgiks
seatud ülempiiri nii palju, et see seab ohtu programmi üldise usaldusväärsuse.
Kuna on ka risk, et probleem levib teistesse euroala liikmesriikidesse, oli
vaja ajakohastada konkreetseid eelarvemeetmed, et oleks võimalik 2011. aastal
järgida puudujäägieesmärki ning nõukogu otsusega kehtestatud järgmiste aastate
eelarvepuudujäägi ülempiire. Neid meetmeid on ulatuslikult arutatud Kreeka
valitsusega ning Euroopa Komisjon, Euroopa Keskpank ja Rahvusvaheline
Valuutafond on need ühiselt kokku leppinud.
(10)
Eespool esitatud
kaalutlusi silmas pidades näib asjakohane otsust mitmes aspektis muuta, jättes
samas muutmata ülemäärase puudujäägi kõrvaldamiseks kehtestatud tähtaja,
ê 2010/320/EL
è1 2011/57/EL
artikli 1 punkt 1
ð uus
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
1. Kreeka kõrvaldab ülemäärase
eelarvepuudujäägi võimalikult kiiresti ja hiljemalt 2014. aastaks.
2. Ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamisele
suunatud kohandamiskava eesmärk on valitsemissektori eelarvepuudujääk, mis ei
ole suurem kui 18508 miljonit eurot (8,0 % SKPst) 2010. aastal, 17065 miljonit
eurot (7,6 % SKPst) 2011. aastal, 14916 miljonit eurot (6,5 % SKPst) 2012.
aastal, 11399 miljonit eurot (4,9
ð 4,8 ï % SKPst) 2013. aastal ja 6385 miljonit eurot (2,6 % SKPst) 2014.
aastal. Selleks peab struktuurne eelarvepositsioon paranema vähemalt 10 % SKPst
aastatel 2009–2014.
3. Lõikes 2 sätestatud kohandamiskava kohaselt
ei tohi valitsemissektori konsolideeritud koguvõla aastane muutus ületada 2010.
aastal 34058 miljonit eurot, 2011. aastal 17365 miljonit eurot, 2012. aastal
15016 miljonit eurot, 2013. aastal 11599 miljonit eurot ja 2014. aastal 7885
miljonit eurot. è1 2010. aasta novembris ð 2011. aasta mais ï avaldatud SKP prognooside alusel ei ületa võla suhe SKPsse vastavalt 143 %
aastal 2010, 153 ð 154 ï % aastal 2011, 157 ð 158 ï % aastal 2012, 158 ð 159 ï % aastal 2013 ja 156 ð 157 ï % aastal 2014. ç
Artikkel 2
1. Kreeka võtab järgmised meetmed enne 2010.
aasta juuni lõppu:
a)           õigusakt, millega kehtestatakse astmeline
maks igat laadi tuluallikate suhtes ning käsitatakse töötasu ja kapitalitulusid
horisontaalselt ühtselt;
b)           õigusakt, millega kõrvaldatakse
maksusüsteemis kõik erandid ja autonoomsed maksustamissätted, sealhulgas
avalikele teenistujatele makstavatest eritoetustest saadavate tulude puhul;
c)           ettenägematute kulude reservi kõigi
eelarveliste assigneeringute tühistamine, et säästa 700 miljonit eurot;
d)           enamiku solidaarsustoetusteks
ettenähtud eelarveliste assigneeringute (v.a vaesuse vähendamiseks ettenähtud
assigneeringud) tühistamine, et säästa 400 miljonit eurot;
e)           kõige suuremate pensionide
vähendamine, et säästa 500 miljonit eurot kogu aasta jooksul (350 miljonit
eurot 2010. aastal);
f)            riigiametnikele lihavõttepühade
ning suve ja jõulude puhul makstavate lisatasude ja toetuste vähendamine, et
säästa 1500 miljonit eurot kogu aasta jooksul (1100 miljonit eurot 2010.
aastal);
g)           pensionäridele lihavõttepühade ning
suve ja jõulude puhul makstavate lisatasude tühistamine, et säästa
1900 miljonit eurot terve aasta jooksul (1500 miljonit eurot 2010.
aastal);
h)           käibemaksumäära suurendamine, et
säästa vähemalt 1,8 miljardit eurot kogu aasta jooksul (800 miljonit eurot
2010. aastal);
i)            kütuse-, tubaka- ja
alkoholiaktsiisi suurendamine, et säästa vähemalt 1050 miljonit eurot kogu
aasta jooksul (450 miljonit eurot 2010. aastal);
j)            õigusakt, millega rakendatakse
teenustedirektiiv[6];
k)           õigusakt, millega lihtsustatakse
kohaliku tasandi avalikku haldust, et vähendada tegevuskulusid;
l)            luuakse töörühm, kelle ülesanne on
kiirendada struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide vahendite kasutamist;
m)          õigusakt, millega lihtsustatakse uute
äriühingute asutamist;
n)           avaliku sektori investeeringute
vähendamine 500 miljoni euro võrra võrreldes kavandatuga;
o)           struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide
vahendite kaasrahastamiseks ettenähtud eelarvelisi assigneeringuid hoitakse
selleks avatud kesksel kontol, mida ei saa muul eesmärgil kasutada;
p)           iseseisva finantsstabiilsuse fondi
loomine, mis tegeleks võimaliku kapitalidefitsiidiga ja tagaks finantssektori
sujuva toimimise pakkudes pankadele vastavalt vajadusele omakapitali toetust;
q)           pankade järelevalve tugevdamine
kaasates selleks rohkem inimressursse, andes sagedamini aru ning korraldades
kvartalipõhiselt stressteste.
2. Kreeka võtab järgmised meetmed 2010. aasta
september lõpuks:
ê 2010/486/EL
artikli 1 punkt1
a)           näeb ette 2011. aasta eelarve
projekti lisatavad konsolideerivad fiskaalmeetmed suurusjärgus vähemalt 3,2 %
SKPst (4,3 % SKPst, kui arvestada meetmeid, mis kantakse üle 2010. aastast).
Kõnealused meetmed hõlmavad: valitsemissektori vahetarbimise vähendamine
vähemalt 300 miljoni euro võrra võrreldes 2010. aasta tasemega (lisaks avaliku
halduse ja kohaliku omavalitsuse reformist tulenevale säästule, nagu on osutatud
käesolevas lõikes); pensionide indekseerimise külmutamine (et säästa 100
miljonit eurot); ajutise kriisiaja lõivu kehtestamine suure kasumlikkusega
ettevõtjatele (annab vähemalt 600 miljoni euro suurust aastast lisatulu
aastatel 2011, 2012 ja 2013); teatavate elukutsete esindajate hinnanguline
maksustamine (annab vähemalt 400 miljoni euro suurust tulu 2011. aastal ning
suurendab maksutulu 2012. ja 2013. aastal vähemalt 100 miljoni euro võrra
aastas); käibemaksubaasi laiendamine, hõlmates teatavad teenused, mis praegu on
maksust vabastatud, ning kehtestades teatavate vähendatud maksumääraga kaupade
ja teenuste (30 % ulatuses) suhtes tavapärase maksumäära (saadav tulu on 1
miljard eurot); CO2-heite maksu järkjärguline kehtestamine (saadav
tulu on vähemalt 300 miljonit eurot 2011. aastal); valitsuse poolt avalikku
haldust reformivate õigusaktide rakendamine ja kohalike omavalitsuste
ümberkorraldamine (et vähendada kulusid vähemalt 500 miljonit eurot aastal 2011
ning veel 500 miljonit eurot aastas aastatel 2012 ja 2013); siseriiklikult
rahastatavate investeeringute vähendamine (vähemalt 500 miljoni euro võrra),
eelistades ELi struktuurifondidest rahastatavaid investeerimisprojekte;
algatused maakasutusõiguse rikkumise reguleerimiseks (saadav tulu on vähemalt 1500
miljonit eurot aastatel 2011–2013, sellest vähemalt 500 miljonit aastal 2011);
hasartmängude litsentsimine (lubade müügist saadakse vähemalt 500 miljonit
eurot tulu ja litsentsitasudena 200 miljonit eurot aastas); kinnisvaramaksu
baasi laiendamine, ajakohastades varaväärtusi (annab täiendavat tulu vähemalt
400 miljonit eurot); mitterahalise palga täiendav maksustamine, sh autoliisingu
maksete maksustamine (tulu vähemalt 150 miljonit eurot); luksuskaupade täiendav
maksustamine (tulu vähemalt 100 miljonit eurot); erimaksu kehtestamine loata
ehitiste suhtes (tulu vähemalt 800 miljonit eurot aastas); pensionile jäävate
avaliku sektori (keskvalitsus, kohalikud omavalitsused,
sotsiaalkindlustusfondid, avalik-õiguslikud äriühingud, riigiasutused ja muud
avaliku sektori asutused) töötajate asendamine üksnes 20 % ulatuses.
Võrreldavat eelarvekokkuhoidu andvaid meetmeid võib kaaluda pärast
konsulteerimist komisjoniga;
ê 2010/320/EL
cb)         raamatupidamisarvestuse
büroo rolli ja vahendeid suurendatakse ning tagatakse, et andmeprognoosidesse
ja raamatupidamisarvestusse ei sekkuta poliitiliselt;
dc)         avaliku
sektori palku reguleeriva seadusandliku reformi eelnõu, millega eelkõige
luuakse palkade maksmiseks ühtne asutus, kehtestatakse ühtsed põhimõtted ja
ajakava, et luua tõhus ja ühtne avaliku sektori palgaastmestik, mida
kohaldatakse riigisektori, kohalike omavalitsuste ja muude ametiasutuste
suhtes;
ed)         õigusakt,
millega tõhustatakse maksuhaldust ja -kontrolli;
ê 2010/486/EL artikli
1 punkt 3
fe)          algatatakse
keskvalitsuse ja olemasolevate sotsiaalprogrammide sõltumatu läbivaatamine;
ê 2010/320/EL
gf)          avaldatakse
valitsemissektori ja selle allüksuste kättesadav kuustatistika (kassapõhine
arvestus) tulude, kulude, rahastamise ja kulutustega seotud võlgnevuste kohta;
hg)          valitsemissektori
andmete kogumise ja töötlemise parandamise tegevuskava, millega tõhustatakse
eelkõige statistikaasutuste ja raamatupidamisarvestuse büroo
kontrollimehhanisme ning tagatakse isikliku vastutuse võtmine andmete
mittenõuetekohase esitamise korral, et tagada kõrgekvaliteediliste
valitsemissektori andmete viivitamatu ja korrektne esitamine, mis on nõutud
määrustega (EÜ) nr 2223/96,[7]
(EÜ) nr 264/2000,[8]
(EÜ) nr 1221/2002,[9]
(EÜ) nr 501/2004,[10]
(EÜ) nr 1222/2004,[11]
(EÜ) nr 1161/2005,[12]
(EÜ) nr 223/2009[13] ja
(EÜ) nr 479/2009[14];
ih)           korrapäraselt
avaldatakse teavet valitsemissektorisse mitteklassifitseeritud avalik-õiguslike
ettevõtjate ja muude avalik-õiguslike üksuste finantsolukorra kohta (sh
üksikasjalik tulude arvestus, bilanss ning andmed tööhõive ja palgakulu kohta);
ê 2010/486/EL artikli
1 punkt 4
ji)           luuakse
avalik-õiguslike ettevõtjate terviklik keskregister;
kj)          tegevuskava
koos konkreetsete meetmete ajakavaga keskse hankeasutuse loomiseks;
lk)          õigusakt,
millega kehtestatakse avaliku teenindamise kohustusega seotud sellise makse
ülempiiriks 50 miljonit eurot aastas, mida keskvalitsus teeb
raudtee-ettevõtjatele ajavahemikul 2011–2013, ja kehtestatakse põhimõte, mille
kohaselt ei anna riik raudtee-ettevõtjatele otsest või kaudset lisatoetust;
ml)          Kreeka
raudtee äriplaan. Äriplaanis määratakse kindlaks, kuidas muuta tegevus
kasumlikuks (võttes alates 2011. aastast arvesse amortisatsioonikulusid),
sulgedes selleks sealhulgas kahjumit tootvad liinid, suurendades sõidutariife
ja vähendades palku ja töökohti; esitatakse üksikasjalik tundlikkusanalüüs, mis
käsitleb kollektiivlepingute tulemuste eri stsenaariumide mõju palgakuludele,
ja esitatakse teavet eri võimaluste kohta personali valdkonnas, samuti nähakse
ette valdusettevõtja restruktureerimine, sealhulgas maa ja muude varade müük;
ê 2010/486/EL artikli
1 punkt 5
nm)         õigusakt,
millega reformitakse palgaläbirääkimiste süsteemi erasektoris ja mis peaks
võimaldama vähendada ületöö eest makstava palga määra, muutma tööaja
planeerimist tõhusamaks ja võimaldama kohalike piirkondlike paktidega näha ette
valdkondlikes lepingutes sätestatust väiksem palgakasv;
ê 2010/486/EL artikli
1 punkt 6
on)         töökaitseseadusandluse
reform, et pikendada uute töökohtade puhul prooviaega ühe aastani ning
hõlbustada ajutiste lepingute ja osaajalise töö senisest suuremat kasutamist;
po)         vahekohtusüsteemi
määruse muudatus, et võimaldada pooltel vahekohtu poole pöörduda, kui nad ei
nõustu vahendaja ettepanekuga;
qp)         vahekohtumenetluse
reform, et tagada vahekohtu läbipaistev ja objektiivne toimimine iseseisva
vahekohtunike komitee kaudu ning selle otsuste sõltumatus valitsuse
mõjutustest.
ê 2010/320/EL
3. Kreeka võtab järgmised meetmed 2010. aasta
detsembri lõpuks:
ê 2010/486/EL artikli
1 punkt 7
a)           artikli lõike 2 punktis a osutatud meetmete
lõplik vastuvõtmine;
ê 2011/57/EL artikli
1 punkt 2
b)           rakendatakse õigusakte, millega
tugevdatakse eelarveraamistikku. Selle raames tuleks eelkõige kehtestada
keskpika perioodi eelarveraamistik, luua ettenägematute kulude jaoks
kohustuslik eelarvereserv, mis vastab 5 protsendile valitsusasutuste
assigneeringute kogusummast (v.a palgad, pensionid ja intressimaksed), luua tõhusam
eelarve järgimise mehhanism ja asutada parlamendi juures tegutsev eelarvebüroo;
ê 2010/320/EL
fc)          struktuuri-
ja ühtekuuluvusfondide vahendite kasutamist kiirendatakse oluliselt;
ê 2010/320/EL
id)          õigusakt,
millega lihtsustatakse ja kiirendatakse ettevõtluseks, tööstustegevuseks ja
ametialaseks tegevuseks loa andmise menetlust;
je)          muudetakse
Kreeka konkurentsiameti institutsioonilist raamistikku, et suurendada selle
sõltumatust ning kehtestada mõistlikud tähtajad uurimiste korraldamiseks,
ostuste esitamiseks ja kaebuste tagasilükkamiseks;
ê 2011/57/EL artikli
1 punkt 4
k)           parandatakse avaliku
sektori varade haldamist, et saada aastatel 2011–2013 tulu vähemalt 7 miljardit
eurot, sealhulgas 2011. aastal vähemalt 1
miljard eurot; varade (kinnisvara ja finantsvara) müügist saadavat tulu
kasutatakse võla tasumiseks ning see ei vähenda eelarve konsolideerimise mahtu,
mida on vaja artikli 1 lõikes 2 sätestatud eelarvepuudujäägi ülempiiri
järgimiseks;
ê 2010/320/EL
lf)           meetmeid,
millega kõrvaldatakse teenuste osutamise vabaduse piirangud;
ê 2011/57/EL artikli
1 punkt 5
mg)         dekreet,
millega keelatakse kohalikel omavalitsustel koostada puudujäägiga eelarveid
vähemalt kuni 2014. aastani; kohalikule omavalitsusele tehtavate ülekannete
vähendamine kooskõlas kavandatud kokkuhoiu ning pädevuste üleandmisega;
ê 2010/486/EL artikli
1 punkt 10
nh)          pensionikulude
pikaajaliste vaheprognooside avaldamine aastani 2060, nagu on ette nähtud 2010.
aasta juuli õigusaktides, mis hõlmavad peamisi pensioniskeeme (IKA, sealhulgas
riigiteenistujate pensioniskeem, OGA ja OAEE);
ê 2011/57/EL artikli
1 punkt 6
oi)          e-retseptide
ühtse süsteemi rakendamine; turul olevate ravimite täieliku hinnakirja
avaldamine; mittehüvitatavate ravimite nimekirja ja käsimüügiravimite nimekirja
kohaldamine; hüvitatavate ravimite uue nimekirja avaldamine, kasutades uut
võrdlushinnasüsteemi; e-retseptide ja skaneerimisega kättesaadavaks tehtud
teabe kasutamine ravimiettevõtjatelt allahindluse saamiseks; sellise
jälgimismehhanismi kasutuselevõtmine, mis võimaldab hinnata ravimitele
tehtavaid kulutusi kuude lõikes; tavapäraste ambulatoorsete teenuste eest 5
euro suuruse omaosalustasu kehtestamine ning omaosalustasu laiendamine
põhjendamatutele visiitidele erakorralise meditsiini osakonda; haiglate ja
tervisekeskuste auditeeritud aruannete avaldamine; ning tervisepoliitika
ekspertide sellise sõltumatu töörühma moodustamine, mille ülesanne on koostada
2011. aasta mai lõpuks üksikasjalik aruanne tervisesüsteemi üldiseks reformiks,
et parandada tervisesüsteemi tõhusust ja tulemuslikkust;
ê 2011/57/EL artikli
1 punkt 8
qj)          tegevuskulude
täiendav vähendamine vähemalt 5 protsenti, mis annab kokkuhoidu vähemalt
100 miljonit eurot;
rk)          tehtavate
ülekannete täiendav vähendamine, mis annab valitsemissektorile tervikuna
kokkuhoidu vähemalt 100 miljonit eurot. Rahastatavad avalik-õiguslikud üksused
tagavad samal ajal kulutuste vähendamise, et ei tekiks maksevõlgnevuste
kuhjumist;
sl)           peretoetuste
vajaduse hindamine alates 2011. aasta jaanuarist, mis annab kokkuhoidu vähemalt
150 miljonit eurot (arvestamata vastavaid halduskulusid);
tm)         sõjavarustuse
ostmise (tarnete) vähendamine vähemalt 500 miljonit eurot võrreldes 2010. aasta
tegeliku tasemega;
un)          sotsiaalkindlustusfondide
poolt ravimitele tehtavate kulutuste vähendamine 900 miljonit eurot, mis
tuleneb ravimite hinna täiendavast langetamisest ja uutest hankemenetlustest;
haiglate poolt ravimitele tehtavate kulutuste vähendamine (sealhulgas kulutused
seadmetele) vähemalt 350 miljonit eurot;
vo)         muudatused
avalik-õiguslike äriühingute juhtimises, hinnakirjas ning palkades, mis annab
kokkuhoidu vähemalt 800 miljonit eurot;
w)          kütteõli ja
diislikütuse maksu määra võrdsustamine
alates 15. oktoobrist 2011, et võidelda pettuse vastu; see annab 2011. aastal
lisatulu vähemalt 400 miljonit eurot, arvestamata erimeetmeid vähekindlustatud
elanikkonna kaitsmiseks;
xp)         vähendatud
käibemaksumäärade tõstmine 5,5-lt protsendilt 6,5-le protsendile ning 11-lt
protsendilt 13-le protsendile, mis annab lisatulu vähemalt 880 miljonit eurot;
ravimite ja hotellimajutuse suhtes kohaldatava käibemaksumäära alandamine 11-lt
protsendilt 6,5-le protsendile, mille puhul kulud ei ületa 250 miljonit eurot,
arvestamata sotsiaalkindlustusfondide ja haiglate kokkuhoidu, mis tuleneb
ravimite madalamast käibemaksumäärast;
yq)         kütuse
salakaubaveo vastase võitluse tugevdamine (vähemalt 190 miljonit eurot);
zr)          kohtumenetluse
lõivude suurendamine (vähemalt 100 miljonit eurot);
aast)       tegevuskava
rakendamine maksuvõlgnevuste sissenõudmise kiirendamiseks (vähemalt 200
miljonit eurot);
bbt)        maksutrahvide
sissenõudmise kiirendamine (vähemalt 400 miljonit eurot);
ccu)        maksuvaidluste
ja kohtumenetluste uuest raamistikust tuleneva tulu sissenõudmine (vähemalt 300
miljonit eurot);
ddv)       tulu
varsti aeguvate telekommunikatsioonilitsentside uuendamisest (vähemalt 350
miljonit eurot);
eew)       tulu
kontsessioonidest (vähemalt 250 miljonit eurot);
ffx)         Ateena
transpordivõrgu (OASA) ümberkorraldamise kava. Kava eesmärk on vähendata
äriühingu tegevuskahjumit ning muuta äriühing majanduslikult elujõuliseks. Kava
sisaldab äriühingu tegevuskulude kärpeid ning tariifide tõstmist. Nõutud
meetmed rakendatakse 2011. aasta märtsiks;
ggy)        õigusakt,
millega piiratakse kogu valitsemissektoris töölevõtmist ning viie pensionile
jäänud või vallandatud inimese kohta võetakse tööle kuni üks inimene ilma
valdkondlike eranditeta ning see hõlmab ka personali, kes viiakse
ümberkorraldatavatest avalik-õiguslikest äriühingutest üle valitsusüksustesse;
hhz)        õigusaktid
tööturuasutuse tugevdamiseks ja kehtestamaks, et: ettevõtte tasandil sõlmitud
lepingud on ülimuslikud sektoripõhiste ja kutsealaste lepingute suhtes ilma
liigsete piiranguteta; ettevõtte tasandil sõlmitud kollektiivlepingud ei ole
piiratud ettevõtte suurust reguleerivate tingimustega; kaotatakse
sektoripõhiste ja kutsealaste lepingute laiendamine läbirääkimistes esindamata
isikutele; pikendatakse katseaega uuel töökohal; kaotatakse ajalised piirangud
ajutisi töötajaid vahendavate agentuuride kasutamisel; kaotatakse tähtajaliste
töölepingute suuremat kasutamist takistavad tingimused; kaotatakse säte, mille
kohaselt saavad osalise tööajaga töötajad kõrgemat tunnitasu; ning
võimaldatakse paindlikumat tööaja kasutust, sh osalise tööajaga vahetustega
tööd.
ê 2010/320/EL
4. Kreeka võtab järgmised meetmed 2011. aasta
märtsi lõpuks:
ê 2010/486/EL artikli
1 punkt 11
ba)         avaldatakse
pensionikulude üksikasjalikud pikaajalised vaheprognoosid aastani 2060, nagu on
ette nähtud 2010. aasta juuli õigusloomealase reformiga. Kõnealused prognoosid
hõlmavad täiendavaid (lisapensioni) skeeme ja põhinevad riikliku aktuaarasutuse
kogutud ja töödeldud üksikasjalikel andmetel. Prognoosid retsenseerib ja
kinnitab majanduspoliitika komitee;
ê 2011/257/EL artikli
1 punkt 1
cb)         likvideeritakse
2010. aastal kogunenud maksevõlgnevused ja vähendatakse eelmistel aastatel
kogunenud maksevõlgnevusi;
ê 2011/257/EL artikli
1 punkt 2
d)           keskpika perioodi
eelarvestrateegia, milles on kindlaks määratud meetmed eelarve alaliseks
konsolideerimiseks vähemalt 8 % SKPst (millest osa on juba 2010. aasta
mais kindlaks määratud), ning ettenägematute kulude reserv, millega tagatakse eelarve-eesmärkide saavutamine aastani
2014 ja vähendatakse jätkusuutlikult võla suhet SKPsse. Kõnealune
strateegia avaldatakse üldsusega konsulteerimiseks enne märtsi lõppu. Keskpika
perioodi strateegia hõlmab eelkõige järgmist: konservatiivne makromajanduslik
prognoos; riigi ja muude valitsemissektori üksuste tulude ja kulude
baasprognoos; alaliste fiskaalmeetmete kirjeldus, nende ajakava ja
kvantitatiivne suurus; iga ministeeriumi iga-aastane kulude ülemmäär ja muude
valitsemissektori üksuste eelarve eesmärgid
kuni 2014. aasta lõpuni; prognoosid selle kohta, missugune on valitsemissektori
võetavate meetmete mõju eelarvele, arvestades puudujäägi- ja võlaeesmärki;
pikaajaline võlaprognoos, mille puhul on võetud aluseks konservatiivne
makromajanduslik prognoos, püsiv esmane ülejääk alates 2014. aastast; ja
erastamiskavad. Keskpika perioodi strateegias keskendutakse jätkuvatele
tervishoiu- ja pensionireformile ning konkreetsetele sektoripõhistele kavadele.
Sellised sektoripõhised kavad (kavandid on kättesaadavad märtsi lõpuks) hõlmavad eelkõige järgmist: maksupoliitika reformid;
riigi omanduses olevad äriühingud; eelarvevälised vahendid (avaliku sektori
juriidilised isikud ja broneeritud kontod); avaliku sektori palgafond ja avalik
haldus; sotsiaalkulutused; riiklikud investeeringud ja kaitsekulutused.
Kõikide kõnealuste sektporipõhiste kavade elluviimist juhivad
ministeeriumidevahelised töörühmad;
ê 2011/257/EL artikli
1 punkt 3
ec)          maksudest
kõrvalehoidmise vastane kava, mis sisaldab kvantitatiivseid tulemuslikkuse
näitajaid, mida maksuamet peab järgima; õigusaktid halduslike maksuvaidluste ja
kohtule kaebuse esitamise menetluste lihtsustamiseks ning nõutud õigusaktid ja
menetlused, et paremini tegeleda maksuametnike väärkäitumise, korruptsiooni ja
kehva tööga, sealhulgas süüdistuse esitamine ametikohustuste rikkumise korral;
ja maksudest kõrvalehoidmise vastu võitlemisega tegeleva viie töörühma
igakuiste aruannete, sealhulgas edunäitajate avaldamine;
ê 2011/257/EL artikli
1 punkt 4
fd)          üksikasjalik
tegevuskava ja ajakava, et viia lõpule ja rakendada lihtsustatud
tasustamissüsteem; valmistatakse ette keskpika perioodi personalikava kuni
aastani 2013 vastavalt eeskirjale, mille kohaselt viie töölt lahkuva inimese
asemel võetakse tööle üks inimene, ning täpsustatakse kavasid, millega
jaotatakse kvalifitseeritud personal ümber prioriteetsetesse valdkondadesse; ja
igakuiste andmete avaldamine mitmete valitsemissektori osakondade töötajate
liikumise kohta (tööle võtmine, töölt lahkumine, liikumine üksuste vahel);
ê 2011/257/EL artikli
1 punkt 5
ge)          rakendatakse
tervishoiusüsteemi ulatuslik reform, millega alustati 2010. aastal, et hoida
tervishoiukulutused tasemel 6 % SKPst või allpool seda; meetmed, millega
võrreldes 2010. aastaga saavutatakse ravimite pealt kokkuhoid vähemalt 2
miljardit eurot, sellest 1 miljard eurot 2011. aastal; parandatakse haiglate
raamatupidamisarvestuse ja arvete esitamise süsteemi, tehes selleks järgmist:
kõigis haiglates kahekordse kirjendamisega tekkepõhise raamatupidamisarvestuse
süsteemi kasutuselevõtu lõpuleviimine; meditsiinitarvete ühtse
kodeerimissüsteemi ja ühise registri kasutamine; meditsiinitarvete varude ja
ringluse arvutamine kõigis haiglates, kasutades meditsiinitarvete ühtset
kodeerimissüsteemi; ravikulude eest õigel ajal arvete esitamine (mitte hiljem
kui kaks kuud) Kreeka sotsiaalkindlustusfondidele, teistele liikmesriikidele ja
erasektori tervisekindlustusandjatele; selle tagamine, et riiklikes haiglates
kasutatavate ravimite kogusest moodustavad 2011. aasta lõpuks vähemalt 50 %
geneerilised ravimid ning patendikaitseta ravimid, kehtestades kõikidele
haiglatele kohustuse hankida ravimeid toimeaine alusel;
ê 2011/257/EL artikli
1 punkt 6
hf)          õigusakt,
mille eesmärgiks on võidelda riigiettevõtete põhjendamatute kulude ja halva
juhtimisega ning saavutada eelarvekokkuhoid vähemalt 800 miljonit eurot ning
mis näeb ette, et avalik-õiguslikes äriühingutes kärbitakse äriühingu tasandil
põhitöötasu vähemalt 10 protsenti, lisatasusid piiratakse 10 protsendile
põhitöötasust, brutopalga ülemmääraks kehtestatakse 4 000 eurot kuus (12
makset aastas), linnatransporditariife tõstetakse vähemalt 30 protsenti;
tõstetakse muid tariife; meetmed, mis vähendavad avalik-õiguslike äriühingute
tegevuskulusid 15–25 protsenti; õigusakt Ateena linnatranspordivõrgu (OASA)
ümberkorraldamiseks;
ê 2011/57/EL artikli
1 punkt 10
ig)           uus
õiguslik raamistik, et lihtsustada kontsessioonilepingute sõlmimist
piirkondlike lennujaamade puhul;
jh)          hariduspoliitika
sõltumatu töörühma loomine, et suurendada riikliku haridussüsteemi (põhi-,
kesk- ja kõrgharidus) tõhusust ning saavutada vahendite tõhusam kasutamine;
ê 2011/257/EL artikli
1 punkt 7
ki)          sellise
õigusakti vastuvõtmine, millega asutatakse tegevuskavaga kooskõlas olev ühtne
riigihankeasutus; ja e-riigihanke IT-platvormi väljatöötamine ja
vahe-eesmärkide kehtestamine kooskõlas tegevuskavaga, sealhulgas:
e-riigihankesüsteemi katseversiooni testimine, kõnealuse süsteemi kõikide funktsioonide
kättesaadavaks tegemine kõikide lepingute jaoks ning selle süsteemi kasutamise
järkjärguline kohustuslikuks muutmine tarnete, teenuste ja töövõtulepingute
puhul;
ê 2011/257/EL artikli
1 punkt 8
l)            õigusakt, milles
määratakse kindlaks nende peaarvepidajate
kvalifikatsioon ja ülesanded, kes nimetatakse ametisse kõikides valdkondlikes
ministeeriumides ja suuremates valitsemissektori üksustes, et tagada
usaldusväärne finantskontroll; peaarvepidajate ametisse nimetamine; ja kogu
valitsemissektorit (v.a väiksemad üksused) hõlmavate kohustuste- ja
tegevusregistrite väljatöötamise kiirendamine.
ê 2010/320/EL
ð uus
5. Kreeka võtab järgmised meetmed 2011. aasta juuni ð juuli ï lõpuks:
a)           avalikus sektoris kehtestatakse
tõhus ja ühtne palgaastmestik, mida kohaldatakse riigisektori, kohalike
omavalitsuste ja muude ametiasutuste suhtes ning mille puhul tasustamine
kajastab tootlikkust ja ametikohustusi;
ê 2011/57/EL artikli
1 punkt 11
b)           hinnatakse
keskvalitsuse toimimist käsitleva sõltumatu läbivaatamise esimese etapi
(sealhulgas praktiliste poliitikasoovituste) tulemusi ning viiakse lõpule
kehtivate sotsiaalprogrammide läbivaatamine;
ò uus
b)           keskpika
perioodi personalikava kuni aastani 2015 vastavalt eeskirjale, mille kohaselt
viie töölt lahkuva inimese asemel võetakse tööle üks inimene (2011. aastal üks
töölevõtmine kümne lahkuja kohta). Kava sisaldab rangemaid eeskirju ajutistele
teenistujatele, vabade ametikohtade tühistamist ja kvalifitseeritud personali
ümber paigutamist prioriteetsetesse valdkondadesse ning selles arvestatakse
töötundide arvu suurendamist avalikus sektoris;
c)           üksikasjalik
tegevuskava ja ajakava, et viia lõpule ja rakendada lihtsustatud tasustamissüsteem,
mis on kooskõlas erasektori palkadega ning millega saavutatakse üldise
palgakulu vähenemine. Kava peab põhinema rahandusministeeriumi ja palkade
maksmise ühtse asutuse avaldatud aruande tulemustel. Õigusaktid lihtsustatud
tasustamissüsteemi jaoks jõustatakse järk-järgult kolme aasta jooksul. Riigi
omanduses olevate äriühingute töötajate palgad viiakse kooskõlla avaliku
sektori uue palgaastmestikuga;
ê 2010/320/EL
ce)          tõhustatakse
tööinspektsiooni tööd, tagatakse, et kõik töökohad oleksid täidetud
kvalifitseeritud töötajatega ning kehtestatakse korraldada tulevate kontrollide
arvulised eesmärgid;
ê 2010/486/EL artikli
1 punkt 13 (kohandatud)
ð uus
è1 2011/57/EL
artikli 1 punkt 12
df)          õigusakt,
millega vaadatakse läbi pensionisüsteemi peamised parameetrid, et piirata
avaliku sektori pensionikulusid selliselt, et need moodustaksid vähem kui
2,5 % SKPst ajavahemikul è1 2009-2060 ç, kui lõike 3 punkti n ja
lõike 4 punkti b kohased pikaajalised prognoosid
osutavad, et riiklikud pensionikulud ületavad nimetatud määra ð . Riiklik aktuaarasutus jätkab
vastuvõetud reformi alusel pensionikulude pikaajaliste prognooside esitamist
aastani 2060. Kõnealused prognoosid hõlmavad peamisi täiendavaid
(lisapensionide) skeeme (ETEAM, TEADY, MTPY) ja põhinevad riikliku
aktuaarasutuse kogutud ja töödeldud üksikasjalikel andmetel ï ;
ê 2010/486/EL artikli
1 punkt 13
ð uus
e)           vaadatakse läbi
riiklike täiendavate/lisapensioniskeemide toimimine, et stabiliseerida kulud ja
tagada eelarve neutraalsus kõnealuste skeemide suhtes;
fg)          vaadatakse
läbi raske ja ohtliku töö tegijate loetelu, et vähendada seda nii, et see ei
hõlmaks rohkem kui 10 % tööjõust; uut raske ja ohtliku töö tegijate loetelu
kohaldatakse alates 1. juulist ð augustist ï 2011 kõigi praeguste ja tulevaste töötajate suhtes;
ò uus
h)           õigusakt,
millega luuakse vastavalt tegevuskavale ühtne riigihankeasutus ning
kehtestatakse selle volitused, eesmärgid, pädevus ja õigused ning sätestatakse
jõustumise ajakava;
ê 2010/486/EL artikli
1 punkt 13
g)           riigihankesüsteemi reformi rakendamine vastavalt tegevuskavale;
ê 2011/57/EL artikli
1 punkt 13 (kohandatud)
ð uus
hi)           Ö täiendavad
meetmed Õ geneeriliste
ravimite kasutamise Ö soodustamiseks Õ täiendav
soodustamine, muutes kohustuslikuks
toimeainel põhinevad e-retseptid kohustuslikuks; ð ja võimaluse korral odavama geneerilise
ravimi määramise; määratakse
madalam omaosaluse määr nende geneeriliste ravimite puhul, millel on
võrdlushinnast oluliselt madalam hind (vähem kui 60% võrdlushinnast) ELi teiste
liikmesriikide kogemuse alusel; geneeriliste
ravimite maksimaalseks hinnaks kehtestatakse 60 % samalaadse toimeainega
originaalravimi hinnast; ï
ê 2011/257/EL artikli
1 punkt 9 (kohandatud)
ð uus
ij)           riigile
kuuluvate varade andmiku avaldamine, sealhulgas teave osaluse kohta
väärtpaberibörsil noteeritud või noteerimata äriühingutes, majanduslikult
tasuva kinnisvara ja maaomandi kohta ning kõnealuste
varade hinnanguline väärtus; Ö on loodud Õ kinnisvara Ö arendamise Õ peasekretariaatdi loomine,
et ð parandada kinnisvara haldamist, vabastada kinnisavara
hüpoteegist ja valmistada ette erastamiseks; ï paremini koordineerida ja kiirendada erastamist
ning tõhustada varahaldusprogrammi. Kõnealuse andmiku põhjal vaadatakse läbi
erastamiskavad ja kiirendatakse nende rakendamist.
ò uus
k)           keskpika
perioodi eelarvestrateegia aastani 2015, nagu on kirjeldatud käesoleva otsuse I
lisas, ning vastavad rakendusaktid. Keskpika perioodi eelarvestrateegias
täpsustatakse alalised konsolideerivad fiskaalmeetmed, millega tagatakse, et
nõukogu otsusega aastateks 2011–2015 kehtestatud eelarvepuudujäägi ülempiiri ei
ületata ning võla suhe SKPsse hakkab jätkusuutlikult vähenema;
l)            varasid
erastatakse vähemalt 390 miljoni euro väärtuses; võetakse vastu erastamiskava,
eesmärgiga saada 2012. aasta lõpuks tulu vähemalt 15 miljardit eurot, 2013. aasta
lõpuks 22 miljardit eurot, 2014. aasta lõpuks 35 miljardit eurot ning 2015.
aasta lõpuks vähemalt 50 miljardit eurot; varade (kinnisvara, kontsessioonid ja
finantsvara) müügist saadavat tulu kasutatakse võla tasumiseks ning see ei
vähenda eelarve konsolideerimise mahtu, mida on vaja artikli 1 lõikes 2
sätestatud eelarvepuudujäägi ülempiiri järgimiseks;
m)          luuakse
asjatundliku juhtimisega erastamisfond, et kiirendada erastamisprotsessi ning
tagada selle pöördumatus ja professionaalne juhtimine;
n)           õigusakt
mitteelujõuliste üksuste sulgemiseks, ühendamiseks või suuruse vähendamiseks;
o)           meetmed
kulukontrolli tugevdamiseks: otsus, milles määratakse kindlaks nende
peaarvepidajate kvalifikatsioon ja ülesanded, kes nimetatakse ametisse kõikides
valdkondlikes ministeeriumides, et tagada usaldusväärne finantskontroll;
p)           uued
kriteeriumid ja tingimused lepingute sõlmimise jaoks, mille
sotsiaalkindlustusfondid sõlmivad kõigi tervishoiuteenuste osutajatega, et
saavutada eesmärgiks seatud kulude vähendamine; algatatakse meditsiiniteenuste
ja -kaupade ühishange, et saavutada hinna-mahu kokkulepete alusel oluline
kulude vähendamine vähemalt 25 % võrreldes 2010. aastaga;
q)           arstide
jaoks avaldatakse rahvusvaheliste ordineerimisjuhiste põhjal siduvad
ordineerimisjuhised, et tagada ravimite kulutõhus kasutamine; avaldatakse
hüvitatavate ravimite nimekiri ja seda ajakohastatakse pidevalt;
r)            koostatakse
lühiajaline ja keskpika perioodi kava [haiglate] ümberkorraldamiseks, et
vähendada praegust ebatõhusust, kasutada mastaabisäästu ja parandada
patsientidele pakutava teenuse kvaliteeti. Eesmärk on vähendada haiglakulusid
2011. aastal vähemalt 10 % ja 2012. aastal lisaks veel täiendavalt 5 %.
ê 2010/320/EL
6. Kreeka võtab järgmised meetmed 2011. aasta
september lõpuks:
ê 2011/57/EL artikli
1 punkt 14
a)           2012. aasta eelarve
projekti lisatakse konsolideerivad fiskaalmeetmed suurusjärgus vähemalt
2,2 % SKPst. Eelarve sisaldab järgmisi meetmeid (või erandolukorras
meetmeid, mis annavad võrreldava säästu):
käibemaksubaasi täiendav laiendamine, kehtestades vähendatud maksumääraga
kaupade ja teenuste suhtes tavapärase maksumäära (et saada täiendavalt vähemalt
300 miljonit eurot); avaliku sektori tööhõive vähendamine lisaks eeskirjale,
mille kohaselt võib avalikus sektoris 5 pensionilejääja asemele võtta 1
töötaja (et säästa vähemalt 600 miljonit eurot); mittealkohoolsete jookide
aktsiisi kehtestamine (kokku vähemalt 300 miljonit eurot); kinnisvaramaksu
baasi laiendamine varade väärtuste ajakohastamise abil (et saada lisatulu vähemalt 200 miljonit eurot); keskvalitsusest
madalamate tasandite ümberkorraldamine (sääst on vähemalt 500 miljonit eurot);
pensionide nominaalne külmutamine; teatavate elukutsete esindajate hinnangulise
maksustamise tõhustamine (et saada vähemalt 100 miljonit eurot);
avalik-õiguslikele ettevõtjatele tehtavate ülekannete vähendamine (vähemalt 800
miljoni euro võrra) pärast nende ümberkorraldamist; töötushüvitiste
miinimumgarantiide kehtestamine (et säästa 500 miljonit eurot); hasartmängude maksustamisest saadava tulu täiendav
suurendamine (vähemalt 225 miljonit saadakse lubade müügist ja
400 miljonit litsentsitasudena);
ò uus
(a)          2012.
aasta eelarve kooskõlas keskpika perioodi eelarvestrateegiaga ja eesmärgiga
järgida artikli1 lõikega 2 kehtestatud eelarvepuudujäägi ülemmäära;
ê 2010/320/EL
(b)          vähendatakse maksustamisega seotud
tõkkeid ühinemiste ja omandamiste puhul;
c)           impordi ja ekspordiga seotud
tolliprotseduuride lihtsustamine;
d)           struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide
vahendite kasutamist kiirendatakse veelgi;
e)           parema seadusandluse kava täielik
rakendamine, et vähendada halduskoormust 20 % võrra (võrreldes 2008. aastaga);
ê 2011/257/EL artikli
1 punkt 10
f)            andmiku koostamine
riigile kuuluva kaubeldava kinnisvara kohta
(avaldatakse juuniks 2011); keskpika perioodi riigivaraloovutamiskava
koostamine; aastateks 2011–2013 kavandatud erastamistulude läbivaatamine ja
kõnealuse kava pikendamine 2015. aasta lõpuni.
ò uus
f)            õigusakt suurte
mitteelujõuliste üksuste sulgemiseks, ühendamiseks ja vähendamiseks;
g)           võetakse
meetmed, mis võimaldavad vähendada riigi omanduses olevate ettevõtete
hankekulusid ja kolmanda isiku kulusid, ajakohastatakse tariife ja luuakse uusi
ärivaldkondi ning vähendatakse personalikulu, viies lõpule ja rakendades
töötajate vähendamise kava. Üleliigse personali puhul, keda ei saa kõrvaldada
värbamisreegliga, mille kohaselt viie lahkuja asemel võetakse tööle üks töötaja
(2011. aastal võetakse kümne lahkuja asemel tööle üks töötaja), rakendatakse
sunniviisilist koondamist ja sundpuhkust (tööjõureserv). Seda reeglit
kohaldatakse ilma valdkondlike eranditeta; seda kohaldatakse ka
avalik-õiguslikest äriühingutest muudesse valitsusüksustesse üle viidud
personali suhtes pärast seda, kui ASEP on oma tavapäraste hindamiskriteeriumide
alusel kutsekvalifikatsioonid läbi vaadanud. Tööjõureservis olevale personalile
makstakse 60 protsenti nende põhipalgast kuni 12 kuud, seejärel nad
vallandatakse;
h)           õigusraamistik,
mis võimaldab kiiresti määrata maakasutust ja kiirendab riigimaa omandiõiguse
registreerimist;
i)            õigusakt,
mis võimaldab edendada investeeringute tegemist turismisektoris
(turismikeskused ja puhkekorterid turistidele), silmas pidades koos maakasutuse
seadusega võimaldada Kreeka turismivaldkonna kinnisvaraagentuuri (ETA)
hallatavate kruntide erastamise protsessi kiirendamist.
j)            viiakse
lõpule kehtivate sotsiaalprogrammide toimimise läbivaatamine; valitsus hindab
keskvalitsuse toimimise sõltumatu läbivaatamise teise ja viimase etapi
tulemusi; õigusaktid
ja meetmed, millega rakendatakse keskvalitsuse tasandil avaliku halduse
toimimist käsitleva läbivaatamise esimese etapi praktilisi soovitusi ning
kehtivate sotsiaalprogrammide täieliku läbivaatamise praktilisi soovitusi;
k)           põhjalikult
vaadatakse läbi riiklike teiseste/täiendavate pensionifondide toimimine,
sealhulgas sotsiaalhoolekandefondide ja ühtse maksumääraga skeemide toimimine.
Läbivaatamise eesmärk on stabiliseerida pensionikulutused, tagada nende
skeemide suhtes eelarve neutraalsus ning tagada süsteemi jätkusuutlikkus
keskpikas ja pikas perspektiivis. Läbivaatamisega saavutatakse järgmist: olemasolevate fondide arvu
täiendav vähendamine; tasakaalustamatuse kõrvaldamine fondides, kus on
puudujääk; jooksvate kulude stabiliseerimine jätkusuutlikul tasemel, tehes
selleks asjakohaseid kohandamisi alates 1. jaanuarist 2012; teiseste skeemide
pikaajaline jätkusuutlikkus, luues selge seose sissemaksete ja hüvitiste vahel;

l)            tehakse
kindlaks skeemid, mille puhul pensionile jäämisel makstav ühekordne summa ei
ole vastavuses tehtud sissemaksetega, et maksmist 2011. aasta detsembri lõpuks
kohandada;
m)          täiendavad
meetmed elektrooniliste ravimiretseptide, diagnostika ja arsti saatekirjade
kulutõhusaks laiendamiseks kõikidele sotsiaalkindlustusfondidele,
tervishoiukeskustele ja haiglatele. Valitsus viib kooskõlas ELi riigihangete
eeskirjadega läbi hankemenetlused, mis on vaja tervishoiu ulatusliku ja ühtse
infosüsteemi (e-tervise süsteem) rakendamiseks;
n)           täiendavad
meetmed tagamaks, et riiklikes haiglates kasutatavate ravimite kogusest
moodustavad vähemalt 30 % geneerilised ravimid, mille hind on madalam kui
sarnaste originaalravimite hind, ning patendikaitseta ravimid, eelkõige muutes
kohustuslikuks kõikidele riiklikele haiglatele hankida farmaatsiatooteid
toimeaine alusel;
o)           otsused
näha ette ühtne riigihankeasutus ja luua ametikohad ühtse riigihankeasutuse
personalile ning näha ette riigihankeasutuse inimressursi ja teenuste korraldus
vastavalt riigihankeasutust käsitleva seaduse sätetele; määrata ühtse riigihankeasutuse
liikmed;
p)           avaldatakse igakuised andmed
mitmete valitsusasutuste töötajate liikumise kohta (tööle võtmine, töölt
lahkumine, liikumine üksuste vahel.
ê 2010/320/EL
ð uus
7. Kreeka võtab järgmised meetmed 2011. aasta
detsembri lõpuks:
a)           lõike 6 punktis a
osutatud meetmed ð 2012. aasta eelarve ï võetakse lõplikult vastu;
b)           ajavahemikku 2007–2013 hõlmava
siseriikliku strateegilise viiteraamistiku kohaste tegevusprogrammide kõikide
juhtimis- ja vahendusasutuste haldussuutlikkuse tõhustamine ning nende
sertimine vastavalt standardile ISO 9001:2008 (kvaliteedijuhtimine);
ê 2011/57/EL artikli
1 punkt 16
ð uus
dc)         juhtumipõhine
haigla kuluarvestussüsteem, mida kasutatakse alates 2013. aastast
eelarvestamise eesmärgil;
ed)         õigusaktid,
millega rakendatakse keskvalitsuse tasandil avaliku halduse toimimist käsitleva
läbivaatamise esimese etapi praktilisi soovitusi ning kehtivate sotsiaalprogrammide
täieliku läbivaatamise praktilisi soovitusi; ð hinnatakse keskvalitsuse toimimise
sõltumatu läbivaatamise teise ja viimase etapi tulemusi; ï
ê 2011/57/EL artikli
1 punkt 16 (kohandatud)
fe)          ühtne
riigihankeasutus alustab oma tegevust Ö ja sellel
on Õ vahendidtega, mida on vaja
tegevuskavas kindlaks määratud volituste, eesmärkide, pädevuse ja õiguste
täitmiseks.;
ò uus
f)            vaadatakse
läbi erasektori teenuseosutajate poolt allhanke korras osutatavate
meditsiiniteenuste tasud, et vähendada seotud kulusid 2011. aastal vähemalt 15
% ja 2012. aastal täiendavalt 15 %;
g)           võetakse
meetmed maksusüsteemi lihtsustamiseks, maksubaaside laiendamiseks ja
maksumäärade vähendamiseks fiskaalselt neutraalsel viisil seoses üksikisiku
tulumaksu, ettevõtte tulumaksu ja käibemaksuga;
h)           täiendavad
meetmed tagamaks, et riiklikes haiglates kasutatavate ravimite kogusest
moodustavad vähemalt 50 % geneerilised ravimid, mille hind on madalam kui
sarnaste originaalravimite hind, ning patendikaitseta ravimid, eelkõige muutes
kohustuslikuks kõikidele riiklikele haiglatele hankida farmaatsiatooteid
toimeaine alusel.
ê 2011/257/EL artikli
1 punkt 11 (kohandatud)
8. Kreeka võtab järgmised
meetmed 2012. aasta märtsi lõpuks:
a)           teisese/täiendava pensioniskeemi
reformimine, milleks ühendatakse fondid ja hakatakse hüvitiste suurust arvutama
uue tingliku kindlaksmääratud maksetega kogumispensionisüsteemi alusel;
nominaalsete täiendavate pensionitoetuste külmutamine ja asendusmäärade
vähendamine puudujäägiga fondides omandatud õiguste puhul vastavalt riikliku
aktuaarasutuse koostatud kindlustusmatemaatilisele uuringule. Kui
kindlustusmatemaatiline uuring ei ole valmis, Ö tuleb Õ vähendatakse
asendusmäärasid alates 1. jaanuarist 2012 Ö vähendada Õ , et vältida
puudujääki.;
ò uus
b)           apteekide
kasumimarginaali arvutamine kindla summana koos väikese kasumimarginaaliga, et
vähendada üldist kasumimarginaali mitte rohkem kui 15 %-ni, sealhulgas kõige
kallimate ravimite puhul.
ê 2010/320/EL
Artikkel 3
Kreeka teeb komisjoniga täiel määral koostööd
ja edastab põhjendatud taotluse korral komisjonile viivitamata andmed või
dokumendid, mida on vaja selleks, et jälgida, kas käesolevat otsust täidetakse.
Artikkel 4
1. Kreeka esitab nõukogule ja komisjonile kord
kvartalis aruande, milles on esitatud poliitilised meetmed, mida on võetud
käesoleva otsuse täitmiseks.
ê 2010/320/EL (kohandatud)
2. Lõikes 1 osutatud aruanded peaksid
Ö peavad Õ sisaldama järgmist
üksikasjalikku teavet:
ê 2010/320/EL
a)           konkreetsed meetmed, mida on
rakendatud aruande esitamise kuupäevaks, et täita käesolevat otsust, sealhulgas
nende kvantitatiivne eelarvemõju;
b)           konkreetsed meetmed, mida
kavatsetakse rakendada pärast aruande esitamise kuupäeva, et täita käesolevat
otsust, ning kõnealuste meetmete rakendamise ajakava ja nende mõju eelarvele;
c)           riigieelarve igakuine täitmine;
d)           aastast lühemaid ajavahemikke hõlmavad
andmed sotsiaalkindlustuse, kohalike omavalitsuste ning eelarveväliste
vahendite kasutamise kohta;
e)           võlakirjade emiteerimine ja
tagasiostmine;
f)            teave avaliku sektori alaliste ja
ajutiste töötajate arvu muutmise kohta;
ê 2010/486/EL artikli
1 punkt 15
g)           maksmisele kuuluvad
valitsemissektori kulud, määrates kindlaks kulud, mille väljamaksmise tähtpäev
on möödunud;
ê 2010/320/EL
h)           avalik-õiguslike ettevõtjate ja
muude avalik-õiguslike üksuste finantsolukord.
ê 2010/320/EL
3. Komisjon ja nõukogu analüüsivad aruandeid,
et anda hinnang selle kohta, kas Kreeka täidab käesolevat otsust. Seoses
kõnealuste hinnangutega võib komisjon määrata kindlaks meetmed, mida on vaja
võtta käesoleva otsusega ettenähtud kohandamiskava saavutamiseks, et kõrvaldada
ülemäärane eelarvepuudujääk.
ê
Artikkel 5
Otsus 2010/320/EL tunnistatakse kehtetuks.
Viiteid kehtetuks tunnistatud otsusele
käsitatakse viidetena käesolevale otsusele ja loetakse vastavalt III lisa vastavustabelile.
ê 2010/320/EL
Artikkel 65
Käesolev otsus jõustub sellest teavitamise
päeval.
Artikkel 76
Käesolev otsus on adresseeritud Kreeka
Vabariigile.
ò uus
I LISA
Keskpika
perioodi eelarvestrateegia meetmed
(nagu on osutatud käesoleva otsuse artikli 2 lõikes
5) _
Keskpika
perioodi eelarvestrateegia kuni aastani 2015 sisaldab järgmist.
Palgakulude kärpimine vähemalt 770
miljonit eurot 2011. aastal ning täiendavalt 600 miljonit eurot 2012. aastal,
448 miljonit eurot 2013. aastal, 306 miljonit eurot 2014. aastal ja 71
miljonit eurot 2015. aastal, minnes selle eeskirja rakendamisel, mille kohaselt viie
töölt lahkuva inimese asemel võetakse tööle üks inimene, veelgi kaugemale (üks
uus töötaja iga kümne lahkuva inimese asemel 2011. aastal); avaliku sektori
töötajate nädalase töötundide arvu suurendamine 37,5 tunnilt 40 tunnile ning
ületunnitasu vähendamine; tasustatavate
komiteede ja nõukogude arvu vähendamine; muude
täiendavate hüvitiste, toetuste ja lisatasude vähendamine; alltöövõtjate arvu vähendamine
(50 % 2011. aastal ning lisaks 10 % 2012. aastal ja edaspidi);
automaatse palgatõusu ajutine peatamine; uue palgaastmestiku rakendamine; osalise
tööajaga töötamise ja palgata puhkuse kehtestamine avalikus sektoris; sõjaväe-
ja politseiakadeemiatesse vastuvõetavate arvu vähendamine, liigsete töötajate
ülekandmine tööjõureservi, mille puhul töötajatele makstakse kuni 12 kuu
jooksul 60 % põhipalgast, ning tootlikkushüvitise vähendamine 50 %
võrra.
Riigi halduskulude kärpimine vähemalt
190 miljonit eurot 2011. aastal ning täiendavalt 92 miljonit eurot 2012.
aastal, 161 miljonit eurot 2013. aastal, 323 miljonit eurot 2014. aastal ja 370
miljonit eurot 2015. aastal, rakendades e-riigihankesüsteemi kõigi riigihangete puhul;
avalike teenuste energiakulutuste ratsionaliseerimine; rendikulude vähendamine
riigivara tõhusama kasutamise teel; kõigi telekommunikatsioonikulude
vähendamine, ajalehtede tasuta levitamise kaotamine; kõigi algse eelarvega
ettenähtud tegevuskulude kärpimine; avaliku sektori kulutuste kontrollväärtuste
rakendamine pärast valitsemissektori kulude juhtimise infosüsteemi üheaastast
täielikku toimimist.
Eelarveväliste vahenditega seotud
kulutuste ja muudele üksustele tehtavate ülekannete kärpimine vähemalt 540
miljonit eurot 2011. aastal ning täiendavalt 150 miljonit eurot 2012. aastal,
200 miljonit eurot 2013. aastal, 200 miljonit eurot 2014. aastal ja 150
miljonit eurot 2015. aastal, hinnates kõigi avalikult sektorilt toetust saavate üksuste
funktsiooni, elujõulisust ja kulusid ning nende ühendamist ja sulgemist;
haridusasutuste (koolid, kõrgkoolid) ühendamine/sulgemine ning neile antavate
toetuste vähendamine; valitsemissektori välistele üksustele antavate riigi
toetuste vähendamine ning tegevuskava koostamine üksuste lõpetamise, ühendamise
ja vähendamise kohta.
Riigiettevõtete kulude kärpimine
vähemalt 414 miljonit 2012. aastal ning täiendavalt 329 miljonit eurot 2013.
aastal, 297 miljonit eurot 2014. aastal ja 274 miljonit eurot 2015. aastal, suurendades
raudteeettevõtte OSE, Ateena transpordivõrgu (OASA) ja muude ettevõtete tulusid
ning rakendades restruktureerimis- ja erastamiskavad ettevõtetes Hellenic
Defence Systems, Hellenic Aeronautical Industry, Hellenic Horse Racing
Corporation; ettevõtete selliste varade müük, mis ei ole seotud põhitegevusega;
personalikulude kärped; ettevõtete tegevuskulude kärpimine ning ettevõtete
ühendamine ja lõpetamine.
Kaitsealaste tegevuskulude kärpimine
vähemalt 133 miljonit eurot 2013. aastal ja täiendavalt 133 miljonit eurot
2014. aastal ja 134 miljonit eurot 2015. aastal, lisaks sõjaväevarustuse hangete
(tarnete) vähendamisele 830 miljoni euro võrra aastatel 2010–2015.
Tervishoiukulude ja ravimitele
tehtavate kulutuste kärpimine vähemalt 310 miljonit eurot 2011. aastal
ning täiendavalt 697 miljonit eurot 2012. aastal, 349 miljonit eurot 2013.
aastal, 303 miljonit eurot 2014. aastal ja 463 miljonit eurot 2015. aastal, rakendades uut
tervishoiukava ja seeläbi vähendades haiglate kulusid; muude järelevalve all
olevate asutuste kui haiglad funktsiooni ja kulude ümberhindamine; keskse
hankesüsteemi rakendamine; keskmise haigusjuhu kulu kärpimine parimate tavade
ülevõtmise teel; kindlustamata isikutele pakutavate teenuste vähendamine
(tervishoiuteenuste kasutamise kontroll); tasu kehtestamine välisriikide
kodanikele pakutavate teenuste eest; riikliku esmase tervishoiu organisatsiooni
(National Organization for Primary Healthcare – EOPI) toimimine; käsitsi
kirjutatud retseptide skaneerimine sotsiaalkindlustusasutuses (IKA);
käsimüügiravimite loetelu pikendamine; ravimite uued hinnad; kindlustuse hinna
kehtestamine sotsiaalkindlustussektoris ja e-retsepti süsteemi täielik
rakendamine.
Sotsiaaltoetuste kärpimine vähemalt
1 188 miljonit eurot 2011. aastal ning täiendavalt 1 230 miljonit
eurot 2012. aastal, 1 025 miljonit eurot 2013. aastal, 1 010 miljonit
eurot 2014. aastal ja 700 miljonit eurot 2015. aastal, kohandades täiendavaid
pensioniskeeme ja seejärel külmutades asjaomased pensionid 2015. aastani;
baaspensioni külmutamine; invaliidsuspensionide süsteemi reform; pensionäride
loendus ja isikuandmete ristkontroll, täielikult rakendades
sotsiaalkindlustusnumbrite süsteemi ja pensionide ülempiiri;
pensionikriteeriumide ratsionaliseerimine (EKAS); OEE-OEK ja Kreeka
tööhõiveameti (OAED) hüvitiste ja hüvitiste saajate ratsionaliseerimine;
pensionile jäämisel makstavate ühekordsete summade kärpimine; isikuandmete
ristkontroll ülempiiri kehtestamisel töötajate puhul, kes saavad liituda OAED
skeemidega; põllumajandustootjate kindlustusorganisatsiooni (OGA) baaspensioni
ja muude sotsiaalkindlustusfondide madalamate pensionitasemete vähendamine ning
alalisel elukohal põhinevate kriteeriumide karmistamine;
sotsiaaltoetuskulutuste vähendamine andmete ristkontrolli kaudu;
ravikindlustushüvitiste ühtne reguleerimine kõigi sotsiaalkindlustusfondide
puhul; ühtsed lepingud erahaiglate ja ravikeskustega; rahaliste ja
mitterahaliste sotsiaaltoetuste läbivaatamine ning vähem tõhusama kaotamine;
pensionäri erimakse (seadus 3863/2010) suurendamine pensionäride puhul, kelle
igakuine pension on üle 1 700 euro; erisotsiaalmakse suurendamine
pensionäride puhul, kelle vanus on alla 60 aasta ja kelle igakuine pension on
üle 1 700 euro; astmelise erimakse kehtestamine täiendava pensioni suhtes, mis
on üle 300 euro kuus, meremeeste pensioniskeemi (NAT) ja OTE pensioniskeemi
tehtavate ülekannete vähendamine ning sellega kaasnev pensionikulude
vähendamine või hüvitise saajate tehtavate osamaksete suurendamine.
Kohalikele omavalitsustele riigi
poolt tehtavate ülekannete kärpimine vähemalt 150 miljonit eurot 2011. aastal
ning täiendavalt 355 miljonit eurot 2012. aastal, 345 miljonit eurot 2013.
aastal, 350 miljonit eurot 2014 aastal ja 305 miljonit eurot 2015. aastal. Need vähendamised
saavutatakse peamiselt kärpides kohalike omavalitsuste kulutusi vähemalt 150
miljonit eurot 2011. aastal ning täiendavalt 250 miljonit eurot 2012. aastal,
175 miljonit eurot 2013. aastal, 170 miljonit eurot 2014. aastal ja 160
miljonit eurot 2015. aastal. Lisaks suureneb kohalike omavalitsuste omatulu vähemalt
105 miljonit eurot 2012. aastal ning täiendavalt 170 miljonit eurot 2013.
aastal, 130 miljonit eurot 2014. aastal ja 145 miljonit eurot 2015. aastal,
sest suurendatakse tollidelt, tasudelt ja õigustelt saadavaid tulusid, samuti
muid kohalike omavalitsuste liitmise tulemusel saadavaid tulusid ning
parandatakse kohalike maksudega seotud nõuete täitmist, nähes ette tõendi
kohalike maksude tasumise kohta.
Avaliku sektori investeerimiseelarve
kulutuste (riigisiseselt rahastatavad riiklikud investeeringud ja investeeringutoetused)
ja halduskulude vähendamine 2011. aastal 950 miljoni euro võrra, millest 350 miljonit eurot
alaliselt, ning 2012. aastal täiendavalt 154 miljoni euro võrra (halduskulud).
Maksude suurendamine vähemalt
2 017 miljonit eurot 2011. aastal ning täiendavalt 3 678 miljonit
eurot 2012. aastal, 156 miljonit eurot 2013. aastal, 685 miljonit eurot 2014.
aastal,
suurendades alates 2011. aasta septembrist restoranide ja baaride suhtes
kohaldatavat käibemaksumäära 13 %-lt 23 %-le; kinnisvaramaksude
suurendamine; maksuvaba piirmäära vähendamine 8 000 euroni ning
progresseeruva solidaarsusmaksu kehtestamine; füüsilisest isikust ettevõtjate
eelmaksustamise ja nende maksude suurendamine; maksuvabastuste/maksukulude
vähendamine; tubakatoodete maksustamise korra muutmine, kiirendades aktsiisi
maksmist ja muutes maksustruktuuri; karastusjookide aktsiis; maagaasi ja
vedelgaasi aktsiis; kütteõli maksusoodustuse kaotamine (ettevõtjatele alates
2011. aasta oktoobrist ning kodumajapidamistele progresseeruvalt alates 2011.
aasta oktoobrist kuni 2013. aasta oktoobrini); mootorsõidukimaksu suurendamine;
sõidukite, mootorrataste ja basseinide suhtes kohaldatav erimaks; loata
ehitatud ehitiste puhul kohaldatavate trahvide suurendamine ja planeeringutega
seotud rikkumiste lahendamine; eraisikutele kuuluvate aluste ja jahtide
maksustamine; hinnalise kinnisvara erimaks; ning suitsetamisruumide erimaks.
Maksunormide täitmise parandamine
vähemalt 878 miljonit eurot 2013. aastal ning täiendavalt 975 miljonit eurot
2014. aastal ja 1 147 miljonit eurot 2015. aastal.
Sotsiaalmaksete suurendamine
vähemalt 629 miljonit eurot 2011. aastal ning täiendavalt 259 miljonit eurot
2012. aastal, 714 miljonit eurot 2013. aastal, 1 139 miljonit eurot 2014.
aastal ja 504 miljonit eurot 2015. aastal, täielikult rakendades töötasu ja
sotsiaalkindlustusmaksete ühtse maksemeetodi; maksemäärade suurendamine OGA ja
ETAA hüvitiste saajate puhul; OAEE hüvitiste saajate solidaarsusfondi loomine;
erasektori töötajate töötuskindlustusmaksete kohandamine; füüsilisest isikust
ettevõtjate töötuskindlustusmaksete kehtestamine; avaliku sektori (sealhulgas
riigiettevõtted, kohalikud omavalitsused ja muud avalikud üksused) töötajate
töötuskindlustusmaksete kehtestamine.
é
II LISA
Kehtetuks tunnistatud otsus koos
hilisemate muudatuste loeteluga
 Nõukogu 10. mai 2010. aasta otsus (2010/320/EL) || (ELT L 145, 11.6.2010, lk 6) ||
 || Nõukogu 7. septembri 2010. aasta otsus (2010/486/EL) || (ELT L 241, 14.9.2010, lk 12)
 || Nõukogu 20. detsembri 2010. aasta otsus (2011/57/EL) || (ELT L 026, 29.1.2011, lk 15)
 || Nõukogu 7. märtsi 2011. aasta otsus (2011/257/EL) || (ELT L 110, 29.4.2011, lk 26)
_____________
III LISA
Vastavustabel
 Otsus 2010/320/EL || Käesolev otsus
 Artikkel 1 || Artikkel 1
 Artikli 2 lõige 1 || Artikli 2 lõige 1
 Artikli 2 lõike 2 sissejuhatav osa || Artikli 2 lõike 2 sissejuhatav osa
 Artikli 2 lõike 2 punkt a || Artikli 2 lõike 2 punkt a
   ||
 Artikli 2 lõike 2 punkt c || Artikli 2 lõike 2 punkt b
 Artikli 2 lõike 2 punkt d || Artikli 2 lõike 2 punkt c
 Artikli 2 lõike 2 punkt e || Artikli 2 lõike 2 punkt d
 Artikli 2 lõike 2 punkt f || Artikli 2 lõike 2 punkt e
 Artikli 2 lõike 2 punkt g || Artikli 2 lõike 2 punkt f
 Artikli 2 lõike 2 punkt h || Artikli 2 lõike 2 punkt g
 Artikli 2 lõike 2 punkt i || Artikli 2 lõike 2 punkt h
 Artikli 2 lõike 2 punkt j || Artikli 2 lõike 2 punkt i
 Artikli 2 lõike 2 punkt k || Artikli 2 lõike 2 punkt j
 Artikli 2 lõike 2 punkt l || Artikli 2 lõike 2 punkt k
 Artikli 2 lõike 2 punkt m || Artikli 2 lõike 2 punkt l
 Artikli 2 lõike 2 punkt n || Artikli 2 lõike 2 punkt m
 Artikli 2 lõike 2 punkt o || Artikli 2 lõike 2 punkt n
 Artikli 2 lõike 2 punkt p || Artikli 2 lõike 2 punkt o
 Artikli 2 lõike 2 punkt q || Artikli 2 lõike 2 punkt p
 Artikli 2 lõike 3 sissejuhatav osa || Artikli 2 lõike 3 sissejuhatav osa
 Artikli 2 lõike 3 punkt a || Artikli 2 lõike 3 punkt a
 Artikli 2 lõike 3 punkt b || Artikli 2 lõike 3 punkt b
 Artikli 2 lõike 3 punkt c || Artikli 2 lõike 3 punkt n
   ||
   ||
 Artikli 2 lõike 3 punkt f || Artikli 2 lõike 3 punkt c
   ||
   ||
 Artikli 2 lõike 3 punkt i || Artikli 2 lõike 3 punkt d
 Artikli 2 lõike 3 punkt j || Artikli 2 lõike 3 punkt e
 Artikli 2 lõike 3 punkt k asendatud otsusega 2011/57/EL || -
 Artikli 2 lõike 3 punkt l || Artikli 2 lõike 3 punkt f
 Artikli 2 lõike 3 punkt m || Artikli 2 lõike 3 punkt g
 Artikli 2 lõike 3 punkt n || Artikli 2 lõike 3 punkt h
 Artikli 2 lõike 3 punkt o || Artikli 2 lõike 3 punkt i
   ||
 Artikli 2 lõike 3 punkt q || Artikli 2 lõike 3 punkt j
 Artikli 2 lõike 3 punkt r || Artikli 2 lõike 3 punkt k
 Artikli 2 lõike 3 punkt s || Artikli 2 lõike 3 punkt l
 Artikli 2 lõike 3 punkt t || Artikli 2 lõike 3 punkt m
 Artikli 2 lõike 3 punkt u || Artikli 2 lõike 3 punkt n
 Artikli 2 lõike 3 punkt v || Artikli 2 lõike 3 punkt o
 Artikli 2 lõike 3 punkt w || -
 Artikli 2 lõike 3 punkt x || Artikli 2 lõike 3 punkt p
 Artikli 2 lõike 3 punkt y || Artikli 2 lõike 3 punkt q
 Artikli 2 lõike 3 punkt z || Artikli 2 lõike 3 punkt r
 Artikli 2 lõike 3 punkt aa || Artikli 2 lõike 3 punkt s
 Artikli 2 lõike 3 punkt aa || Artikli 2 lõike 3 punkt t
 Artikli 2 lõike 3 punkt cc || Artikli 2 lõike 3 punkt u
 Artikli 2 lõike 3 punkt dd || Artikli 2 lõike 3 punkt v
 Artikli 2 lõike 3 punkt ee || Artikli 2 lõike 3 punkt w
 Artikli 2 lõike 3 punkt ff || Artikli 2 lõike 3 punkt x
 Artikli 2 lõike 3 punkt gg || Artikli 2 lõike 3 punkt y
 Artikli 2 lõike 3 punkt hh || Artikli 2 lõike 3 punkt z
 Artikli 2 lõike 4 sissejuhatav osa || Artikli 2 lõike 4 sissejuhatav osa
   ||
 Artikli 2 lõike 4 punkt b || Artikli 2 lõike 4 punkt a
 Artikli 2 lõike 4 punkt c || Artikli 2 lõike 4 punkt b
 Artikli 2 lõike 4 punkt d || -
 Artikli 2 lõike 4 punkt e || Artikli 2 lõike 4 punkt c
 Artikli 2 lõike 4 punkt f || Artikli 2 lõike 4 punkt d
 Artikli 2 lõike 4 punkt g || Artikli 2 lõike 4 punkt e
 Artikli 2 lõike 4 punkt h || Artikli 2 lõike 4 punkt f
 Artikli 2 lõike 4 punkt i || Artikli 2 lõike 4 punkt g
 Artikli 2 lõike 4 punkt j || Artikli 2 lõike 4 punkt h
 Artikli 2 lõike 4 punkt k || Artikli 2 lõike 4 punkt i
 Artikli 2 lõike 4 punkt l || -
 Artikli 2 lõike 5 sissejuhatav osa || Artikli 2 lõike 5 sissejuhatav osa
 Artikli 2 lõike 5 punkt a || Artikli 2 lõike 5 punkt a
 Artikli 2 lõike 5 punkt b || Artikli 2 lõike 5 punktid b, c ja d – uus
 Artikli 2 lõike 5 punkt c || Artikli 2 lõike 5 punkt e
 Artikli 2 lõike 5 punkt d || Artikli 2 lõike 5 punkt f
 Artikli 2 lõike 5 punkt e || -
 Artikli 2 lõike 5 punkt f || Artikli 2 lõike 5 punkt g
 Artikli 2 lõike 5 punkt g || -
 - || Artikli 2 lõike 5 punkt h
 Artikli 2 lõike 5 punkt h || Artikli 2 lõike 5 punkt i
 Artikli 2 lõike 5 punkt i || Artikli 2 lõike 5 punkt j
 - || Artikli 2 lõike 5 punktid k–r
 Artikli 2 lõike 6 sissejuhatav osa || Artikli 2 lõike 6 sissejuhatav osa
 Artikli 2 lõike 6 punkt a || Artikli 2 lõike 6 punkt a
 Artikli 2 lõike 6 punkt b || Artikli 2 lõike 6 punkt b
 Artikli 2 lõike 6 punkt c || Artikli 2 lõike 6 punkt c
 Artikli 2 lõike 6 punkt d || Artikli 2 lõike 6 punkt d
 Artikli 2 lõike 6 punkt e || Artikli 2 lõike 6 punkt e
 Artikli 2 lõike 6 punkt f || Artikli 2 lõike 6 punkt f
 - || Artikli 2 lõike 6 punktid g–n
 Artikli 2 lõike 7 sissejuhatav osa || Artikli 2 lõike 7 sissejuhatav osa
 Artikli 2 lõike 7 punkt a || Artikli 2 lõike 7 punkt a
 Artikli 2 lõike 7 punkt b || Artikli 2 lõike 7 punkt b
   ||
 Artikli 2 lõike 7 punkt d || Artikli 2 lõike 7 punkt c
 Artikli 2 lõike 7 punkt e || Artikli 2 lõike 7 punkt d
 Artikli 2 lõike 7 punkt f || Artikli 2 lõike 7 punkt e
 - || Artikli 2 lõike 7 punkt f
 - || Artikli 2 lõike 7 punkt g
 Artikli 2 lõike 8 sissejuhatav osa || Artikli 2 lõike 8 sissejuhatav osa
 Artikli 2 lõike 8 punkt a || Artikli 2 lõike 8 punkt a
 - || Artikli 2 lõike 8 punkt b
 Artikkel 3 || Artikkel 3
 Artikkel 4 || Artikkel 4
 - || Artikkel 5
 Artikkel 5 || Artikkel 6
 Artikkel 6 || Artikkel 7
 - || I, II ja III lisa
_____________
[1]               ELT
L 145, 11.6.2010. lk 6.
[2]               Vt
I lisa.
[3]               EÜT L 209, 2.8.1997. lk 6.
[4]               Eurostati pressiteade
nr 55/2010, 22. aprill 2010.
[5]               Eurostati pressiteade nr 60/2011, 26. aprill 2011.
[6]               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta
direktiiv 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul (ELT L 376, 27.12.2006, lk 36).
[7]               Nõukogu 25. juuni 1996. aasta määrus (EÜ) nr 2223/96
ühenduses kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise
süsteemi kohta (EÜT L 310, 30.11.1996, lk 1).
[8]               Komisjoni 3. veebruari 2000. aasta määrus (EÜ) nr
264/2000 nõukogu määruse (EÜ) nr 2223/96 rakendamise kohta seoses avaliku
sektori lühiajalise rahandusstatistikaga (EÜT L 29, 4.2.2000, lk 4).
[9]               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuni 2002. aasta
määrus (EÜ) nr 1221/2002 valitsemissektori muude kontode kui rahastamiskontod
kvartaliandmete kohta (EÜT L 179, 9.7.2002, lk 1).
[10]             Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märts 2004. aasta määrus
(EÜ) nr 501/2004 valitsemissektori rahastamiskontode kvartaliandmete kohta (ELT
L 81, 19.3.2004, lk 1).
[11]             Nõukogu 28. juuni 2004. aasta määrus (EÜ) nr 1222/2004
kvartaalset valitsemissektori võlga käsitlevate andmete kogumise ja edastamise
kohta (ELT L 233, 2.7.2004, lk 1).
[12]             Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2005. aasta määrus
(EÜ) nr 1161/2005 muude kontode kui rahastamiskontode kvartaliandmete
koostamise kohta institutsiooniliste sektorite kaupa (ELT L 191, 22.7.2005, lk
22).
[13]             Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märts 2009. aasta määrus
(EÜ) nr 223/2009 Euroopa statistika kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu
määruse (EÜ, Euratom) nr 1101/2008 (konfidentsiaalsete statistiliste andmete
Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta), nõukogu määruse (EÜ) nr
322/97 (ühenduse statistika kohta) ja nõukogu otsuse 89/382/EMÜ, Euratom
(millega luuakse Euroopa ühenduste statistikaprogrammi komitee) kehtetuks
tunnistamise kohta (ELT L 87, 31.3.2009, lk 164).
[14]             Nõukogu 25. mai 2009. aasta määrus (EÜ) nr 479/2009
Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi
menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta (ELT L 145, 10.6.2009, lk 1).