Tähtis õiguslik teade

|

52005SC1032

Komisjoni soovitus Nõukogule anda komisjonile volitused pidada Ameerika Ühendriikidega läbirääkimisi kõrg- ja kutsehariduse koostööprogrammi uuendamise lepingu üle  /* SEK/2005/1032 lõplik */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel, 29.07.2005SEK(2005) 1032 lõplikKOMISJONI SOOVITUS NÕUKOGULEanda komisjonile volitused pidada Ameerika Ühendriikidega läbirääkimisi kõrg- ja kutsehariduse koostööprogrammi uuendamise lepingu üle1. SELETUSKIRIEttepaneku taustEttepaneku taustaks on ühelt poolt Euroopa Liidu kõrghariduse tegevuskava, mille kohaselt Euroopa Liidu kõrgharidus peab jõudma otstarbekuse ja kvaliteedi poolest maailmas juhtivale kohale, ja teiselt poolt Euroopa Liidu ja USA suhted, mis eeldavad laiemat haridusalast koostööd.Haridusest on saanud Lissaboni strateegia oluline osa, mille kohaselt peab Euroopa Liidu haridus saavutama maailmas juhtpositsiooni aastaks 2010. Sellisele eesmärgile saab jõuda üksnes siis, kui Euroopa haridust kohandatakse kooskõlas maailmas toimuvate arengutega, eelkõige tehes koostööd ja võrreldes lähenemisviise ning standardeid selliste maailma kõige arenenumate riikidega nagu Ameerika Ühendriigid (edaspidi „USA“).Suhted USAga on Euroopa Liidu jaoks strateegilise tähtsusega ja neid laiendatakse pidevalt. Euroopa Liidu ja USA tippkohtumisel Dromolandis 2004. aastal jõudsid riigipead ja valitsusjuhid kokkuleppele otsida koostöövõimalusi ja häid tavasid majanduskasvu, töökohtade loomise ja uuenduste edendamiseks. 18. mail 2005 võttis komisjon vastu teatise Euroopa Liidu ja USA vahelise tugevama partnerluse kohta,[1] mis Lissaboni strateegiaga kooskõlas määratles hariduse ja koolituse alast koostööd kui olulist vahendit teadmiste ja uuenduste arengu stimuleerimiseks ning kutsus üles uuendama ja tugevdama kehtivat kõrg- ja kutsehariduse lepingut. 20. juunil 2005 Washingtonis toimunud Euroopa Liidu ja USA tippkohtumisel leppisid riigi- ja valitsusjuhid kokku üleatlandilise majandusintegratsiooni ja -kasvu edendamise initsiatiivis, mis määratleb haridusalast koostööd kui üht vahendit suurendada sünergiat mõlemal pool Atlandit, sest meist on saanud üha enam teadmistepõhised majandused, ning lubasid uuendada ja tugevdada USA ja Euroopa Liidu kõrg- ja kutsehariduse lepingut, mis hõlmab Fulbrighti ja Euroopa Liidu kava haridusalaseks koostööks ja üleatlandiliseks vahetuseks meie kodanike vahel.Kehtiv leping sõlmiti aastal 2000 ja see uuendas Euroopa Ühenduse ja USA programme järgmiseks viieks aastaks kuni 2005. aastani. Välishindamine viidi läbi oktoobrist 2004 kuni märtsini 2005. Sõltumatu hinnangu põhjal jõuti järeldusele, et nimetatud programm on tõhus vahend üleatlandiliste pikaajalise kõrg- ja kutseharidusalase partnerluse ja koostöö loomiseks ning see on kaasa aidanud vastastikuse mõistmise ja inimressursside arendamise kvaliteedi parandamisele. 27. juunil 2005 võttis komisjon vastu teatise hindamise tulemuste kohta.[2]Käesolev soovitus annab volitused uue lepingu sõlmimiseks, mis uuendab Euroopa Ühenduse ja USA koostööprogrammi aastateks 2006–2013.ETTEPANEKU EESMÄRGIDÜldine eesmärkEuroopa Liidu ja USA programmi üldised eesmärgid:-  parandada Euroopa Liidu ja USA rahvaste vastastikust mõistmist,-  valmistada kodanikke paremini ette teadmisteühiskonnas toimetulekuks.Euroopa Liidu ja USA programm otsib seetõttu võimalusi kõrg- ja kutsehariduse kvaliteedi mõlemapoolseks parandamiseks.Konkreetsed eesmärgidKonkreetsed eesmärgid on järgmised:(1) edendada Euroopa Liidu ja USA koostööd kõrg- ja kutseharidusega seotud küsimustes;(2) aidata kaasa kõrg-ja kutsekoolide arendamisele;(3) aidata kaasa individuaalsete osalejate isiklikule arengule nende endi huvides ja programmi üldise eesmärgi saavutamise nimel;(4) aidata kaasa üleatlandilisele kogemuste vahetusele meie kodanike vahel.Rakenduslikud eesmärgidRakenduslikud eesmärgid on järgmised:1.  toetada kõrgkoolide ja kutseõppeasutuste vahelist koostööd, et edendada ühiseid õppeprogramme ja tudengite ning õppejõudude vahetust;2.  toetada kõrg- ja kutsehariduse alal tegutsevate avalik-õiguslike ja eraõiguslike organisatsioonide vahelist koostööd, et hoogustada arutelusid ja kogemuste vahetamist põhilistes küsimustes;3.  toetada spetsialistide üleatlandilist liikuvust, et parandada vastastikust mõistmist Euroopa Liidu ja USA suhete seisukohast olulistes küsimustes.KOOSKÕLA EUROOPA LIIDU MUUDE PÕHIMÕTETEGAEuroopa Liidu ja USA kõrg- ja kutsehariduse programm peaks olema täielikus kooskõlas Euroopa Liidu kõnealuste valdkondade muude vahenditega ja neid täiendama, võimaldades Euroopa Liidu ja USA vahelise koostöö kaudu püüelda kvaliteetse hariduse eesmärkide saavutamise poole. Lisaks sellele looks programm üleatlandilise inimestevahelise koostöö, mida pole teistes Euroopa Liidu hariduse ja kutseõppe programmides.Samuti täiendab programm Euroopa Liidu keskuste tegevust, pakkudes vahetusteks lisavõimalusi ja soodustades mõlemal pool Atlandi ookeani asuvate asutuste ja organisatsioonide vahelist struktuurset koostööd.KONSULTEERIMINE HUVIRÜHMADEGA-  Kutsehariduse koostöömeetodite uuring aastal 2001Komisjoni korraldatud uuring kinnitas Euroopa Liidu ja USA kutsehariduse alase koostöö tähtsust. Kutseõppeasutused ei pruugi olla atlandiüleseks koostööks hästi ette valmistatud, kuigi selline koostöö võib olla mõlemale poolele väga rikastav ja annab atlandiüleseks liikuvuseks uusi võimalusi üliõpilastele, praktikantidele ja personalile, kellel muidu neid võimalusi poleks. Uuring märkis, et kutsehariduse olemasolu paralleelselt kõrgharidusega nõuab eelarve märkimisväärset suurendamist.-  Vahepealne välishindamineVälishindamine toimus 2005. aasta alguses. Hindamine kinnitas programmi asjakohasust ja tõhusust ning et programm on kasulik osalevatele asutustele, teaduskondadele ja üliõpilastele. Programmi peetakse siiski liiga väikeseks, et mõjutada Euroopa Liidu ja USA kodanike vastastikust mõistmist. Kuigi projektid on jätkusuutlikud, ei jätkata kõiki toiminguid samal viisil. Hindajad soovitavad eelkõige juurutada süsteemi, mis pakub edukatele projektidele täiendavat liikuvustoetust.–Seminar Washingtonis 2004. aastal Euroopa Liidu ja USA koostöö tuleviku kohta27. novembril 2004 organiseeriti Washingtonis koos USA haridusministeeriumiga (FISPE) USA ja Euroopa Liidu juhtivate ekspertide ja valitsuse esindajate ümarlauaarutelu. Eksperdid jõudsid järeldusele, et Euroopa Liidu ja USA programm on väga kasulik osalevatele asutustele, teaduskondadele ja üliõpilastele ning strateegilise tähtsusega Euroopa Liidu ning USA inimeste vaheliste suhete jaoks. Nad rõhutasid, et programm võimaldas üleatlandilise mitmepoolse partnerluse väljaarendamist, millel on positiivne mõju teaduskondadele ja osalevatele vahetusüliõpilastele. Iseäranis tudengid saavad sellest kasu, sest see suurendab oluliselt nende teadmisi erinevatest kultuuridest, parandab kohanemisvõimet ja õpitulemusi ja suurendab nende võimalusi leida oma võimetele vastav ametikoht rahvusvahelisel turul. Samuti rõhutati, et tuleks teha rohkem programmi laiema ja pikaajalisema mõju tagamiseks. See eeldaks laiemapõhjalist programmi ja meetmeid üksikprojektide jätkusuutlikkuse parandamiseks. Kõige lõpuks soovitati programm ühendada meetmete ja poliitilise dialoogiga süsteemsete küsimuste üle.UURITUD VÕIMALUSEDLähenemisviisid ja vahendid: poliitiline dialoog ja poliitika kooskõlastamineEuroopa Liidu ja USA vaheline dialoog selles poliitikavaldkonnas saab kindlasti kaasa aidata hariduse ja koolituse strateegiate paremale mõistmisele, juurutada heade tavade vahetust ja viimaks viia meetmeteni, mis mõjutavad kodanikke otseselt.Dialoog üksi ei tekita siiski alt-üles suunatud inimestevahelist uuenduslikku koostööd, noorte kõrgetasemelise liikuvuse hõlbustamist ega noorte ja noorsoo-organisatsioonide paremat ligipääsu üleatlandilise vahetuse võimalustele. Sellise tegevuse käivitamiseks ja toetamiseks on vaja konkreetsete meetmete programmi.Kulutuste programmi võimalikud alternatiivsed vormidLiitumine olemasolevate või kavandatud programmidegaOlemasolevad haridus- ja koolitusprogrammid, nagu Socrates või Leonardo da Vinci, on kavandatud ja suunatud ainult liikmesriikidele. Otsustamisprotsess, meetmete liigitus ja rakendusmehhanismid ei sobi hästi Euroopa Liidu ja USA kõrgharidus- ja koolitusalase kahepoolse koostöö jaoks. Sama kehtib ka elukestva õppe programmi kohta.Programmiga „Erasmus Mundus“ püütakse parandada kõrghariduse kvaliteeti Euroopa Liidus ja propageerida seda ülemaailmselt kolmandate maade üliõpilastele ja teadlastele suunatud stipendiumikava kaudu. „Erasmus Mundus“ on kõrgharidusele suunatud programm, mille eesmärk on eelkõige pakkuda magistriõpet tudengitele väljastpoolt Euroopa Liidu. Sellisel kujul ei ole programm kavandatud kahepoolsete vahetuste, rahvusvahelise õppekava arendamise ega asutustevahelise koostöö tarbeks. See ei käsitle kutseõpet ja keskendub kõrghariduse omandanutele, samal ajal kui kavandatud USA koostööprogrammi keskmes on eelkõige põhiastmes õppivatele tudengitele suunatud tegevus.Ka teised välisprogrammid ei sobi Euroopa Liidu ja USA kahepoolse koostöö eesmärkide saavutamiseks.Lepingu uuendamine ja programmi jätkamine praegusel kujulKavandatud leping ja sellega loodav programm ei erine radikaalselt praegusest koostööstruktuurist ning see on kooskõlas nii komisjoni 18. mai 2005. aasta teatisega,[3] mis kutsus üles tugevdama praegust koostööd, kui ka Euroopa Liidu ja USA 2005. aasta juunis toimunud tippkohtumisel võetud ühise kohustusega uuendada ja tugevdada lepingut, et ergutada haridusalast koostööd ja üleatlandilist vahetust Euroopa Liidu ja USA kodanike vahel.Programm peaks võtma arvesse saadud kogemusi ja sõltumatu vahehindamise järeldusi tehes vahet kõrg- ja kutsehariduse vahel, tuginedes tippteadmistele ja toetades tudengite, praktikantide ja personali vahetusi.Hindamisel leiti, et olemasoleva programmi väike eelarve on piiranud programmi võimalikku mõju kõrgharidusele ja takistanud olulise koostöö arengut kutseõppe valdkonnas. Kavandatava lepinguga loodav programm toob kaasa eelarve suurenemise (2 mln eurolt umbes 8 mln euroni aastas), võtmaks arvesse Euroopa Liidu ja USA kõrg- ja kutseharidussüsteemi ning koostöö potentsiaali.Kavandatud võimaluste positiivsete ja negatiivsete mõjude hindamineEesmärkide saavutamisel on programmil lühiajaline ja pikaajaline positiivne mõju nii noortele kui ka kõrg- ja kutseharidusega tegelevatele asutustele ja organisatsioonidele. Üleatlandiline liikuvus annab osavõtjatele väärtusliku kogemuse, mis aitab neil paremini lõimuda tänapäeva ühiskonda ja teadmistepõhisesse majandusse.Asutustevaheline koostöö aitab parandada õppekavasid ja õpetamismeetodeid, kui nad õpivad üksteise häid tavasid ja arendavad koos välja uusi lähenemisviise.Pikema aja jooksul aitab koostöö hoida Euroopa Liidu ja USA vahelistes suhetes olemasolevat head inimestevahelist mõistmist.Programmil ei ole vastuolulisi mõjusid sotsiaalsel, majanduslikul ja keskkonna tasandil.Käesoleva võimaluse väljavalimise põhjusedValitseb laialdane üksmeel, et kõrgharidus peab jääma programmi keskseks osaks. Samal ajal annab programm ka võimaluse üleatlandilises koostöös osalemiseks sellistele kutseõppeasutustele, mis muidu sellises koostöös osaleda ei saaks.Elukestva hariduse raames ja selleks et tugevdada inimestevahelist mõõdet Euroopa Liidu ja USA vahelistes suhetes, peaks programm olema avatud ka noortele spetsialistidele, peamiselt väljastpoolt akadeemilist ringkonda ja avalikku haldust, kes tahavad jätkata õpinguid või saada väljaõpet Euroopa Liidu ja USA suhetes olulise tähtsusega valdkondades, mis määratakse kindlaks USA ametiasutustega konsulteerimise käigus.Programmi mõju saaks suurendada poliitikale suunatud projektidega valdkondades, kus Euroopa Liidul ja USAl on ühised huvid. Nende süsteemse mõjuga projektide mõju võib ulatuda kaugemale asutustest/organisatsioonidest/inimestest, kes on otseselt nende rakendamisse kaasatud. Nende projektide eesmärk oleks suurendada teadlikkust ja heade tavade vahetust sellistes aspektides nagu haridus- ja koolitussüsteemi kvaliteet ja ühilduvus, elukestva õppimise võimaldamine kõigile, haridus- ja koolitussüsteemi avamine kogu maailmale.ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLGÕiguslik alusEttepanek põhineb asutamislepingu artiklitel 149, 150 ja 300.Subsidiaarsus ja proportsionaalsusProgramm täiendab liikmesriikide ja USA vahelise kahepoolse koostöö kavasid, tehes ettepaneku mitmepoolse koostööraamistiku säilitamiseks. Liikmesriikide pädevust respekteeritakse täielikult, jättes algatusõiguse teatud asutustele ja organisatsioonidele. Kavandatud programmi uuendamine ei näe ette korraldusi, mis oleksid vastuolus kõnealuses valdkonnas liikmesriikidele antud ainupädevusega. Proportsionaalsus on tagatud.SEKKUMISE KIRJELDUSProgramm järgib eesmärke alljärgnevate tegevuste kaudu:Programmiline tegevus kõrg- ja kutsehariduse valdkonnas:Liitude projektidSelle tegevuse sihtrühmadeks on kõrg- ja kutseharidusega tegelevad asutused ja organisatsioonid, nende personal, üliõpilased ja praktikandid. Tegevus vastab kahele konkreetsele eesmärgile: aidata kaasa kõrg- ja kutseharidusega tegelevate asutuste ja organisatsioonide arendamisele ning suurendada personali, üliõpilaste ja praktikantide liikuvust.Suures osas tähendavad seda liiki projektid jooksvalt rahastatavate ühisprojektide jätkumist.Liitude projektid keskenduvad esmatähtsatele valdkondadele, mis on Euroopa Liidu ja USA vahelises koostöös keskse tähtsusega ja mis määratakse kindlaks USA ametiasutustega konsulteerimise käigus.Tippteadmiste liikuvuse projektid (järelmeede)Käesoleva meetme raames saavad liitude projektid, mis on osutunud tipptasemeliseks, edasist rahalist toetust esialgse 3- või 4-aastase ajavahemiku lõppedes, et rahastada eranditult üliõpilaste liikuvust toetavaid lisavõimalusi. Kõnealune meede parandab programmi profiili ja rõhutab tippteadmiste tähtsust. See motiveeriks rahastatud projekte rohkem kaasa aitama hea kvaliteediga liikuvusprojektide jätkusuutlikkusele .Poliitikale suunatud meetmedKõnealuse meetme sihtrühmaks on kõrg- ja kutseharidusega tegelevad organisatsioonid. Meede järgib Euroopa Liidu ja USA vahelise koostöö tõhustamise konkreetseid eesmärke kõrg- ja kutsehariduse arendamise suhtes, keskendudes esmatähtsatele teemadele. Pikemas perspektiivis mõjutaks see meede poliitika ja süsteemi arendamist.Tegevused selles kategoorias hõlmavad uuringuid, konverentse, seminare, töörühmi ja võrdlusanalüüse.Schuman-Fulbrighti üksikisiku liikuvuse toetusedKõnealuse meetme sihtrühmaks on noored spetsialistid, peamiselt väljaspool akadeemilist ringkonda ja avalikku haldust (otsustajad, sotsiaalpartnerite esindajad, ajakirjanikud jne), kes tahavad jätkata õpinguid või saada koolitust Euroopa Liidu ja USA suhetes olulise tähtsusega valdkondades, mis määratakse kindlaks USA ametiasutustega konsulteerimise käigus.mõju eelarveleKavandatud programmi maksimaalne maksumus oleks 58,1 miljonit eurot kaheksa aastase ajavahemiku jooksul (2006–2013), tingimusel et USA teeb vastavad vahendid kättesaadavaks.Komisjon püüab lisada lepingu põhiosasse vahepealse ülevaatamise klausli, mis võimaldab tegevuse ümberkorraldamist ja programmile finantsperspektiivi piires eraldatud eelarve ümberhindamist.Eelarve suurendamise põhjusedNagu on märgitud alapunktis 5.2., on olemasoleva programmi väike eelarve piiranud programmi potentsiaalset mõju kõrgharidusele ja takistanud olulise koostöö arengut kutsehariduse valdkonnas.Kulude prognoos –võrdlussummad arvutuste tegemiseksMeetmed kõrg- ja kutsehariduse valdkonnasLiidud: 185 000 eurot, mis tuleneb liikuvustoetustest 165 000 euro ulatuses (1000 eurot aastas + 1000 eurot reisikulude katteks üliõpilase kohta (üliõpilaste koguarv on 33) neljakuulise õppeperioodi jooksul) ja paušaalsummana 20 000 eurot liitude partneritele. Kui projektid ei hõlma liikuvust, on keskmiseks toetuseks 120 000 eurot.Tippteadmiste edendamine: 120 000 eurot liikuvuse lisavõimaluste kohta (1000 eurot kuus + 1000 eurot reisikuludeks üliõpilase kohta (üliõpilaste koguarv on 24) neljakuulise õppeperioodi jooksul). Toetus vilistlasühendusetele on umbes 15 000 eurot aastas.Muud meetmedPoliitikale suunatud meetmed: 100 000 eurot.Schuman-Fulbrighti üksikisiku liikuvus: 32 000 eurot (5000 eurot kuus + 2000 eurot reisikulude katteks toetusesaaja kohta keskmiselt kuuekuulise stipendiumi korral).Kavandatud tulemusedProgramm toetab ligikaudu 519 projekti kaheksaaastase ajavahemiku jooksul (vaata üksikasju finantsselgituse punktis 8). Programmi kestuse jooksul osalevad liikuvusega seotud tegevuses 17 000 inimest Euroopa Liidust ja USAst.2. SOOVITUSSeetõttu soovitab komisjon nõukogule järgmist:-  volitada komisjoni pidama Euroopa Ühenduse nimel läbirääkimisi Ameerika Ühendriikidega lepingu üle, millega uuendatakse kõrg- ja kutseharidusalast koostööprogrammi aastateks 2006–2013;-  vastavalt asutamislepingu artikli 300 lõikele 1 korraldab komisjon läbirääkimised, konsulteerides nõukogu määratud erikomiteega ning tegutsedes läbirääkimissuuniste raames.LISA 1Läbirääkimissuunised1) Läbirääkimiste eesmärgiks on sõlmida Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahel leping kõrg- ja kutsehariduse valdkonnas. Lepingus sätestatakse neid valdkondi käsitlev koostööprogramm.2) Komisjon ja pädevad USA ametiasutused haldavad programmi ühiselt. Nad määravad ühiselt kindlaks rakendamise, järelvalve ja hindamise üksikasjad.3) Neli põhilist tegevussuunda on: liitude projektid, tippteadmiste liikuvust edendavad projektid, poliitika koordineerimise meetmed, Schuman-Fulbrighti üksikisiku liikuvuse toetused.4) Liitude projektid hõlmavad tavaliselt vähemalt kolme Euroopa Liidu ja USA kõrgkooli või kutseõppeasutust ning keskenduvad põhiliselt õppekavade arendamisele ja üliõpilaste vahetustele. Projektid keskenduvad esmatähtsatele valdkondadele, mis on Euroopa Liidu ja USA vahelises koostöös keskse tähtsusega ja mis tuleb kindlaks määrata USA ametiasutustega konsulteerimise käigus.5) Tippteadmiste liikuvust edendavad projektid on liitude projektid, mis osutusid tipptasemeliseks ja mis saavad eranditult üliõpilaste liikuvuseks eraldatud rahalist lisatoetust.6) Poliitikale suunatud meetmed hõlmavad uuringuid, konverentse, töörühmi ja võrdlusanalüüse, ning on suunatud kõrg- ja kutsehariduse probleemidele horisontaalsel tasandil.7) Schuman-Fulbrighti üksikisiku liikuvuse toetused on suunatud spetsialistidele peamiselt väljastpoolt akadeemilist ringkonda ja avalikku haldust (otsustajad, sotsiaalpartnerite esindajad, ajakirjanikud jne), kes tahavad jätkata õpinguid või saada koolitust Euroopa Liidu ja USA suhetes olulise tähtsusega valdkondades, mis tuleb kindlaks määrata USA ametiasutustega konsulteerimise käigus.8) Meetmete rakendamine toimub konkursikutsete kaudu.9) Osapooled kaasrahastavad väljavalitud projekte võrdselt.10) Kumbki osapool osaleb programmi rahastamises, mille üldeelarve suurus on ligikaudu 58 miljonit eurot.11) Luuakse ühiskomitee, mis vaatab läbi lepingu raames teostatud koostöötoimingud.12) Leping sisaldab ülevaatamisklauslit, mis võimaldab tegevuse ümberkorraldamist ja programmile finantsperspektiivi piires eraldatud eelarve ümberhindamist.LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENTNAME OF THE PROPOSAL:Recommendation for a COUNCIL DECISION authorising the Commission to negotiate with the United States of America (hereafter ‘the US’) an agreement renewing the co-operation programme in the field of higher education and vocational training.2. ABM / ABB FRAMEWORKPolicy area: EDUCATION AND CULTUREObjective: "Mutually improve the quality of education through cooperation with third countries".Activity: EDUCATION3. BUDGET LINES3.1. Budget lines (operational lines and related technical and administrative assistance lines (ex- B.A lines) including headings :15.02.03 Co-operation with non-member countries on education and vocational training15.01.04.21 Co-operation with non-member countries on education and vocational training – Expenditure on administrative management3.2. Duration of the action and of the financial impact: 2006-2013The final duration of the action will be determined in the course of the negotiation and will be subject to a mid-term review clause.3.3. Budgetary characteristics ( add rows if necessary ) :Budget line | Type of expenditure | New | EFTA contribution | Contributions from applicant countries | Heading in financial perspective |Annual requirements | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011-2013 on an annual basis and later |Total number of human resources | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 |5. CHARACTERISTICS AND OBJECTIVES5.1. Need to be met in the short or long termThe bilateral cooperation agreement in the field of higher education and vocational training will seek to enhance mutual understanding among the peoples of the EU and The US, to better prepare citizens for the knowledge society and to mutually enhance the quality of higher education, training and non-formal education for young people in the EU and in The US.The bilateral cooperation agreement responds to a political desire by the parties at the highest level.5.2. Value-added of Community involvement and coherence of the proposal with other financial instruments and possible synergyThe relations with the US are of strategic importance for the EU and their scope is constantly widening. Leaders at the Dromoland EU-US Summit of 2004 agreed to look for cooperative means and best practices to enhance economic growth, job creation and innovation. On 18 May 2005 the Commission adopted a communication on a stronger EU-US partnership which, in line with the Lisbon objective, identified cooperation in education and training as an important tool for stimulating knowledge and innovation dynamic and called for renewing and reinforcing the current agreement on Higher Education and Vocational Training.The EU-US programme would provide added value at a number of levels: building institutional Transatlantic bridges, provide individuals, academic and administrative staff and students with their own transatlantic networks, develop specific subjects and disciplines. Also the renewal of EU-US cooperation programme in higher education and vocational training would preserve and develop the multilateral approach involving in each action institutions and people from different Member States. This multilateral approach has so far proved to be effective to purse the objective of the programme in terms of increasing mutual understanding and improving the quality of education and training in the EU in The US. It has also proved to bear certain economies of scope, scale and quality enhancement with respect to bilateral programmes.The objectives of the EU/US programme in higher education and vocational training would be fully consistent with those of other EU instruments in these areas. The agreement would set up a framework that would complement other programmes giving the possibility of pursuing objectives of quality education though collaboration between the EU and The US. In addition, the programme would bring in a transatlantic people-to-people cooperation which is absent in other EU education and training programmes.In particular, the bilateral cooperation programme will complement the Erasmus Mundus programme in that it will focus on undergraduate mobility and include transatlantic exchanges in the field of vocational training.The programme would also complement the activities of EU Centres supported by the European Union in that it offers additional possibilities for exchanges and encourages structural cooperation between institutions and organisations from both sides of the Atlantic.5.3. Objectives, expected results and related indicators of the proposal in the context of the ABM frameworkObjective | Non exhaustive list of indicators |General objectives |To enhance mutual understanding among the peoples of the European Union and the US; To better prepare citizens for the knowledge society; To mutually enhance the quality of education. | Quantitative data on perception among programme users and stakeholders obtained through surveys carried out during interim and ex-post evaluation |Specific objectives |to enhance collaboration between the European Union and the US in the domains of higher education and training; to contribute to the development of higher education and training institutions; to contribute to individual participants’ personal development for their personal sake and as a way to achieve the general objective of the programme. | Quantitative data on perception of officials and administrators obtained through direct interviews; Quantitative data on perception of individuals responsible for institutions and organisations involved in the programme obtained through surveys; Quantitative data on participants’ perceptions obtained through surveys. |Results can be defined as an advantage or disadvantage which direct addressees obtain at the end of their participation in a public intervention. They should therefore be identified in relation with the operational objectives of the intervention.Operational objectives | Results obtained by participants |To support collaboration between higher education and vocational training institutions with a view to promoting joint study programmes and mobility; | Institutions: improved curricula and teaching methodologies; greater transparency and understanding of respective credit system; improved preparedness for transatlantic cooperation; Students: enriching transatlantic experience; better education and cultural understanding. |To support collaboration between public and private organisations active in the field of higher education and vocational training with a view to encouraging discussion and exchange of experience on policy issues; | Organisations, institutions: better understating of policy issues; |To support transatlantic mobility of professionals with a view to improving mutual understanding of issues relevant to EU/US relations. | Individuals: better understanding of key issues in EU/US relations. |5.4. Method of Implementation (indicative)Show below the method(s)[8] chosen for the implementation of the action.X Centralised ManagementX Directly by the CommissionX Indirectly by delegation to:X Executive Agencyٱ Bodies set up by the Communities as referred to in art. 185 of the Financial Regulationٱ National public-sector bodies/bodies with public-service missionٱ Shared or decentralised managementٱ With Member statesٱ With Third countriesٱ Joint management with international organisations (please specify)The proposed programme is based on the principle of joint funding from the European Union and from the US. Call for proposals are administered by the European Commission on the basis of joint guidelines agreed beforehand with US authorities.The legal basis will include the possibility of having recourse to an Executive Agency. If the proposed financial envelope of the EU/US programme is maintained the recourse to an Executive Agency will be justified. The recourse to an Executive agency will also be justified in the case the financial envelope of the EU/US programme is reduced but a very similar agreement be concluded with Canada increasing economies of scale and providing a rationale for implementation of some actions through an Executive Agency.6. MONITORING AND EVALUATION6.1. Monitoring systemMonitoring of the joint EU/US projects will be implemented through a combination of desk monitoring (based on regular reporting from grant holders), and on site monitoring carried out by the Commission and by the appropriate structure designated by the US.6.2. Evaluation6.2.1. Ex-ante evaluationThe ex-ante evaluation is based on experience acquired implementing the current phase of the programme, direct feedback from programme users, a study on the vocational training strand within the programme, expert consultations and an interim evaluation of the current phase of the programme.The explanatory memorandum covers the main aspects of ex-ante evaluation and impact assessment.The main findings of the ex-ante evaluation as regards higher education and vocational training are the following:-  the programme is beneficial for the institutions, faculties and students involved. In particular the programme is effective in improving students and staff cross-cultural understanding.-  the programme also contributed to curriculum development and especially to consolidating transatlantic networks of universities and vocational training institutions.-  the programme is, however, considered too small to have had an impact on the mutual understanding between the people of the European Union and the US.-  sustainability of mobility projects was put into question due to lack of follow-up funding.-  for a vocational training strand to coexist with higher education, a significant budget increase is necessary;-  a specific approach was necessary for vocational education and training adapting certain implementation criteria to the specific reality of this field;-  the interim evaluation suggest some operational changes: a) increase the duration of consortia projects; b) put emphasis on identification and exchange of best practices; c) introduce a system of additional mobility grants for successful projects.6.2.2. Measures taken following an intermediate/ex-post evaluation (lessons learned from similar experiences in the past)The proposed programme will be designed taking into account the conclusions from the ex-ante evaluation, namely, it would-  maintain the well tested and proven components of the programme;-  develop a specific approach for vocational training;-  build on projects of proven excellence;-  reinforce mobility;-  increase the financial envelope of the programme.6.2.3. Terms and frequency of future evaluationIn principle, an interim evaluation will be undertaken after the first three years of implementation and an ex-post final evaluation will be launched at the end of the intervention.7. Anti-fraud measuresFunding decisions and contracts between the Commission and the beneficiaries provide for in situ checks to be carried out on the premises of beneficiaries of a European Community grant by the Commission and the Court of Auditors, and bestow the power to require evidence of any expenditure made under such contracts, agreements and legal undertakings within five years following the end of the contractual period.Beneficiaries are subject to reporting and financial accounting obligations, and these are analysed from the point of view of content and eligibility of expenditure, bearing in mind the purpose of the European Community funding, and taking account of contractual obligations and of the principles of economy and sound financial management.Appended to the financial agreements is information of an administrative and financial nature, designed to specify the kind of expenditure which is eligible under such agreements. Where appropriate, European Community coverage of certain cost elements will be limited to items which are real, identifiable and verifiable in the beneficiary's book-keeping arrangements, so as to facilitate checking and auditing (and evaluation for selection purposes) of projects in receipt of funding.8. DETAILS OF RESOURCES8.1. Objectives of the proposal in terms of their financial costCommitment appropriations in EUR million (to 3 decimal places)| |2006 |2007 |2008 |2009 |2010 |2011-2013 on annual basis | |Officials or temporary staff[9] (XX 01 01) |A*/AD |2 |2 |2 |2 |2 |2 | | |B*, C*/AST |3/43/4|3/43/4|3/43/4|3/43/4|3/43/4|3/43/4| |Staff financed[10] by art. XX 01 02 | |0 |0 |0 |0 |0 | |Other staff[11] financed by art. XX 01 04/05 |0 |2 |2 |2 |2 |2 | | TOTAL |3,5 |5,5 |5,5 |5,5 |5,5 |5,5 | | 8.2.2. escription of tasks deriving from the actionA*/AD: Policy development, programme manager, relations with partner countries:B*/AST Financial assistantC*/AST Secretarial and financial support8.2.3. Sources of human resources (statutory)(When more than one source is stated, please indicate the number of posts originating from each of the sources)2,5 Posts currently allocated to the management of the programme to be replaced or extended.( Posts pre-allocated within the APS/PDB exercise for year n1 Posts to be requested in the next APS/PDB procedure( Posts to be redeployed using existing resources within the managing service (internal redeployment)( Posts required for year n although not foreseen in the APS/PDB exercise of the year in question8.2.4. Other Administrative expenditure included in reference amount (XX 01 04/05 – Expenditure on administrative management)EUR million (to 3 decimal places)| 2006 |2007 | 2008 | 2009 | 2010 |2011 |2012 |2013 |Total | |1) Technical and administrative assistance | | | | | | | | | | |a) Executive Agency[12] |0,000 |0,340 |0,340 |0,340 |0,340 |0,340 |0,340 |0,340 |2,380 | |b) Other technical and administrative assistance: | | | | | | | | | | |- intra muros: | |0,100 |0,100 |0,100 |0,100 |0,100 |0,100 |0,100 |0,700 | |- extra muros: | | | | | | | | | | | TOTAL |0,000 |0,440 |0,440 |0,440 |0,440 |0,440 |0,440 |0,440 |3,080 | |The APB 2006 does not include specific budget line for administrative assistance. Expenditure such as that generated by experts for the assessment of proposals is funded under the DG’s global envelope. As from 2007 a budget line for administrative support will be created. This is justified by the potentially higher budget allocated to not only to the EU/US agreement but also to the future EU/Canada agreement (both programmes combined would total 10M€ per annum, up from 3M€ per annum at present). The budget line for administrative assistance is justified also by the possibility of implementing the programme through the existing Executive Agency Education, Audiovisual and Culture. As indicated under 5.4., the legal basis will include such possibility. The scale of the proposed budget for the EU/US agreement justifies the recourse to an Executive Agency. In addition, if a similar agreement is concluded with Canada there would be additional economies of scale and a strong rationale for implementing some actions of the programmes through the existing Executive Agency Education, Audiovisual and Culture. For this reason, the table above includes the amount equivalent to 1 contractual agent and 1 temporary post for the Executive Agency.8.2.5. Financial cost of human resources and associated costs not included in the reference amountEUR million (to 3 decimal places)Type of human resources |2006 |2007 |2008 |2009 |2010 |2011-2013 | |Officials and temporary staff (XX 01 01) |0,378 |0,378 |0,378 |0,378 |0,378 |1,134 | |Staff financed by Art XX 01 02 (auxiliary, END, contract staff, etc.)(specify budget line) | | | | | | | | Total cost of Human Resources and associated costs (NOT in reference amount) | 0,378 |0,378 |0,378 |0,378 |0,378 |1,134 | |Calculation– Officials and Temporary agents:3,5 staff x 8 years x108.000 EUR = EUR 3.024.000This calculation is based on the assumption that the Executive Agency Education, Audiovisual and Culture will be involved in the implementation of the programme. If this is not the case, 2 additional Commission staff would be required.Calculation– Staff financed under art. XX 01 02N.A.8.2.6. Other administrative expenditure not included in reference amountEUR million (to 3 decimal places)| 2006 |2007 |2008 |2009 |2010 |2011- 2013 |TOTAL | |XX 01 02 11 01 – Missions |0,010 |0,010 |0,010 |0,010 |0,010 |0,030 |0,080 | |XX 01 02 11 02 – Meetings & Conferences | | | | | | | | |XX 01 02 11 03 – Committees[13]Joint EU/US committee set up by the agreement | |0,018 | |0,018 | |0,035 |0,070 | |XX 01 02 11 04 – Studies & consultations | | | | | | | | |XX 01 02 11 05 - Information systems | | | | | | | | | 2 Total Other Management Expenditure (XX 01 02 11) | | | | | | | | | 3 Other expenditure of an administrative nature (specify including reference to budget line) | | | | | | | | | Total Administrative expenditure, other than human resources and associated costs (NOT included in reference amount) | 0,010 |0,028 |0,010 |0,028 |0,010 |0,065 |0,150 | |Calculation - Other administrative expenditure not included in reference amountMissions: 2 x 3000 (to the US) + 6 x 700 (to Member States) = EUR 10.200Joint Committee meeting with Member States every other year: 25 x 700 x 4 = EUR 70.000[1] KOM(2005) 196[2] KOM(2005) 274[3] KOM(2005) 196[4] Expenditure that does not fall under Chapter xx 01 of the Title xx concerned.[5] Expenditure within article xx 01 04 of Title xx.[6] Expenditure within chapter xx 01 other than articles xx 01 04 or xx 01 05.[7] See points 19 and 24 of the Interinstitutional agreement.[8] If more than one method is indicated please provide additional details in the "Relevant comments" section of this point[9] Cost of which is NOT covered by the reference amount[10] Cost of which is NOT covered by the reference amount[11] Cost of which is included within the reference amount[12] The possibility of having recourse to the existing Executive Agency Education, Audiovisual and Culture will be examined in the context of the evaluation of the Agency. The evaluation will be carried out in 2006 in view of the implementation of the new education programmes 2007-2013.[13] Specify the type of committee and the group to which it belongs.


title: Nõukogu soovitus, 10. juuli 2012 , milles käsitletakse Tšehhi Vabariigi 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Tšehhi Vabariigi lähenemisprogrammi (2012–2015) kohta

text:
               24.7.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 219/17

         NÕUKOGU SOOVITUS,
   10. juuli 2012,
   milles käsitletakse Tšehhi Vabariigi 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Tšehhi Vabariigi lähenemisprogrammi (2012–2015) kohta
   2012/C 219/05
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,
   võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,
   võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,
   võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,
   pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia, s.o strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

               (2)

               Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta; (2) mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.

               (3)

               Nõukogu võttis 12. juulil 2011 vastu soovituse (3) Tšehhi Vabariigi 2011. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Tšehhi Vabariigi ajakohastatud lähenemisprogrammi 2011–2014 kohta.

               (4)

               Komisjon võttis 23. novembril 2011 vastu teise iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt strateegiale „Euroopa 2020” tähistab majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise teise Euroopa poolaasta algust. 14. veebruaril 2012 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määruse (EL) nr 1176/2011 (makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta) (4) alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Tšehhi Vabariiki ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

               (5)

               Nõukogu võttis 1. detsembril 2011 vastu järeldused, milles kutsutakse sotsiaalkaitsekomiteed üles esitama koostöös tööhõivekomitee ja muude komiteedega oma seisukohad strateegia „Euroopa 2020” poliitikatsükli raames soovitatud meetmete kohta. Nimetatud seisukohad on osa tööhõivekomitee arvamusest.

               (6)

               Euroopa Parlament on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1466/97 nõuetekohaselt kaasatud Euroopa poolaasta raames toimuvasse ning 15. veebruaril 2012 võttis ta vastu resolutsiooni tööhõive- ja sotsiaalsete aspektide kohta 2012. aasta majanduskasvu analüüsis ja resolutsiooni 2012. aasta majanduskasvu analüüsi täiendamise kohta.

               (7)

               Euroopa Ülemkogu kiitis 2. märtsil 2012 heaks finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve konsolideerimise prioriteedid ning majanduskasvu hoogustamise meetmed. Ülemkogu toonitas vajadust saavutada diferentseeritud ja majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine, taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegelda töötuse probleemiga ja majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust.

               (8)

               Tšehhi Vabariik esitas 25. aprillil 2012 oma lähenemisprogrammi ajavahemikuks 2012–2015 ja 13. aprillil 2012 oma riikliku reformikava 2012. aastaks. Selleks et võtta arvesse kõnealuse kahe dokumendi omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (9)

               Tuginedes määruse (EÜ) nr 1466/97 kohasele 2012. aastal lähenemisprogrammi hindamisele, on nõukogu seisukohal, et programmi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik. Vastavalt lähenemisprogrammile eeldatakse, et SKP kasv jõuab 2012. ja 2013. aastal vastavalt 0,2 % ja 1,3 % tasemele võrreldes komisjoni talituste 2012. aasta kevadprognoosiga, mis oli vastavalt 0 % ja 1,5 %. Lähenemisprogrammis kirjeldatud eelarvestrateegia eesmärk on saavutada 2016. aastal tasakaalustatud eelarve. Valitsemissektori puudujäägieesmärk 2,9 % SKPst on kooskõlas nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovitustes sätestatud ülemäärase puudujäägi kõrvaldamise tähtajaga. Iga-aastane eelarve kohandamine 0,9 % SKPst aastatel 2010–2013, mis põhineb (ümberarvutatud) struktuurilisel eelarvetasakaalul, (5) on veidi väiksem kui nõukogu soovitatud korrigeerimine 1 % SKPst. Lähenemisprogramm kinnitab eelnevat keskpika perioodi eelarve-eesmärki – saavutada 2015. aastaks eelarvepuudujääk 1 % SKPst, mis kajastab adekvaatselt stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid. Keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas kavatsetakse liikuda 2014. ja 2015. aastal sammudega vastavalt 0,8 % ja 0,7 % SKPst, mis põhinevad (ümberarvutatud) struktuurilisel tasakaalul, ning valitsussektori kulude kasvumäär on kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti kulutuste võrdlusalusega.
               Lähenemisprogrammi eelarveprognoosi ähvardab mitu ohtu. Praegu parlamendis arutatav seadus rahalise kompensatsiooni kohta kirikutele suurendaks valitsemissektori puudujääki jõustumisaastal ühekordselt 1,5 % SKPst. Üldisemalt kujutavad kavandatava tulu- ja kulupoole konsolideerimise olemus ja ulatus märkimisväärset ohtu, et eelarve kohandamise mõju ei suudeta programmiperioodi järel säilitada. Eelarve kohandamine on seni põhinenud peamiselt üleüldistel kärbetel, mis mõjutavad ka majanduskasvu soodustavaid kulusid. Aastateks 2013–2015 on kavandatud hoida avaliku halduse kuludelt täiendavalt kokku peaaegu 1 % SKPst, kuid programmis ei ole üksikasju piisavalt täpsustatud. Lisaks on enamik kavandatud tulumeetmeid ajutised ja peaksid lõppema 2015. aastal. Lähenemisprogrammi kohaselt peaks võla ja SKP suhe tipnema 2013. aastal 45,1 % tasemel SKPst ning hakkama seejärel langema, peamiselt tänu esmase tasakaalu kavandatavale pidevale paranemisele.

               (10)

               Tšehhi ametiasutused kiitsid 2011. aastal heaks vähendatud käibemaksumäära ja tubakaaktsiisimäära suurendamise ning olulise maksureformi, mis jõustub 2014. aastal ja mõjutab eelkõige tööjõu maksustamist. Maksusüsteemi täiendavates muudatustes lepiti valitsuse tasandil kokku 2012. aasta aprillis. Mõned neist muudatustest on seotud keskkonna ja kinnisvara maksustamisega, mis on praegu ELi keskmisest allpool. Tööjõu maksustamise valdkonna sätete ettepanekukohane ajutine olemus tekitaks täiendavaid täitmiskulusid ja vähendaks prognoositavust maksumaksjate jaoks. Peale selle võiksid uued ettepanekud käsitleda füüsilisest isikust ettevõtjate madalat maksustamise taset võrreldes töövõtjatega kindlasummaliste maksete ja maksuvähenduste ulatusliku kasutamise tõttu. Valitsus on võtnud meetmed võitlemaks pettustega käibemaksu ja kütusemaksude valdkonnas ning astus samme maksude kogumise koondamiseks ühe asutuse pädevusse. Siiski on maksulaekumine jäänud probleemiks ning praegune maksukogumissüsteem ei põhine selgesti sõnastatud ja igakülgsel maksukogumisstrateegial.

               (11)

               Valitsus kiitis heaks eelarve jätkusuutlikkuse taastamisele ja pensionisäästude suurendamisele suunatud pensionireformi ja on seda osaliselt rakendanud. Kuid kuna pensionikulude järkjärguline suurenemine saab prognooside kohaselt hoo sisse aastast 2030, on prognoositud eelarve tasakaalustamatus pensionisüsteemis ELi keskmisega võrreldes ikkagi suur. Reformiga tugevdatakse küll ametliku pensioniea ja eeldatava keskmise eluea vahelist sidet, kuid reform ei hõlma mehhanismi, mis tagaks õigeaegse reageerimise tulevastele muudatustele. Uue loodud samba suutlikkus aidata kaasa keskmise pensioni suurenemisele tulevikus sõltub sellest, kui suur osa töötajatest, eelkõige noortest, selles osaleb, ja eeldatavast pikaajalisest tootlusest. Siiski ei ole kuulutatud välja meetmeid nimetatud sambas tegeliku osalemise stimuleerimiseks ning võimalikele säästjatele oleks kohane anda täiendavat teavet. Lisaks ohustab valitsuse poolt sotsiaalpartneritega kooskõlas kavandatud uus ennetähtaegse pensionilejäämise kava märkimisväärselt selliste reformide usaldusväärsust, mille eesmärk on tõsta nii tegelikku pensioniiga kui ka tagada piisavad pensionid.

               (12)

               Üldine töötuse määr on väiksem kui ELi keskmine, kuid lastega naistel ja teistel haavatavatel rühmadel on raskusi oma potentsiaali realiseerimisega tööturul. Ennetähtaegne naasmine vanemapuhkuselt, mis välistaks oskuste vähenemise, on tingitud lapsehooldusteenuse suuremast kättesaadavusest, eriti alla kolmeaastaste laste puhul. Valitsus lihtsustas ettevõttepõhiste lasteaedade tehnilisi nõudmisi ja kavandab maksusoodustusi lapsehooldusteenuse stimuleerimiseks erasektoris, mis tähendab, et ta on esitatud soovitused osaliselt rakendanud. Kuna lasteasutuses käib vaid 3 % alla kolmeaastastest lastest (2009. aastal oli vastav EL-27 näitaja 24 %), on vaja võtta täiendavaid meetmeid, et suurendada väikelaste vanemate osalust tööturul.

               (13)

               Mitmeid meetmeid võeti tööhõiveameti töö tõhustamiseks. Piirkondlikud tööbürood pandi sotsiaaltoetuste ulatusliku reformi raames uue kesktööbüroo alluvusse, mittekindlustuslike sotsiaaltoetuste maksmine läks kohalikelt omavalitsustelt üle tööbüroode pädevusse. Kuid sellest tulenev suurem töökoormus suurendab koormust riiklike tööbüroode töötajatel, kelle arv vähenes 2011. aastal 12 %. Tööjõuvahenduse kvaliteedi tõstmiseks võeti kasutusele süsteem tööjõuvahendusega seotud tegevuse edasiandmiseks eraagentuuridele. Suur osa tasudest tuleb maksta ette, mille peab tulevikus üle vaatama, et tagada stiimulite ühtlustamise tööturupoliitika tulemustega. On vaja täiendavaid jõupingutusi, et tagada väljaõppe parem kvaliteet ja tulemuslikkus, abi tööotsijaile ning personaalsed teenused. Tuleb tagada vajalikud vahendid ja stiimulid. Selleks et sekkumine oleks sihipärasem, tuleb hakata tõhusust hindama ja aktiveerimisprogrammide rahastamine tuleks siduda tulemustega.

               (14)

               Avalikus halduses on siiani palju arenguruumi, vaatamata hiljutistele edusammudele mõnes sellises valdkonnas nagu e-valitsuse teenused ja ettevõtjate halduskoormuse vähendamine. Kehtestatud on 2011.–2012. aasta korruptsioonivastane strateegia. Ettevalmistamisel on pärast aastat 2012 algavat ajavahemikku hõlmav uus strateegia, mis võetakse vastu 2012. aasta jooksul. Praeguse strateegia peamiseks saavutuseks on 2012. aasta aprillist kehtiv uus riigihangete seadus. Siiski on usaldusväärsuse ja tulemuslikkuse tagamiseks vaja nõuetekohast jõustamist ja rakendamist. Tegeletud ei ole anonüümse osaluse küsimusega. Avalike teenistujate seadus on alles ettevalmistamisel, kuid see tuleb vajaliku haldusstabiilsuse tagamiseks viivitamatult vastu võtta. Palju probleeme ELi fondide rakendamisel on põhjustanud eeskirjade eiramine riigihangetel ning avaliku halduse juhtimis- ja kontrollisüsteemide puudulik toimimine.

               (15)

               Tšehhi majandus peab mobiliseerima tegurid, mis hõlbustavad üleminekut majanduskasvupõhisele innovatsioonile, suuremale lisaväärtusele ja kvaliteetsemale inimkapitalile, sest kapitalimahukal kasvul põhineva edasise tõelise lähenemise võimalused paistavad üsna piiratud. Arutusel on kolmanda taseme hariduse reform. Ehkki see hõlmab praeguse akrediteerimismenetluse läbivaatamist, ei ole see põhiküsimuse – kvaliteedi hindamise standardite osas piisavalt täpne ning võttes arvesse süsteemse andmekogumise ja -analüüsi puudumist, ei ole sel akadeemiliste ringkondade toetust. Valitsus on Tšehhi kooliõpilaste saavutuste halvenemise tõttu astunud samme minimaalsete õppetulemuste tagamiseks ja asunud ellu viima üleriigilise arvutipõhise testimise strateegiat. Ometi on need meetmed liiga kitsad, et kohustusliku hariduse kvaliteeti ja ühtset taset tegelikult tõsta.

               (16)

               Komisjon hindas Euroopa poolaasta raames põhjalikult Tšehhi Vabariigi majanduspoliitikat. Komisjon hindas lähenemisprogrammi ja riiklikku reformikava. Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste dokumentide asjakohasust Tšehhi Vabariigi eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi eeskirjadele ja juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada liidu üldist majandusjuhtimist, andes ELi tasandi panuse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad allpool 1. kuni 6. soovituses.

               (17)

               Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu lähenemisprogrammi läbi vaadanud ning tema arvamus (6) selle kohta kajastub eelkõige 1. soovituses,

         SOOVITAB Tšehhi Vabariigil võtta ajavahemikus 2012–2013 järgmisi meetmeid:

               1.

               Tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi õigeaegne edukas korrigeerimine. Selleks tuleb täita täielikult 2012. aasta eelarve ja täpsustada aastaks 2013 vajalikud pikaajalised meetmed, et saavutada nõukogu soovituses ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse all täpsustatud aasta keskmine struktuuriline kohandus. Seejärel tuleb tagada asjakohane struktuuriline kohandus, et saavutada piisav edu keskpika perioodi eelarve-eesmärkide valdkonnas, sh ka kulutuste võrdlusalus. Seoses sellega tuleb vältida üleüldisi kärpeid, säilitada majanduskasvu soodustavad kulutused ja suurendada jõupingutusi avaliku sektori kulutuste tõhustamiseks. Tuleb kasutada kõiki võimalusi, et suurendada selliseid makse, mis kõige vähem majanduskasvule vastu töötavad. Kõrge maksutase tuleb nihutada tööjõult kinnisvarale ja keskkonnale. Erinevusi töövõtjate ja füüsilisest isikust ettevõtjate maksustamises tuleb vähendada. Tuleb võtta meetmed maksulaekumise parandamiseks, maksudest kõrvalehoidmise vähendamiseks ja maksueeskirjade täitmise parandamiseks, sh rakendades maksude kogumise koondamist ühe asutuse pädevusse.

               2.

               Ajakohastada riiklikku pensionikava, et tagada selle pikaajaline jätkusuutlikkus. Vaadata läbi tööturult varast lahkumist võimaldavad kavad. Edendada noorte töötajate tõhusat osalust kavandatavas rahastatavas kavas, et tagada pensionide piisavus.

               3.

               Võtta täiendavad meetmed taskukohaste ja kvaliteetsete koolieelsete lasteasutuste kättesaadavuse märgatavaks suurendamiseks.

               4.

               Tugevdada tööhõiveametit, parandades väljaõppe, tööotsimisabi ja personaalsete teenuste kvaliteeti ja tulemuslikkust, k.a alltöövõtjatele edasiantud teenused.

               5.

               Võtta kiiresti vastu avalike teenistujate seadus, et edendada avaliku halduse stabiilsust ja tõhusust vältimaks eeskirjade rikkumist. Tagada uue avalike teenistujate seaduse asjakohane rakendamine. Tegeleda anonüümse osaluse küsimusega. Tagada ELi vahendite nõuetekohane rakendamine ja tõhustada võitlust korruptsiooniga.

               6.

               Võtta vastu vajalikud õigusaktid, millega kehtestatakse kõrgharidus- ja uurimisasutuste kvaliteedi hindamiseks läbipaistev ja selge süsteem. Tagada jätkusuutlik ja kvaliteedi hindamise tulemustega seotud rahastamine. Luua kohustusliku hariduse valdkonnas arengule suunatud hindamisraamistik.

      Brüssel, 10. juuli 2012

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         V. SHIARLY

      (1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

      (2)  Kehtivad 2012. aastal vastavalt 26. aprilli 2012. aasta nõukogu otsusele 2012/238/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 119, 4.5.2012, lk 47).

      (3)  ELT C 212, 19.7.2011, lk 5.

      (4)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

      (5)  Tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed, mille komisjoni talitused on ümber arvutanud programmis sisalduva teabe põhjal, kasutades ühist metoodikat.

      (6)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 2.


title: 2012/772/EL: Komisjoni soovitus, 6. detsember 2012 , agressiivse maksuplaneerimise kohta

text:
               12.12.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 338/41

         KOMISJONI SOOVITUS,
   6. detsember 2012,
   agressiivse maksuplaneerimise kohta
   (2012/772/EL)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 292,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Maksuplaneerimist peetakse kogu maailmas traditsiooniliselt õiguspäraseks tegevuseks. Aja jooksul on maksuplaneerimise struktuurid muutunud aga üha keerukamaks. Need arenevad piiriüleselt ja tegelikult nihutavad maksustatava kasumi soodsama maksukorraga riikidesse. Sellise tegutsemise põhitunnuseks on, et maksukohustust vähendatakse rangelt õiguspäraste võtetega, mis on vastuolus seaduse eesmärgiga.

               (2)

               Agressiivse maksuplaneerimise korral kasutatakse maksukohustuse vähendamiseks ära maksusüsteemi nüansse või ebakõlasid kahe või enama maksusüsteemi vahel. Agressiivne maksuplaneerimine võib esineda paljudes vormides. Selle tagajärgede hulka kuuluvad topeltmahaarvamine (sama kahjum arvatakse maha nii tuluallikariigis kui ka residentsusriigis) ja topeltmaksuvabastus (st tulu, mida ei maksustata tuluallikariigis, on vabastatud residentsusriigis).

               (3)

               Hoolimata suurtest jõupingutustest on liikmesriikidel raske kaitsta oma riigi maksubaasi agressiivsest maksuplaneerimisest tuleneva kahanemise eest. Seda valdkonda käsitlevad riiklikud sätted ei ole sageli piisavalt tõhusad, mis on peamiselt tingitud paljude maksuplaneerimise struktuuride piiriülesest olemusest ning kapitali ja isikute üha suuremast liikuvusest.

               (4)

               Siseturu paremaks toimimiseks on vaja liikmesriike julgustada järgima ühesugust üldist lähenemisviisi agressiivsele maksuplaneerimisele, mis aitaks vähendada olemasolevaid moonutusi

               (5)

               Selleks tuleb leida lahendused juhtudele, kus maksumaksja saab rahalist kasu, korraldades oma maksuasjad nii, et tulu ei maksustata üheski asjaomases maksujurisdiktsioonis (topeltmaksuvabastus). Selliste olukordade püsimine võib viia kunstlike kapitalivoogudeni ja maksumaksjate liikumiseni siseturul ja seega kahjustada selle nõuetekohast toimimist, samuti kahandada liikmesriikide maksubaasi.

               (6)

               2012. aastal viis komisjon läbi avaliku konsultatsiooni topeltmaksuvabastuse kohta siseturul. Kuna kõigile konsultatsioonis käsitletud probleemidele puudub üks ühine lahendus, on esimese sammuna sobilik tegeleda teemaga, mis on seotud teatava sageli kasutatud maksuplaneerimisstruktuuriga, mille korral kasutatakse ära kahe või enama maksusüsteemi ebakõlasid ja mis sageli viib topeltmaksuvabastuseni.

               (7)

               Riigid võtavad oma topeltmaksustamise konventsioonides sageli kohustuse mitte maksustada teatavat tulu. Seda kehtestades ei pruugita arvesse võtta, kas seda tulu maksustab konventsiooni teine osaline, ja seega, kas on olemas topeltmaksuvabastuse oht. Selline oht võib esineda ka siis, kui liikmesriigid ühepoolselt vabastavad teatava välismaise tulu, sõltumata sellest, kas sellelt tuleb maksu maksta tuluallikariigis. Käesolevas soovituses on oluline käsitleda mõlemat olukorda.

               (8)

               Kuna maksuplaneerimise struktuurid muutuvad üha keerulisemaks ja riikide seadusandjatel ei ole sageli piisavalt aega reageerimiseks, osutuvad spetsiaalsed kuritarvituste vältimise meetmed sageli ebapiisavaks, et pidada edukalt sammu uute agressiivse maksuplaneerimise struktuuridega. Sellised struktuurid võivad kahjustada riikide maksutulu ja siseturu toimimist. Seepärast on asjakohane soovitada liikmesriikidel vastu võtta ühtsed üldised kuritarvituste vältimise nõuded, millega peaks samuti välditama paljude erinevate nõuete keerukust. Seejuures on kuritarvituste vältimise nõuete puhul vaja võtta arvesse liidu õigusaktidega kehtestatud piiranguid.

               (9)

               Selleks et säilitada kehtivate liidu õigusaktide autonoomsus asjaomases valdkonnas, ei kohaldata käesolevat soovitust nõukogu direktiivi 2009/133/EÜ, (1) nõukogu direktiivi 2011/96/EL (2) ja nõukogu direktiivi 2003/49/EÜ (3) reguleerimisalas. Komisjon kaalub praegu kõnealuste direktiivide läbivaatamist, et rakendada käesoleva soovituse aluspõhimõtteid,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:
   1.   Reguleerimisese ja -ala
   Käesolevas soovituses käsitletakse agressiivset maksuplaneerimist otsemaksustamise valdkonnas.
   Seda ei kohaldata liidu nende õigusaktide reguleerimisalas, mille toimimist see võiks kahjustada.
   2.   Mõisted
   Käesolevas soovituses kasutatakse järgmisi mõisteid:
   a)   „maks”– tulumaks, äriühingu tulumaks ja vajaduse korral kapitalikasvu maks, samuti mis tahes nimetatud maksuga sarnane kinnipeetav maks;
   b)   „tulu”– mis tahes tulu, mis kõnealust mõistet kasutava liikmesriigi õiguses nii on määratletud, ning vajaduse korral kapitalikasvuna määratletud tulu.
   3.   Topeltmaksustamise vältimise eeskirjade kohaldamise piiramine

               3.1.

               Kui liikmesriigid, kes on osalised topeltmaksustamist käsitlevates kahepoolsetes konventsioonides, mille nad on sõlminud omavahel või kolmandate riikidega, on võtnud kohustuse mitte maksustada teatavat tulu, peaksid liikmesriigid tagama, et kõnealust kohustust kohaldatakse üksnes juhul, kui kõnealust tulu maksustab konventsiooni teine osaline.

               3.2.

               Punkti 3.1 kohaldamiseks julgustatakse liikmesriike lisama kahepoolsetesse topeltmaksustamist käsitlevatesse konventsioonidesse järgmise tingimuse:
               „Kui käesoleva konventsiooniga nähakse ette, et teatavat tulu maksustatakse üksnes ühes konventsiooni osalisriigis või et seda võib maksustada ühes konventsiooni osalisriigis, vabastatakse teine konventsiooni osalisriik kõnealuse tulu maksustamisest üksnes juhul, kui seda maksustab esimene osalisriik”.
               Mitmepoolsete konventsioonide puhul asendatakse viide „teine konventsiooni osalisriik” viitega „teised konventsiooni osalisriigid”.

               3.3.

               Liikmesriike, kes topeltmaksustamise vältimiseks on kehtestanud ühepoolsed siseriiklikud eeskirjad maksuvabastuse kohta seoses teises jurisdiktsioonis tekkinud tuluga, kus seda tulu ei maksustata, julgustatakse kõnealuse tulu maksustamist tagama.

               3.4.

               Punktide 3.1, 3.2 ja 3.3 kohaldamisel käsitatakse tulu maksustatavana juhul, kui seda käsitatakse maksustatavana asjaomases jurisdiktsioonis, see ei ole maksust vabastatud ja selle puhul ei kehti täielik maksukrediit või nullmääraga maksustamine.

         4.   Üldised kuritarvituste vältimise nõuded

               4.1.

               Selleks et võidelda agressiivse maksuplaneerimisega, mis ei kuulu spetsiaalsete sellise käitumise vältimise nõuete kohaldamisalasse, peaksid liikmesriigid võtma vastu üldised kuritarvituste vältimise nõuded, mis on kohandatud liidus tekkivate siseriiklike ja piiriüleste olukordadega ja olukordadega, mis hõlmavad kolmandaid riike.

               4.2.

               Punkti 4.1 kohaldamiseks julgustatakse liikmesriike lisama siseriiklikku õigusesse järgmise sätte:
               „Kunstlikku võtet või võtete kunstlikku seeriat, mis on loodud peamise eesmärgiga vältida maksustamist ja mis tingib maksueelise saamise, tuleks vältida. Riikide ametiasutused peaksid käsitlema kõnealuseid võtteid maksueesmärgil vastavalt nende majanduslikule sisule.”

               4.3.

               Punkti 4.2 kohaldamisel käsitatakse võttena mis tahes tehingut, skeemi, meedet, operatsiooni, lepingut, toetust, kokkulepet, lubadust, ettevõtmist või üritust. Võte võib koosneda rohkem kui ühest sammust või osast.

               4.4.

               Punkti 4.2 kohaldamisel on võte või nende seeria kunstlik, kui sellel puudub äriline sisu. Otsustamisel, kas võte või nende seeria on kunstlik, kutsutakse riiklikke ametiasutusi üles kaaluma, kas need hõlmavad ühte või mitut järgmistest olukordadest:

                           a)

                           võtte üksikute sammude juriidiline iseloom ei vasta kogu võtte juriidilisele sisule;

                           b)

                           võtte või võtete seeriat kasutatakse viisil, mida tavapäraselt ei kasutataks mõistliku äritava korral;

                           c)

                           võte või võtete seeria hõlmab elemente, mis sisuliselt üksteist nullivad või tühistavad;

                           d)

                           tehtud tehingud on oma loomult ringlevad;

                           e)

                           võtte või nende seeria tulemuseks on märkimisväärne maksueelis, kuid see ei kajastu maksumaksja võetud äririskides või tema rahavoos;

                           f)

                           prognoositud maksueelne kasum on väheoluline võrreldes loodetud maksueelise summaga.

               4.5.

               Punkti 4.2 kohaldamisel on võtte või nende seeria eesmärk maksustamise vältimine, nii et sõltumata maksumaksja subjektiivsest kavatsusest ei võeta võtete või nende seeriaga arvesse muidu kohalduva maksusätte sisu, tähendust ja eesmärki.

               4.6.

               Punkti 4.2 kohaldamisel loetakse võtte eesmärk oluliseks, kui mis tahes muu eesmärk, mis kaasneb või võib kaasneda võttega või nende seeriaga, tundub kõiki asjaolusid arvesse võttes ebaoluline.

               4.7.

               Riiklikke ametiasutusi kutsutakse üles selle hindamisel, kas võte või nende seeria on viinud punktis 4.2 osutatud maksueeliseni, võrdlema maksumaksja maksu suurust kõnealust võtet või võtteid arvesse võttes summaga, mille sama maksumaksja võlgneks samadel tingimustel võtete puudumise korral. Selle taustal on kasulik kaaluda, kas esineb üks või mitu järgmistest olukordadest:

                           a)

                           summa ei sisaldu maksubaasis;

                           b)

                           maksumaksja saab mahaarvamisest kasu;

                           c)

                           maksustamise seisukohast tekib kahju;

                           d)

                           maksu kinni ei peeta;

                           e)

                           teises riigis tekkiv maks tasaarvestatakse.

         5.   Järelmeetmed
   Liikmesriigid peaksid teavitama komisjoni meetmetest, mis on võetud käesoleva soovituse täitmiseks, samuti kõnealuste meetmete mis tahes muutustest.
   Komisjon avaldab aruande käesoleva soovituse kohaldamise kohta kolme aasta jooksul pärast selle vastuvõtmist.
   6.   Adressaadid
   Käesolev soovitus on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 6. detsember 2012

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Algirdas ŠEMETA

      (1)  ELT L 310, 25.11.2009, lk 34.

      (2)  ELT L 345, 29.12.2011, lk 8.

      (3)  ELT L 157, 26.6.2003, lk 49.


title: Nõukogu soovitus, 14. juuli 2015, milles käsitletakse Austria 2015. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Austria 2015. aasta stabiilsusprogrammi kohta

text:
               18.8.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 272/87

         NÕUKOGU SOOVITUS,
   14. juuli 2015,
   milles käsitletakse Austria 2015. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Austria 2015. aasta stabiilsusprogrammi kohta
   (2015/C 272/23)
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,
   võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,
   võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,
   võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,
   võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,
   võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,
   võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus tööhõive ja majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel. Strateegias keskendutakse esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu potentsiaali ja konkurentsivõime suurendamiseks.

               (2)

               Nõukogu võttis 14. juulil 2015 komisjoni ettepanekute põhjal vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (2). Neid kahte dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks ning liikmesriikidel paluti neid oma majandus- ja tööhõivepoliitikas arvesse võtta.

               (3)

               Nõukogu võttis 8. juulil 2014 vastu soovituse (3) Austria 2014. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Austria 2014. aasta ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta. Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 473/2013 (4) esitas komisjon 28. novembril 2014 arvamuse Austria 2015. aasta eelarvekava kohta.

               (4)

               28. novembril 2014 võttis komisjon vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2015) algust. Samal päeval võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (5) alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Austriat liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

               (5)

               Euroopa Ülemkogu kiitis 18. detsembril 2014 heaks prioriteedid investeeringute suurendamiseks, struktuurireformide intensiivistamiseks ja vastutustundlikuks, majanduskasvu soodustavaks eelarve konsolideerimiseks.

               (6)

               26. veebruaril 2015 avaldas komisjon Austria 2015. aasta riigiaruande. Riigiaruandes hinnati Austria edusamme 8. juulil 2014 vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel.

               (7)

               21. aprillil 2015 esitas Austria oma 2015. aasta riikliku reformikava ja 2015. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (8)

               Austria suhtes kohaldatakse stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning aastatel 2014–2016 ka võlareegliga seotud üleminekukorda. 2015. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt kavatseb valitsus vähendada valitsemissektori nominaalset eelarvepuudujääki järk-järgult 2015. aastal 2,2 protsendini SKPst ja 2019. aastaks 0,5 protsendini SKPst. Vastavalt stabiilsusprogrammile saavutati keskpika perioodi eelarve-eesmärk, milleks on struktuurne eelarvepuudujääk mitte üle 0,45 % SKP-st, 2014. aastal, ja valitsus plaanib sellest eesmärgist kogu programmiperioodi jooksul kinni pidada. Ümberarvutatud struktuurne eelarvepositsioon viitab siiski keskpika perioodi eesmärgist kõrvalekaldumisele alates 2015. aastast. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks saavutama 2015. aastal tipptaseme 86,8 % juures ja seejärel järk-järgult vähenema kuni 79,7 protsendini 2019. aastal. Stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on usutav. 2016. aasta järgseks ajaks kavandatud eelarvepuudujäägi eesmärkide saavutamiseks võetavaid meetmeid ei ole aga piisavalt täpselt kirjeldatud. Komisjoni 2015. aasta kevadprognoosi põhjal eeldatakse, et struktuurne eelarvepositsioon kaldub 2015. aastal keskpika perioodi eelarve-eesmärgist kõrvale 0,4 % võrra SKPst. Kõrvalekaldumine süveneb märkimisväärselt 2016. aastal, mil struktuurne eelarvepositsioon halveneb prognooside kohaselt 0,6 % võrra SKPst võrrelduna keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutava struktuurilise kohandamise tasemega, mis on 0,3 % SKPst. Stabiilsuse ja kasvu paktis nõutavast tasemest kaldutaks seega kõrvale ligikaudu 0,9 % SKPst. Seetõttu on vaja võtta täiendavaid meetmeid. Samal ajal püsib koguvõla tase stabiilsusprogrammi ja komisjoni 2015. aasta kevadprognoosi kohaselt langusteel ning on kooskõlas aastatel 2015 ja 2016 kohaldatava võlareegliga seotud üleminekukorraga. Nõukogu on stabiilsusprogrammile antud hinnangu põhjal ja komisjoni 2015. aasta kevadprognoosi arvesse võttes seisukohal, et on oht, et Austria ei täida stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid.

               (9)

               Valitsemissektori eri tasandite vahelised seosed on endiselt keerulised ja see pärsib avaliku halduse oluliste sektorite tõhusust. Austria on endiselt üks riikidest, mille piirkondlikul ja kohalikul tasandil kogutavate maksude tase protsendina SKP-st on ELi madalaim. Hoolimata laekuvate maksude madalast tasemest on keskvalitsusest madalamatel valitsemissektori tasanditel mitmesugused kulu- ja halduskohustused. Tulude ja kulukohustuste keerukus ja kooskõlastamatus ei aita kaasa laiaulatuslike poliitikareformide rakendamisele.

               (10)

               Austria pensionisüsteemi pikaajalist eelarvelist jätkusuutlikkust ohustavad endiselt struktuursed probleemid. Austrias seni rakendatud reformid ei tundu olevat süsteemi pikaajalise eelarvelise jätkusuutlikkuse tagamiseks piisavad. Esiteks jääb tegelik pensioniiga tunduvalt allapoole ametlikku pensioniiga. Teiseks on naiste ametlik pensioniiga palju madalam kui meeste oma ja seda ei ole kavas enne 2024. aastat tõsta. Kolmandaks ei ole ametlik pensioniiga ikka veel seotud aina pikeneva keskmise eeldatava elueaga. Austria on võtnud mõned meetmed tegeliku pensioniea tõstmiseks, mille tulemusena on tegelik pensioniiga nüüd 59,7 aastat (2014), ent jääb alla ELi keskmise, mis on 63,1 aastat (2013). Meetmeid on võetud ennetähtaegselt pensionile jäämise võimaluste ja invaliidsuskindlustuse kavade ärakasutamise vähendamiseks ning selle tulemusel on inimeste tööelu pikenenud. Samuti on suurendatud summat, mis arvatakse pensionist maha iga ennetähtaegselt pensionile jäämise aasta eest, ja pikendatud ennetähtaegselt pensionile jäämiseks vajalikku pensioniõiguslikku staaži. Kas nendel meetmetel on eelarvele ka tegelik positiivne mõju, ei ole veel selge.

               (11)

               Austria kulutused tervishoiule on liidu suurimate hulgas. Praegu rakendatava tervishoiureformi (2013–2016) eesmärk on stabiliseerida need kulutused protsendina SKPst alates 2016. aastast. Paraku õõnestavad struktuuriprobleemid tervishoiusüsteemi eelarvelist jätkusuutlikkust ja tõhusust ka siis, kui reformid osutuvad edukaks. Praegu tuleks võtta meetmeid 2016. aastale järgnevaks perioodiks. Näiteks tuleks tagada, et rohkem patsiente saaks ambulatoorset ravi multidistsiplinaarsetes esmatasandi raviasutustes ja statsionaarse ravi keskmist pikkust tuleks veelgi vähendada.

               (12)

               Austriale valmistab endiselt probleeme piisava kvalifikatsiooniga töötajate kättesaadavuse tagamine pikema aja jooksul. Töötuse määr on Austrias 5,6 % ja seega üks liidu madalamaid, aga tööjõu teatava osa potentsiaali tööturul ei ole täielikult ära kasutatud. Austria on võtnud mõned meetmed tööelu pikendamiseks, naiste tööturul osalemise hõlbustamiseks ja sisserändaja taustaga tööturu osaliste potentsiaali täielikumaks ärakasutamiseks, sealhulgas nende kvalifikatsiooni tunnustamise parandamiseks. Hiljuti rakendatud reformide mõju tuleb siiski tähelepanelikult jälgida ja kõnealuste inimrühmade tööturupotentsiaali täielikuks ärakasutamiseks on tarvis võtta rohkem meetmeid.

               (13)

               13. märtsil 2015 tutvustas Austria oma ulatuslikku maksureformi, mille eesmärk on muuta üksikisiku tulumaksu astmeid ja määrasid ning alandada eelkõige tulumaksu alammäära 36,5 protsendilt 25 protsendile. Maksusoodustusi tehakse hinnanguliselt 4,9 miljardi euro ulatuses ning perepoliitika ja teadustegevuse toetamiseks on kavandatud 300 miljoni euro suurused lisakulutused. Maksureformi ettepanekus on kavas maksubaasi nihutamist osaliselt kompenseerida, võideldes maksudest kõrvalehoidumise vastu, vähendades avaliku sektori kulutusi, tõstes vähendatud käibemaksumäära mõnes valdkonnas 13 protsendile ja suurendades kapitalitulumaksu määra 25 protsendilt 27,5 protsendile. Need reformiplaanid vastavad üldjoontes nõukogu 2014. aasta soovitustele. Nende abil suudetakse tõenäoliselt pakkuda stiimuleid töötamiseks vähese teenimispotentsiaaliga isikutele ja leibkonna teistele palgasaajatele ning suurendada leibkonna jaoks kasutada olevat tulu. Reform tuleks siiski rakendada nii, et see ei avaldaks mõju eelarvele.

               (14)

               Austria koolisüsteemi iseloomustab haridussüsteemist varakult lahkunud noorte väike arv, mis jääb tublisti alla ELi keskmise. Kutsehariduse ja -koolituse tugev ja hästitoimiv süsteem tagab suure hulga kvalifitseeritud töötajaid. Riik peab siiski tagama kehvema sotsiaal-majandusliku staatusega noortele, eelkõige sisserändaja taustaga noortele võimaluse parandada oma haridustulemusi ja selle kaudu oma tööalast konkurentsivõimet. Uue keskkooli (Neue Mittelschule) juurutamise hindamisel tuvastati puudujääke, millega tuleb veel tegeleda.

               (15)

               Euroopa poolaasta kontekstis on nõukogu Austriale järjekindlalt soovitanud parandada ja soodustada konkurentsi teenustesektoris, aga poliitiline reaktsioon sellele soovitusele on seni olnud tagasihoidlik. Teatavate kutsealade suhtes kehtivad endiselt piirangud seoses õigusliku vormi, osaluse ja tariifidega. Nendega luuakse regulatiivsed turulepääsu tõkked ja takistatakse teiste liikmesriikide kutsetöötajatel või spetsialiseerunud ettevõtjatel tegevuse alustamist Austrias. Austria vaatab praegu vastastikuse hindamise kontekstis läbi kutsealadele juurdepääsu andmise ja kutsetegevusega tegelemise eeskirju, et teha kindlaks, kas need on proportsionaalsed ja üldsuse huvides. Austria föderaalse konkurentsiameti ressursid ei ole võrreldes teiste liikmesriikide samasugustele ametitele eraldatavate ressurssidega piisavad ja see raskendab tõhusamate meetmete võtmist.

               (16)

               Austria pangandussektor on hästi vastu pidanud, aga lahendamist vajavad siiski veel mitmesugused probleemid nii riigisiseselt kui ka seoses tundlike välismaiste riskipositsioonidega. 2014. aastal paranes pangandussektori kapitalisatsioon veelgi, aga Austria pankade kasumlikkus oli endiselt surve all. EKP põhjaliku hindamise läbis 2014. aastal edukalt viis Austria kuuest suurimast krediidiasutusest. Ainsana ei läbinud seda Österreichische Volksbanken (ÖVAG). Austria tegi märkimisväärseid edusamme ÖVAG ja Hypo Group Alpe Adria (HGAA) restruktureerimisel.

               (17)

               Komisjon on Euroopa poolaasta raames Austria majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud tulemused 2015. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava ning eelnevatel aastatel Austriale esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid. Komisjon on hindamisel arvesse võtnud kõnealuste dokumentide asjakohasust Austria eelarve- ja sotsiaal-majanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga liidu üldise majandusjuhtimise tugevdamise vajadust silmas pidades ka nende vastavust ELi õigusnormidele ja suunistele, lisades ELi tasandi panuse tulevastesse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1–4.

               (18)

               Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (6) selle kohta kajastub eelkõige soovituses 1.

               (19)

               Komisjon on Euroopa poolaasta raames analüüsinud ka euroala kui terviku majanduspoliitikat. Sellele analüüsile tuginedes on nõukogu esitanud konkreetsed soovitused liikmesriikidele, mille rahaühik on euro (7). Riigina, mille rahaühik on euro, peaks ka Austria tagama nende soovituste täieliku ja õigeaegse rakendamise,

         SOOVITAB Austrial võtta 2015. ja 2016. aastal järgmisi meetmeid.

               1.

               Mitte kalduda 2015. ja 2016. aastal kõrvale keskpika perioodi eesmärgist. Tagada, et tööjõu maksukoormuse vähendamiseks kavandatud maksureform ei avaldaks mõju eelarvele. Kooskõlastada omavahel paremini valitsemissektori eri tasandite rahastamis- ja kulukohustused. Võtta meetmeid pensionisüsteemi pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamiseks, sealhulgas ühtlustades plaanitust varem meeste ja naiste ametliku pensioniea ja sidudes selle keskmise eeldatava elueaga.

               2.

               Tugevdada meetmeid, millega suurendatakse eakamate töötajate ja naiste osalemist tööturul, parandades sealhulgas lastehoiu- ja pikaajalise hoolduse teenuste pakkumist. Astuda samme ebasoodsas olukorras noorte haridustulemuste parandamiseks.

               3.

               Kõrvaldada teenuste osutamist piiravad ebaproportsionaalsed tõkked ja interdistsiplinaarsete äriühingute asutamist piiravad takistused.

               4.

               Tegeleda finantssektori võimalike nõrkustega, eelkõige välismaiste riskipositsioonide ja varade ebapiisava kvaliteedi küsimusega.

      Brüssel, 14. juuli 2015

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         P. GRAMEGNA

      (1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

      (2)  Kehtivad vastavalt nõukogu 6. mai 2014. aasta otsusele 2014/322/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta 2014. aastaks (ELT L 165, 4.6.2014, lk 49).

      (3)  Nõukogu 8. juuli 2014. aasta soovitus, milles käsitletakse Austria 2014. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Austria 2014. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 247, 29.7.2014, lk 92).

      (4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrus (EL) nr 473/2013 euroala liikmesriikide eelarvekavade seire ja hindamise ning nende ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tagamise ühiste eeskirjade kohta (ELT L 140, 27.5.2013, lk 11).

      (5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 25).

      (6)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.

      (7)  ELT C 272, 18.8.2015, lk 98.