               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,16.5.2018
            COM(2018) 299 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega antakse luba alustada Euroopa Liidu nimel läbirääkimisi Cabo Verdega Euroopa ühenduste ja Cabo Verde vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu rakendamise protokolli sõlmimiseks
            {SWD(2018) 193 final}{SWD(2018) 194 final}

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                  Komisjon teeb ettepaneku alustada läbirääkimisi Cabo Verde Vabariigiga säästva kalapüügi partnerluslepingu uue protokolli sõlmimiseks, mis vastaks liidu kalalaevastiku vajadustele ning oleks kooskõlas määrusega (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta ja nõukogu 19. märtsi 2012. aasta järeldustega, milles käsitletakse komisjoni teatist ühise kalanduspoliitika välismõõtme kohta.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Kehtiv säästva kalapüügi partnerlusleping Euroopa Liidu ja Cabo Verde vahel sõlmiti 30. detsembril 2006
                     1
                  . Säästva kalapüügi partnerluslepingu praegu kehtiv neljaks aastaks sõlmitud protokoll
                     2
                   jõustus 23. detsembril 2014 ja selle kehtivusaeg lõpeb 22. detsembril 2018. Protokolliga on kehtestatud liidu laevastiku kalapüügivõimalused ning liidu ja laevaomanike makstav rahaline toetus. ELi avaliku sektori iga-aastane rahaline toetus Cabo Verdele on esimesel kahel aastal 550 000 eurot, millest 275 000 eurot on ette nähtud sektoripõhiseks toetuseks, ja viimasel kahel aastal 500 000 eurot, millest 250 000 eurot on ette nähtud sektoripõhiseks toetuseks.

               Cabo Verdega sõlmitud säästva kalapüügi partnerluslepinguga on ette nähtud tuunikala ja pika rändega liikide püügi võimalused kolme liikmesriigi (Hispaania, Prantsusmaa ja Portugal) laevade jaoks. Euroopa Liidul on juba hästi toimiv kahepoolsete säästva kalapüügi partnerluslepingute võrk Lääne-Aafrikas, nimelt Maroko, Mauritaania, São Tomé ja Príncipe, Senegali, Libeeria ja Côte d’Ivoire’iga.

                  Säästva kalapüügi partnerluslepingud aitavad saavutada ühise kalanduspoliitika eesmärke rahvusvahelisel tasandil ning tagada, et liidu püügitegevus ELi vetest väljaspool põhineb samadel põhimõtetel ja nõuetel, mida kohaldatakse liidu õiguse alusel. Lisaks edendatakse säästva kalapüügi partnerluslepingutega ELi ja partnerriikide vahelist teadusalast koostööd, läbipaistvust ja jätkusuutlikkust kalavarude paremaks majandamiseks. Samuti tugevdatakse nende abil juhtimist, toetades liikmesriikide ja välisriikide laevastike tegevuse üle tehtavat järelevalvet, kontrolli ja seiret ning pakkudes rahalisi vahendeid, et võidelda ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga ning aidata kaasa kohaliku kalanduse säästvale arengule. Säästva kalapüügi partnerluslepingutega tugevdatakse Euroopa Liidu positsiooni rahvusvahelistes ja piirkondlikes kalandusorganisatsioonides, Rahvusvahelises Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjonis, mis loodi rahvusvahelise õiguse alusel, et kaitsta ja majandada pika rändega liike kõnealuses piirkonnas.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  Cabo Verdega sõlmitava partnerluslepingu uue protokolli üle peetavad läbirääkimised on kooskõlas ELi välistegevusega Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikides ning eelkõige liidu eesmärkidega, mis on seotud demokraatlike põhimõtete ja inimõiguste austamisega.

                  Kohalikul tasandil täiendab säästva kalapüügi partnerlusleping uue rändepartnerluse raamistiku
                     3
                   lähenemisviisi ja majandustegevuse hoogustamine kalanduses aitab kõrvaldada Cabo Verde väljarände põhjuseid.

               2.SOOVITUSE ÕIGUSLIK KÜLG

               •Õiguslik alus

                  Otsuse õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) viienda osa („Liidu välistegevus“) V jaotise („Rahvusvahelised lepingud“) artikkel 218, milles käsitletakse läbirääkimiste pidamise korda ja lepingute sõlmimist ELi ja kolmandate riikide vahel.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

                  Ei kohaldata, ELi ainupädevus.

               •Proportsionaalsus

                  Otsus on proportsionaalne taotletava eesmärgiga.

               •Vahendi valik

                  Vahend on ette nähtud ELi toimimise lepingu artikli 218 lõigetega 3 ja 4.

               3.HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine ja toimivuse kontroll

                  Aastatel 2017–2018 tegi komisjon Cabo Verdega sõlmitud säästva kalapüügi partnerluslepingu kehtiva protokolli järelhindamise ning protokolli võimalikku uuendamist käsitleva eelhindamise. Hindamise järeldused on esitatud komisjoni talituste töödokumendis.

                  Hindamise tulemusena jõuti järeldusele, et ELi tuunipüügisektor on väga huvitatud püügitegevusest Cabo Verde vetes ning protokolli uuendamine aitaks tugevdada kalanduse järelevalvet, kontrolli ja seiret ning tõhustaks selle piirkonna kalamajandust. Hindamise tulemusena järeldati, et protokolli uuendamine tooks Cabo Verdele kasu, pidades silmas protokolli alusel makstavat suurt rahalist toetust.

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Hindamise raames konsulteeriti liikmesriikide, tööstusharu esindajate ja rahvusvaheliste kodanikuühiskonna organisatsioonidega ning Cabo Verde kalandussektori haldusasutuste ja kodanikuühiskonnaga. Konsultatsioonid toimusid ka kaugpüügi nõuandekomisjoni raames.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

                  Ei kohaldata.

               •Mõjuhinnang

                  Ei kohaldata.

               •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

                  Ei kohaldata.

               •Põhiõigused

                  Otsuse kavandatavas lisas esitatud läbirääkimisjuhistega antakse volitused läbirääkimiste alustamiseks. Läbirääkimisjuhistes soovitatakse ka lisada säte inimõiguste ja demokraatia põhimõtete rikkumisega seotud tagajärgede kohta.

               4.MÕJU EELARVELE

               Uue protokolli kohane rahaline toetus Cabo Verdele vastab 2014.–2020. aasta mitmeaastasele finantsraamistikule; eelkõige on tegemist säästva kalanduse partnerluslepinguid käsitleva eelarverea assigneeringutega. Iga-aastased kulukohustuste ja maksete summad, sh reservi eelarverida aasta alguseks jõustumata protokollide jaoks, määratakse kindlaks iga-aastase eelarvemenetluse käigus
                  4
               .

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

                  Läbirääkimisi on kavas alustada 2018. aasta teises kvartalis.

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

                  Komisjon soovitab järgmist:

                  – nõukogu peaks volitama komisjoni alustama ja pidama läbirääkimisi Cabo Verdega uue säästva kalapüügi partnerluslepingu protokolli sõlmimiseks;

                  – ELi esindajaks kõnealustel läbirääkimistel tuleks nimetada komisjon;

                  – komisjon peaks läbirääkimisi pidades konsulteerima erikomiteega, nagu on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingus;

                  – nõukogu peaks heaks kiitma käesolevale soovitusele lisatud läbirääkimisjuhised.

               Soovitus:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega antakse luba alustada Euroopa Liidu nimel läbirääkimisi Cabo Verdega Euroopa ühenduste ja Cabo Verde vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu rakendamise protokolli sõlmimiseks

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 218 lõikeid 3 ja 4,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

               ning arvestades, et

               tuleks alustada läbirääkimisi Cabo Verdega eesmärgiga sõlmida Euroopa ühenduste ja Cabo Verde vahel säästva kalapüügi partnerluslepingu rakendamise protokoll,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Komisjoni volitatakse alustama läbirääkimisi Cabo Verdega, et sõlmida Euroopa ühenduste ja Cabo Verde vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu rakendamise protokoll.

               Artikkel 2

               Läbirääkimisi peetakse nõukogu ELi välise kalanduspoliitika töörühmaga konsulteerides ja käesoleva otsuse lisa kohaseid nõukogu läbirääkimisjuhiseid järgides.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                        eesistuja

                     (1)

                        ELT L 414, 30.12.2006, lk 36.

                     (2)

                        ELT L 369, 24.12.2014, lk 3.

                     (3)

                        COM(2016) 385 final, 7. juuni 2016.

                     (4)

                        Peatükk 40 (reservi eelarverida 40 02 41) kooskõlas mitmeaastase finantsraamistiku institutsioonidevahelise kokkuleppega (2013/C 373/01).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,16.5.2018
            COM(2018) 299 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Soovitus: NÕUKOGU OTSUS,
            millega antakse luba alustada Euroopa Liidu nimel läbirääkimisi Cabo Verdega Euroopa ühenduste ja Cabo Verde vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu rakendamise protokolli sõlmimiseks
            {SWD(2018) 193 final}{SWD(2018) 194 final}

               LISA

               Läbirääkimisjuhised uue protokolli sõlmimiseks Euroopa Liidu ja Cabo Verde vahel

               –Läbirääkimiste eesmärk on uuendada Euroopa Liidu ja Cabo Verde vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu protokolli kooskõlas määrusega (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta ja nõukogu 19. märtsi 2012. aasta järeldustega, milles käsitletakse komisjoni 13. juuli 2011. aasta teatist ühise kalanduspoliitika välismõõtme kohta.

               –Selleks et edendada uue protokolli abil säästvat ja vastutustundlikku kalapüüki ning tagada ELi ja Cabo Verde vastastikune kasu, on komisjoni eesmärgid läbirääkimistel järgmised:

               ·tagada juurdepääs Cabo Verde kalapüügipiirkonnale ja vajalikud load ELi laevastiku laevadele ning seega muu hulgas säilitada ELi ettevõtjatele kättesaadav säästva kalapüügi partnerluslepingute võrgustik;

               ·võtta arvesse parimaid olemasolevaid teaduslikke nõuandeid ja asjakohastes piirkondlikes kalavarude majandamise organisatsioonides vastu võetud asjaomaseid majandamiskavasid, et tagada säästev kalapüük ning edendada ookeanide majandamist rahvusvahelisel tasandil. Püük peaks hõlmama ainult olemasolevaid kalavarusid, arvestades kohaliku laevastiku püügivõimsust ning pöörates erilist tähelepanu asjaolule, et tegemist on pika rändega liike sisaldavate kalavarudega;

               ·omandada kalavarudest ELi laevastiku huvidele täielikult vastav asjakohane osa, kui nende varude vastu tunnevad huvi ka teised välisriikide laevastikud, võttes arvesse ELi laevastiku tegevust selles piirkonnas ning uusimaid ja parimaid olemasolevaid teaduslikke hinnanguid;

               ·algatada dialoog, et tugevdada valdkondlikku poliitikat, toetamaks vastutustundliku kalanduspoliitika rakendamist kooskõlas riigi arengueesmärkidega, eelkõige seoses püügitegevuse juhtimisega, võitlusega ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu, püügitegevuse kontrollimise, seire ja järelevalvega ja teaduslike nõuannetega, ning edendada töökohtade loomist, aidates seeläbi kõrvaldada Cabo Verde väljarände põhjuseid;

               ·lisada säte inimõiguste ja demokraatia põhimõtete rikkumise tagajärgede kohta;

               ·lisada säte ELi laevastiku eelisjuurdepääsu kohta Cabo Verde kalapüügipiirkonnale ning samade tehniliste tingimuste kohaldamise kohta kõigi välisriikide laevastike suhtes.

               –Selleks et vältida püügitegevuse katkemist, peaks uus protokoll sisaldama sätet, millega nähakse ette protokolli ajutine kohaldamine.

               –Protokollis tuleks eelkõige määrata kindlaks järgmised aspektid:

               ·Euroopa Liidu laevadele tagatavad kalapüügivõimalused püügiliikide kaupa,

               ·rahaline hüvitis ja selle maksmise tingimused ning

               ·mehhanismid, mis on ette nähtud valdkondliku toetuse tõhusaks rakendamiseks ja korrapäraseks jälgimiseks.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,22.11.2017
            COM(2017) 801 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2008/713/EÜ Ühendkuningriigi ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta

               Soovitus:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2008/713/EÜ Ühendkuningriigi ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 126 lõiget 12,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

               ning arvestades järgmist:

               (1)Komisjoni soovitust järgides otsustas nõukogu 8. juuli 2008. aasta otsusega 2008/713/EÜ Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 6 kohaselt, et Ühendkuningriigis on ülemäärane eelarvepuudujääk
                  1
               . Nõukogu märkis, et Ühendkuningriigi poolt 2008. aasta märtsis ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames esitatud andmete kohaselt eeldati, et Ühendkuningriigi valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2008.–2009. aastal 3,2 % SKPst ehk suurem kui asutamislepingus sätestatud kontrollväärtus 3 % SKPst. Pärast 2008. aasta märtsi eelarve avaldamist eeldati, et 13. mai 2008. aasta poliitiline teadaanne üksikisiku tulumaksu vähendamise kohta 2008.–2009. aastal suurendab veelgi selleks eelarveaastaks kavandatud eelarvepuudujääki. Kui see meede lisati komisjoni 2008. aasta kevadprognoosile, saadi 2008.–2009. aasta eelarvepuudujäägiks 3,5 % SKPst. Ülemäärast eelarvepuudujääki ei peetud ajutiseks, sest komisjoni prognoosis eeldati, et muutumatu poliitika korral on puudujääk 2009.–2010. aastal 3,3 % SKPst. Nõukogu märkis ka, et valitsemissektori võla suhe SKPsse oli tunduvalt väiksem kui kontrollväärtus 60 %, kuid pidi prognoosi kohalt 2009.–2010 aastani kasvama.

               (2)Asutamislepingu artikli 104 lõike 7 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõike 4 kohaselt esitas nõukogu komisjoni soovituse põhjal samal kuupäeval Ühendkuningriigile soovituse kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2009.–2010. eelarveaastaks. Nõukogu määras tõhusate meetmete võtmise tähtajaks 8. jaanuari 2009.

               (3)27. aprillil 2009 otsustas nõukogu kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 8, et Ühendkuningriik ei olnud võtnud vastusena nõukogu 8. juuli 2008. aasta soovitusele tõhusaid meetmeid
                  2
               .

               (4)Tunnistades, et Ühendkuningriigi 2009.–2010. aasta eelarvepositsioon oli tingitud selliste meetmete rakendamisest, mis moodustasid ligikaudu 1,5 % SKPst ning mis olid asjakohased vastavalt Euroopa majanduse elavdamise kavale, ning automaatsete stabilisaatorite vabast toimimisest, esitas nõukogu 2. detsembril 2009 ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohaselt muudetud soovituse, et Ühendkuningriik peaks kõrvaldama ülemäärase eelarvepuudujäägi 2014.–2015. aastaks. Selleks et viia valitsemissektori eelarvepuudujääk usaldusväärselt ja püsivalt allapoole 3 % SKPst, soovitati Ühendkuningriigil tagada ajavahemikus 2010.–2011. aastast kuni 2014.–2015. aastani keskmine aastane eelarvekohandus 1¾ % SKPst. 2. detsembri 2009. aasta soovituses määras nõukogu kooskõlas määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikega 4 tõhusate meetmete võtmise tähtajaks 2. juuni 2010.

               (5)6. juulil 2010 järeldas komisjon, et Ühendkuningriik oli komisjoni 2010. aasta kevadprognoosi põhjal võtnud aluslepingu artikli 126 lõike 7 alusel kooskõlas nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovitusega tõhusaid meetmeid.

               (6)19. juunil 2015 otsustas nõukogu kooskõlas aluslepingu artikli 126 lõikega 8, et Ühendkuningriik ei olnud võtnud vastusena nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovitusele tõhusaid meetmeid
                  3
               . Nõukogu märkis, et Ühendkuningriigis oli SKP reaalkasv 2008. ja 2009. aastal üleilmse majandus- ja finantskriisi tõttu palju aeglustunud ning see oli mõjutanud ka riigi rahandust. Ühendkuningriik oli seejärel viinud ellu konsolideerimiskava ja valitsemissektori eelarvepuudujääk protsentides SKPst oli kahanenud igal aastal ajavahemikus 2009.–2010. eelarvesaastast kuni 2014.–2015. eelarvesaastani. Valitsemissektori võla suhe SKPsse oli aga kõnealusel ajavahemikul jätkanud suurenemist eelkõige nominaalse eelarvepuudujäägi tõttu, kuid ka finantssektori sekkumiste pärast. Nõukogu järeldas, et kuigi eelarve konsolideerimise kava loodi ja viidi ellu, ei olnud Ühendkuningriik ülemäärast eelarvepuudujääki 2014.–2015. aastaks kõrvaldanud. Lisaks ei olnud Ühendkuningriik taganud keskmist aastast eelarvekohandust 1¾ % SKPst, mida nõukogu oli 2. detsembril 2009 soovitanud.

               (7)Aluslepingu artikli 126 lõike 7 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõike 4 kohaselt esitas nõukogu komisjoni soovituse põhjal samal kuupäeval Ühendkuningriigile soovituse korrigeerida ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2016.–2017. eelarveaastaks. Ühendkuningriigil soovitati viia 2015.–2016. aastal valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk 4,1 %-le SKPst ja 2016.–2017. aastal 2,7 %-le SKPst, mis pidi olema kooskõlas struktuurse eelarvepositsiooni parandamisega: komisjoni ajakohastatud 2015. aasta kevadprognoosi kohaselt 0,5 % SKPst 2015.–2016. aastal ja 1,1 % SKPst 2016.–2017. aastal.

               (8)16. novembril 2015 järeldas komisjon, et Ühendkuningriik oli võtnud vastavalt nõukogu 19. juuni 2015. aasta soovitusele tõhusaid meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks 2016.–2017. eelarveaastaks.

               (9)Vastavalt Euroopa Liidu lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 12 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohta) artiklile 4 esitab komisjon andmed kõnealuse menetluse rakendamiseks. Protokolli kohaldamise raames peavad liikmesriigid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 479/2009
                  4
                artiklile 3 esitama kaks korda aastas (enne 1. aprilli ja 1. oktoobrit) andmed valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla kohta ning muud seonduvad muutujad.

               (10)Nõukogu teeb otsuseid ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu käsitlevate otsuste kehtetuks tunnistamise kohta esitatud andmete põhjal. Lisaks tuleks otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta tunnistada kehtetuks üksnes siis, kui komisjoni prognooside kohaselt ei ületa eelarvepuudujääk prognoosiperioodil asutamislepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst
                  5
               .

               (11)Nende andmete põhjal, mis komisjon (Eurostat) esitas vastavalt määruse (EÜ) nr 479/2009 artiklile 14 pärast 2017. aasta lähenemisprogrammi, Ühendkuningriigi 2017. aasta septembri teatist ja komisjoni 2017. aasta sügisprognoosi, on põhjendatud järgmised järeldused.

               –Viimastel aastatel on Ühendkuningriik täitnud soovitatud valitsemissektori eelarvepuudujäägi eesmärgid. Valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk, mis oli suurim (10 % SKPst) 2009.–2010. aastal, on kindlalt vähenenud ning oli 2015.–2016. aastal 4 % ja 2016.–2017. aastal 2,3 %, mis on kooskõlas nõukogu 19. juuni 2015. aasta soovitusega. Kõnealusel ajavahemikul toimunud eelarve konsolideerimine oli valdavalt kulupõhine ja jooksvad kulud kahanesid kokkuvõttes 42,9 %-lt SKPst 2009.–2010. aastal 38 %-le SKPst 2016.–2017. aastal. Oma osa oli ka valitsemissektori tulude suhtarvu kasvul 37,4 %-lt SKPst 2009.–2010. aastal 38,6 %-le 2016.–2017. aastal, kuigi selle mõju oli väiksem.

               –2016.–2017. aasta lähenemisprogrammis, mille Ühendkuningriigi ametiasutused esitasid 27. aprillil 2017 ja mis hõlmas ajavahemikku 2016.–2017. aastast kuni 2021.–2022. aastani, prognoositi, et valitsemissektori eelarvepuudujääk kasvab 2017.–2018. aastal 2,8 %-ni SKPst ja kahaneb seejärel 2018.–2019. aastal 1,9 %-ni SKPst. Selle prognoosi aluseks oli 2016.–2017. aastaks kavandatud valitsemissektori eelarvepuudujääk 2,7 % SKPst, nagu näha Ühendkuningriigi poolt 2017. aasta märtsis ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames esitatud andmetest. Riiklik statistikaamet on pärast lähenemisprogrammi esitamist 2016.–2017. aasta valitsemissektori eelarvepuudujäägi prognoosi allapoole (2,3 %-le SKPst) korrigeerinud. Ühendkuningriigi ametiasutused ajakohastatud valitsemissektori eelarvepuudujäägi prognoosi ei avaldanud, kuid komisjoni 2017. aasta sügisprognoosi kohaselt on eelarvepuudujääk 2017.–2018. aastal 2.5 %, 2018.–2019. aastal 1,8 % ja 2019.–2020. aastal 1,3 %, eeldades et poliitikat ei muudeta. Seega peaks eelarvepuudujääk jääma prognoosiperioodil allapoole asutamislepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst.

               –Komisjoni 2017. aasta sügisprognoosi kohaselt on struktuurne eelarvepositsioon (st majandustsükliga kohandatud valitsemissektori eelarvepositsioon ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) ajavahemikul 2008.–2009. aastast kuni 2016.–2017. aastani paranenud 3,2 % SKPst.

               –Pärast seda, kui nõukogu otsustas 8. juulil 2008, et Ühendkuningriigis oli ülemäärane eelarvepuudujääk, on valitsemissektori koguvõla suhe SKPsse märkimisväärselt suurenenud. Valitsemissektori võla suhe SKPsse kasvas 41 %-lt 2007.–2008. aastal 86,8 %-ni 2016.–2017. aastal, kajastades suuremat valitsemissektori nominaalset eelarvepuudujääki ja finantssektori sekkumisi sellel ajavahemikul. Komisjoni 2017. aasta sügisprognoosi kohaselt saavutas valitsemissektori võla suhe SKPsse eelduste kohaselt kõrgeima taseme 2016.–2017. aastal ja peaks 2019.–2020. aastal vähenema järk-järgult 82,9 %-ni.

               (12)Kooskõlas aluslepingu artikli 126 lõikega 12 tuleb nõukogu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta kehtetuks tunnistada, kui ülemäärane eelarvepuudujääk on asjaomases liikmesriigis nõukogu arvates korrigeeritud.

               (13)Nõukogu arvates on ülemäärane eelarvepuudujääk Ühendkuningriigis korrigeeritud ning järelikult tuleks otsus 2008/713/EÜ kehtetuks tunnistada.

               (14)Alates 2017.–2018. aastast ehk ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimisele järgnevast eelarveaastast kohaldatakse Ühendkuningriigi suhtes stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning Ühendkuningriik peaks liikuma sobival kiirusel keskpika perioodi minimaalse eelarve-eesmärgi suunas, muu hulgas järgides kulude kasvu eesmärki, ja täitma võlakriteeriumi vastavalt määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikele 1a,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Üldhinnangust järeldub, et Ühendkuningriigis on ülemäärane eelarvepuudujääk korrigeeritud.

               Artikkel 2

               Otsus 2008/713/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

               Artikkel 3

               Käesolev otsus on adresseeritud Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Nõukogu 8. juuli 2008. aasta otsus 2008/713/EÜ Ühendkuningriigi ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta (ELT L 238, 5.9.2008, lk 5).

                     (2)

                        Nõukogu 27. aprilli 2009. aasta otsus 2009/409/EÜ, millega tehakse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 8 kohaselt kindlaks, kas Ühendkuningriik on võtnud tõhusaid meetmeid vastuseks asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohasele nõukogu 8. juuli 2008. aasta soovitusele (ELT L 132, 29.5.2009, lk 11).

                     (3)

                        Nõukogu 19. juuni 2015. aasta otsus 2015/1098, millega tehakse kindlaks, et Ühendkuningriik ei ole võtnud vastusena nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovitusele tõhusaid meetmeid (ELT L 180, 8.7.2015, lk 1).

                     (4)

                        Nõukogu 25. mai 2009. aasta määrus (EÜ) nr 479/2009 Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta (ELT L 145, 10.6.2009, lk 1).

                     (5)

                        Kooskõlas dokumendiga „Specifications on the implementation of the Stability and Growth Pact and Guidelines on the format and content of Stability and Convergence Programmes“ („Stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise täpsustused ning juhised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta“), 3. september 2012. Vt
                  http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,22.11.2017
            COM(2017) 802 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            mis esitatakse eesmärgiga korrigeerida Rumeenias oluline kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast
            {SWD(2017) 603 final}

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               mis esitatakse eesmärgiga korrigeerida Rumeenias oluline kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 10 lõike 2 teist lõiku,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

               ning arvestades järgmist:

               (1)16. juunil 2017 otsustas nõukogu kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 121 lõikega 4, et Rumeenias esineb oluline kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast ning esitas Rumeeniale soovituse võtta vajalikud meetmed tagamaks, et valitsemissektori esmaste netokulude
                  2
                nominaalne kasvumäär ei ületa 2017. aastal 3,3 %, vastates aastasele struktuursele kohandamisele mahus 0,5 % SKPst
                  3
               . Rumeenial soovitati kasutada eelarvepuudujäägi vähendamiseks juhuslikku kasumit; eelarve konsolideerimise meetmed peaksid aga tagama valitsemissektori struktuurse eelarvepositsiooni püsiva paranemise majanduskasvu soodustaval viisil. Nõukogu seadis Rumeeniale soovituse järgimiseks võetud meetmest teatamise tähtajaks 15. oktoobri 2017.

               (2)11. juulil 2017 soovitas nõukogu Rumeenial tagada 2017. aastal nõukogu 16. juuni 2017. aasta soovituse järgimine ning korrigeerida oluline kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast
                  4
               . Rumeenial soovitati eelarvet kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti ennetusliku osa nõuetega 2018. aastal oluliselt kohandada, et liikuda veelgi lähemale keskpika perioodi eelarve-eesmärgile, milleks on struktuurne eelarvepuudujääk 1 % SKPst. Stabiilsuse ja kasvu pakti raames ühiselt kokku lepitud eelarvekohanduste maatriksi kohaselt tähendab selline kohandus, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär ei tohi 2018. aastal ületada 4,3 %. See vastaks struktuursele kohandusele 0,5 % SKPst.

               (3)26.–27. septembril 2017 tegi komisjon Rumeeniasse kohapealse kontrolli eesmärgil nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli -11 lõike 2 alusel tõhustatud kontrollkäigu. Komisjon edastas esialgsed tulemused Rumeenia ametiasutustele ning esitas need seejärel 24. oktoobril 2017 nõukogule ja avalikustas need.

               (4)13. oktoobril 2017 esitasid Rumeenia ametiasutused aruande nõukogu 16. juuni 2017. aasta soovituse järgimiseks võetud tõhusate meetmete kohta. Võetud meetmete aruandes Rumeenia ametiasutuste esitatud teabe ja 2017. aasta sügisprognoosil põhineva üldhinnangu alusel järeldas nõukogu [XX], et Rumeenia ei ole võtnud nõukogu 16. juuni 2017. aasta soovituse järgimiseks tõhusaid meetmeid.

               (5)Rumeenias on kiire majanduskasv ja positiivne SKP lõhe ning ta viib ellu protsüklilist eelarvepoliitikat. Hinnangute kohaselt jääb 2017. aastal struktuurse eelarvepositsiooni puhul keskpika perioodi eelarve-eesmärgist puudu 2,3 % SKPst. Kuna Rumeenia ei ole võtnud tõhusaid meetmeid, on järelikult asjakohane adresseerida sellele liikmesriigile ELi toimimise lepingu artikli 121 lõike 4 alusel muudetud soovitus vajalike asjakohaste meetmete kohta.

               (6)Komisjoni 2017. aasta sügisprognoosis esitatud SKP lõhe prognoosi põhjal on Rumeenias 2017. ja 2018. aastal tavapärane majanduslik olukord. Valitsemissektori võla suhe SKPsse on Rumeenias väiksem kui kontrollväärtus 60 %. Määruse (EÜ) nr 1466/97 ning majandusolusid ja võimalikke jätkusuutlikkusega seotud probleeme arvestava stabiilsuse ja kasvu pakti raames ühiselt kokku lepitud eelarvekohanduste maatriksi kohaselt peab minimaalne struktuurne kohandamine olema 0,5 % SKPst.

               (7)Komisjoni prognoosi kohaselt suureneb Rumeenia struktuurne eelarvepuudujääk 2017. aastal 1,1 % SKPst, kuid nõukogu 16. juuni 2017. aasta soovituses nõuti struktuurset vähenemist, mis oleks vähemalt 0,5 % SKPst. Peale selle peaks Rumeenia eelarvepuudujääk olema komisjoni 2017. aasta sügisprognoosi kohaselt 3 % SKPst, mis on aluslepingus sätestatud kontrollväärtus, ning 2018. aastal ületama seda märkimisväärselt.

               (8)Kohandust 0,5 % SKPst, mida nõukogu soovitas 11. juulil 2017, peaks täiendama lisakohandus, mida on vaja, et Rumeenia asuks pärast 2016. ja 2017. aasta kõrvalekaldeid jälle asjakohast kohandamiskava järgima. Pidades silmas keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks vajalikust kohandamiskavast toimunud olulise kõrvalekalde suurust, tundub lisakohandus 0,3 % SKPst sobiv ja kiirendab uuesti eelarve-eesmärgi suunas liikuma asumist. 2018. aastal struktuurse eelarvepositsiooni nõutav paranemine mahus 0,8 % SKPst on kooskõlas valitsemissektori esmaste netokulude nominaalse kasvumääraga, mis 2018. aastal ei ületa 3,3 %.

               (9)Komisjoni 2017. aasta sügisprognoosi kohaselt halveneb 2018. aastal struktuurne eelarvepositsioon veel 1 % SKPst. Selleks et saavutada 2018. aastal struktuurne paranemine 0,8 % SKPst, on vaja vastu võtta meetmed, mille struktuurne mõju on komisjoni 2017. aasta sügisprognoosi kohase praeguse 2018. aasta lähtestsenaariumiga võrreldes kokku 1,8 % SKPst.

               (10)Komisjoni 2017. aasta sügisprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarvepuudujääk 2018. aastal 3,9 % SKPst, mis on suurem kui aluslepingus sätestatud kontrollväärtus 3 % SKPst. Nõutud struktuurne kohandamine mahus 0,8 % SKPst võrreldes 2017. aastaks prognoositud näitajaga tagaks samuti, et Rumeenia peab 2018. aastal valitsemissektori eelarvepuudujäägi kontrollväärtusest 3 % SKPst varuga kinni.

               (11)Käesolevas soovituses 2018. aastaks esitatud nõuded asendavad 11. juulil 2017 Rumeeniale adresseeritud nõukogu soovituses sisalduva eelarvesoovituse vastavad elemendid.

               (12)Rumeenia peaks teatama nõukogule meetmetest, mille ta on võtnud vastusena käesolevale soovitusele, 15. aprilliks 2018; seda võib teha määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 7 kohaselt esitatavas lähenemisprogrammis.

               (13)On asjakohane, et käesolev soovitus avalikustatakse,

               SOOVITAB:

               RUMEENIA PEAKS:

               (1)võtma vajalikud meetmed tagamaks, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär ei ületa 2018. aastal 3,3 %, vastates aastasele struktuursele kohandusele, mis on 2018. aastal vähemalt 0,8 % SKPst, ning asuma seega viima ellu riigi keskpika perioodi eelarve-eesmärgi täitmiseks nõutavat kohandamiskava;

               (2)kasutama kogu juhuslikku kasumit puudujäägi vähendamiseks; eelarve konsolideerimise meetmed peaksid tagama valitsemissektori struktuurse eelarvepositsiooni püsiva paranemise majanduskasvu soodustaval viisil;

               (3)teatama 15. aprilliks 2018 nõukogule meetmetest, mille ta on võtnud käesoleva soovituse järgimiseks.

               Käesolev soovitus on adresseeritud Rumeeniale.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)

                        Valitsemissektori netokulud saadakse, kui valitsemissektori kogukuludest arvatakse maha intressikulud, liidu programmidele tehtavad kulutused, mis kaetakse täielikult liidu fondide tuludest, ja kaalutlusõigusevälised muudatused töötuskindlustushüvitise kuludes. Valitsemissektori rahastatud kapitali kogumahutus põhivarasse on jaotatud nelja aasta peale. Kaalutlusõigusel põhinevaid tulumeetmeid või õigusaktidekohast tulude suurenemist võetakse arvesse. Ühekordsed tulu- ja kulumeetmeid arvesse ei võeta.

                     (3)

                        Nõukogu 16. juuni 2017. aasta soovitus, mis esitatakse eesmärgiga korrigeerida märkimisväärne kõrvalekalle, mis tuvastati Rumeenias keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamise kohandamiskavas (ELT C 216, 6.7.2017, lk 1).

                     (4)

                        Nõukogu 11. juuli 2017. aasta soovitus, milles käsitletakse Rumeenia 2017. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Rumeenia 2017. aasta lähenemisprogrammi kohta (ELT C 261, 9.8.2017, lk 98).