               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,20.5.2020
            COM(2020) 519 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS
            milles käsitletakse Madalmaade 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Madalmaade 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS

               milles käsitletakse Madalmaade 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Madalmaade 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 5 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta,
                  2
                eriti selle artikli 6 lõiget 1,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)17. detsembril 2019 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. 17. detsembril 2019 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles nimetati Madalmaid ühe liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta.

               (2)26. veebruaril 2020 avaldati 2020. aasta aruanne Madalmaade kohta
                  3
               . Selles hinnati Madalmaade edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel,
                  4
                varasematel aastatel vastu võetud soovituste järelmeetmeid ja Madalmaade edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi, mille tulemused avaldati samuti 26. veebruaril 2020. Komisjon järeldas oma analüüsi põhjal, et Madalmaades esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige põhjustab tasakaalustamatust suur erasektori võlakoormus ja jooksevkonto ülejääk, millel on piiriülene mõju.

               (3)11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu Euroopa Liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise,
                  5
                milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil.

               (4)Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peavad olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli.

               (5)20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta
                  6
               . Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud klausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon jagas oma teatises nõukoguga seisukohta, et arvestades COVID-19 puhangust tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, võimaldab praegune olukord klausli aktiveerida. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul teha komisjoni soovituse alusel otsuse võtta vastu muudetud eelarvekurss. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid.

               (6)Jätkuvaid meetmeid on vaja pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning tehes kriisist põhjalikud järeldused.

               (7)COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida ühtne turg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleb ühtse turu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada, niipea kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusektoris on vaja kriisiks valmisoleku kavasid, mis hõlmavad eelkõige täiustatud hankestrateegiaid, mitmekesistatud tarneahelaid ja elutähtsa varustuse strateegilisi varusid. Need on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamised elemendid.

               (8)Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke,
                  7
                et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust kaasrahastamismäära liidu eelarvest. Madalmaid julgustatakse neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata probleemidest kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid.

               (9)Madalmaad esitasid 28. aprillil 2020 oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 29. aprillil 2020 oma 2020. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (10)Madalmaade suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning võlareeglit.

               (11)Valitsuse 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt nominaalne eelarvepositsioon halveneb: ülejääk suureneb 1,7 %-lt SKPst 2019. aastal 0,1 %-le SKPst 2020. aastal. 2023. aastal väheneb ülejääk prognooside kohaselt 0,0 %ni SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis 2019. aastal vähenes 48,6 %ni, peaks 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt suurenema 2020. aastal 46,3 %ni. Nende eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium ei tundu aga enam realistlik ja programmis ei võeta arvesse märkimisväärset hulka meetmeid, millest Madalmaad teatasid COVID-19 pandeemiale reageerimisel. Kevadine eelarve seletuskiri
                  8
                sisaldab ajakohastatud eelarveprognoose. Memorandumi kohaselt peaks valitsemissektori nominaalne eelarvepositsioon 2020. aastal halvenema puudujäägini 11,8 % SKPst ning valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks 2020. aastal suurenema 65,2 %ni. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus.

               (12)Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Madalmaad võtnud eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti palju mõjutatud inimestele ja sektoritele. 2020. aasta stabiilsusprogrammi ja kevadise eelarve seletuskirja kohaselt oli nende eelarvemeetmete maht 2,7 % SKPst. Meetmed hõlmavad tervishoiuteenuste tõhustamist, hädaabi raskustes sektoritele, sissetulekutoetust füüsilisest isikust ettevõtjatele ja töötajatele. Lisaks on Madalmaad teatavaks teinud meetmed, millel ei ole otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad toetada ettevõtete likviidsust. Nende meetmete hulgas on äriühingu tulumaksu tasumise edasilükkamine (4,6 % kuni 5,9 % SKPst) ja laenugarantiid (1,8 % SKPst). Üldiselt on Madalmaade võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni teatises „Euroopa koordineeritud majanduslikud meetmed COVID-19 puhangule reageerimiseks“. Nende meetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis.

               (13)Kui poliitikat ei muudeta, on Madalmaade valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal -6,3 % SKPst ja 2021. aastal -3,5 % SKPst. Kevadises eelarve seletuskirjas sisalduvate ja komisjoni prognooside 5,5 protsendipunkti suurune erinevus tuleneb maksude tasumise edasilükkamisest (4,6 %-lt SKPst 5,9 %ni), mida ei ole komisjoni prognoosis märgitud 2020. aastal tulusid vähendavana. Valitsemissektori võla suhe SKPsse küünib prognooside kohaselt 2020. aastal 62,1 %-le ja 2021. aastal 57,6 %-le SKPst.

               (14)Kuna Madalmaad kavatsesid 2020. aastal ületada puudujäägi kontrollväärtust (3 % SKPst), esitas komisjon 20. mail 2020 aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande. Kokkuvõttes nähtub analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/1997 määratletud puudujäägikriteerium ei ole täidetud.

               (15)Pärast viimastel aastatel toimunud tugevat kasvu on COVID-19 pandeemia kuue järjestikuse aasta pikkuse majanduskasvu Madalmaades järsult lõpetanud. Käesoleval aastal peaks Madalmaade majandus kogema kõige järsemat langust riigi sõjajärgses ajaloos. Eeldatakse, et kõik nõudluse komponendid, välja arvatud avaliku sektori tarbimine, kahanevad sel aastal järsult, kusjuures madalseisu prognoositakse teise kvartalisse. 2021. aastal taastub majandus tõenäoliselt kasvutrendist tunduvalt kiiremini, kajastades majandustegevuse järkjärgulist normaliseerumist ning sisenõudluse ja ülemaailmse kaubanduse taastumist madalalt tasemelt. Siiski eeldatakse, et majandustegevus jääb allapoole 2019. aasta taset. Komisjoni prognoosi kohaselt suureneb töötus peamiselt ettevõtete kohustusliku sulgemise ja majandustegevuse järsu üldise vähenemise tõttu 2020. aastal 5,9 %ni, kuid väheneb 2021. aastal 5,3 %ni. Tööhõive kaitsemeetmed, eelkõige ajutine erakorraline üleminekumeede kestliku tööhõive tagamiseks ja täiendav sissetulekutoetus füüsilisest isikust ettevõtjatele, peaksid aitama töökohtade kadumist leevendada. Sellest olenemata peaks tööturu olukord lähikuudel kiiresti halvenema, sest tugevalt mõjutatud sektorite ettevõtted on paratamatult vähendanud tööjõudu, eelkõige paindlike ja ajutiste lepingutega töötajaid.

               (16). Vastuseks järsule majanduslikule kahjule ja nõudluse vähenemisele konkreetsetes sektorites on Madalmaade valitsus vastu võtnud ulatusliku erakorraliste meetmete paketi, et aidata vältida struktuurset kahju majandusele. See jõuline poliitiline reageering on suunatud kriisist kõige enam mõjutatud valdkondadele ning keskendub tööhõive kaitsele ja kodumajapidamiste ostujõule, rängalt kannatada saanud tööstusharudele makstavale otsesele rahalisele hüvitisele, samuti maksude tasumise edasilükkamisele ja laenugarantiidele, et toetada krediidivoogu erasektorisse. See peaks aitama ennetada ajutiste likviidsusprobleemide muutumist maksejõuetusprobleemideks. Lisaks peaksid automaatsed tasakaalustusmehhanismid aitama majanduslanguse süvenemist pidurdada. Madalmaade Keskpank on vähendanud ka suurimate pankade süsteemseid kapitalipuhvreid ning lükkab edasi meetme, millega kehtestatakse hüpoteeklaenudele riskikaalu alampiir, vabastades seeläbi pangakapitali ja võimaldades pankadel oluliselt laiendada laenude andmist kodumajapidamistele ja ettevõtjatele.

               (17)Madalmaade tervishoiusüsteem toimib suhteliselt hästi, aidates parandada elanikkonna üldist tervist ja tagades tervishoiuteenuste kättesaadavuse. Viivitamatu kriisile reageerimise raames kehtestasid Madalmaad kontrollistrateegia, mis hõlmab üldisi rahvatervisealaseid meetmeid, ning võtsid vastu kohandatud tervishoiu rahastamise meetmed. Sellest olenemata on COVID-19 puhang tervishoiusüsteemi vastupanuvõime proovile pannud. Sellega seoses on esile kerkinud varasemad probleemid. Tööjõu suutlikkus paraneks, kui eelkõige meditsiiniõdede ja esmatasandi tervishoiutöötajate hulgas suudetaks lahendada tööjõupuuduse probleem. Tervishoiusüsteemide üldist juhtimist ja nende suutlikkust tagada integreeritud teenuste osutamine kogu tervishoiuvaldkonnas saaks parandada, tugevdades veelgi andmehaldust ja laiendades e-tervise vahendite kasutuselevõttu. COVID-19 puhang on seetõttu tõstnud esile vajaduse jätkata tervishoiusüsteemi vastupanuvõime ja kriisiks valmisoleku parandamist, tegeledes selliste struktuursete probleemidega.

               (18)Kuigi 2019. aastal ja 2020. aasta alguses paranes tööturu olukord jätkuvalt ja see toimis üldiselt hästi, on COVID-19 kriis pidurdanud majanduskasvu ja toob eeldatavasti kaasa töötuse märkimisväärse suurenemise. Võeti mitmeid enneolematuid majandusmeetmeid, et kaitsta inimeste töökohti ja elatusvahendeid ning minimeerida mõju füüsilisest isikust ettevõtjatele, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele ning suurettevõtjatele. Tööhõive säilitamiseks võivad tööandjad, kes eeldatavasti kaotavad kriisi tõttu vähemalt 20 % oma tulust, taotleda toetust (sõltuvalt käibe vähenemisest kuni 90 % ettevõtte palgakuludest), mis võimaldab neil kolme kuu jooksul oma töötajatele palka maksta. Füüsilisest isikust ettevõtjad saavad kasutada kiirendatud menetlust, mis võimaldab neil miinimumpalga ulatuses taotleda täiendavat sissetulekutoetust, mis aitab neil kolme kuu jooksul tasuda elamiskulud.

               (19)Taastamiskava peaks hõlmama ka kriisi tööhõivealase ja sotsiaalse mõju leevendamist nende jaoks, keda kriis kõige rängemini mõjutab. Vaatamata tööhõive säilitamiseks võetud meetmete paketile on see teistest rängemini tabanud ebasoodsamas tööturuseisundis ja/või haavatavas sotsiaalses olukorras olevaid inimesi. Töötus suurenes eelkõige paindlike lepingute alusel töötavate inimeste hulgas, nagu noored, renditöötajad ja rändetaustaga inimesed. COVID-19 kriis tõi esile ka märkimisväärseid probleeme seoses juurdepääsuga piisavale sotsiaalkaitsele füüsilisest isikust ettevõtjate jaoks, kes on haiguse, puude, töötuse ja vanaduse vastu sagedamini alakindlustatud (või ei ole üldse kindlustatud).

               (20)Äärmiselt oluline on olnud likviidsustoetus ettevõtjatele laenude ja garantiide kaudu, keskendudes väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele. Vahendajad peavad likviidsustoetuse jagamist ettevõtjatele rakendama tõhusalt ja kiiresti, säilitades samal ajal nende vastupidavuse. Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate rahavoogusid võib aidata parandada ka maksude ja sotsiaalmaksete tasumise edasilükkamine ning riigiasutuste lepinguliste maksete kiirendamine. Vastloodud idu- ja kasvufirmad võivad vajada eritoetust, näiteks avaliku sektori asutuste omakapitaliosaluste ja riskikapitalifondidele suunatud stiimulite näol suurendada investeeringuid nendesse ettevõtetesse. See võib aidata vältida strateegiliselt oluliste Euroopa ettevõtete kiirmüüki. Ajutise riigiabi raamistiku
                  9
                kohaselt lubatud ja sätestatud tingimustel tuleks omakapitali- või kvaasiomakapitali toetus tagada kõigile ettevõtjatele,
                  10
                mitte ainult neile, kes vastavad komisjoni määratlusele
                  11
                väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kohta. Samuti tuleks jätkata jõupingutusi, et pakkuda üksikisikutele ja ettevõtjatele tõhusaid digitaalseid avalikke teenuseid ning nendele juurdepääsu.

               (21)Majanduse taastumise toetamiseks on oluline kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, muu hulgas asjakohaste reformide kaudu. Sihipärased poliitikameetmed, sealhulgas investeeringud sektoritesse, millel on kõige suuremad väljavaated suurendada majanduse kui terviku kasvupotentsiaali, võivad aidata lahendada praeguse kriisi tõttu süvenenud probleeme. Eelkõige võivad investeeringud teadus- ja arendustegevusse, mis on integreeritud „missioonikesksesse poliitikasse tippsektorite ja innovatsiooni alal“,
                  12
                samuti inimkapitali, aidata toetada pikaajalist tootlikkuse kasvu ja säilitada tugevat innovatsioonisuutlikkust. See puudutab eelkõige idu- ja kasvufirmasid ning innovatiivseid VKEsid, mis on konkurentsivõime suurendamise ja töökohtade loomise seisukohast äärmiselt olulised. Investeerimine Madalmaade kliimakokkuleppe ning riiklikku energia- ja kliimakava algatustesse, mis käsitlevad kliimamuutustega tegelemist ja energiasüsteemi ümberkujundamise edendamist, võib anda olulise panuse laiematesse ühiskondlikesse eesmärkidesse, sealhulgas kestliku ja ressursitõhusa majanduskasvu tagamisse. Kuigi Madalmaad on transpordisektori süsinikuheite vähendamisel esirinnas, jääb taastuvenergia kasutamine transpordis alla ELi keskmise taseme. Lõpetuseks on vaja investeerida uutesse eluasemetesse, et leevendada praegust eluasemepuudust. Õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Madalmaadel lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige riigiaruande D lisaga hõlmatud territooriumidel. See võimaldaks Madalmaadel seda fondi kõige paremini kasutada.

               (22)Tehnilised ja digioskused ning kvalifitseeritud spetsialistid on Madalmaade majanduse innovatsioonisuutlikkuse ning tootlikkuse kestliku ja kaasava kasvu jaoks otsustava tähtsusega. Investeeringud põhi- ja/või digioskustesse, haridusse ja koolitusse, sealhulgas täiend- ja ümberõppe võimalustesse kõigi jaoks, on samuti väga olulised, et parandada juurdepääsu tööturule, eelkõige selleks, et tugevdada tööturul kõige ebasoodsamas olukorras olevate rühmade (sealhulgas rändetaustaga ja puuetega inimeste) tööalast konkurentsivõimet, edendades samal ajal võrdseid võimalusi ja aktiivset kaasamist.

               (23)Kuigi Madalmaad on astunud samme agressiivse maksuplaneerimise vastu, rakendades varem kokku lepitud rahvusvahelisi ja Euroopa algatusi, viitab Madalmaade kaudu makstavate dividendide, litsentsitasude ja intresside suur hulk sellele, et riigi maksueeskirju kasutavad ära agressiivset maksuplaneerimist viljelevad ettevõtjad. Suur osa välismaistest otseinvesteeringutest on nn eriotstarbeliste üksuste omanduses. Kuna välismaale (st ELi residentidelt kolmandate riikide residentidele) tehtavatelt litsentsitasudelt ja intressimaksetelt makse kinni ei peeta, võib see viia olukorrani, et sellised maksed jäävad üldse maksustamata, kui neid ei maksustata ka makse saaja jurisdiktsioonis. Hiljuti vastu võetud reform, mis käsitleb maksude tinglikku kinnipidamist litsentsitasudelt ja intressimaksetelt kuritarvituste või madala maksumääraga jurisdiktsioonidele tehtavate maksete korral ning mida rakendatakse alates 1. jaanuarist 2021, on positiivne samm agressiivse maksuplaneerimise vähendamise suunas. Reformi tõhusust tuleks tähelepanelikult jälgida.

               (24)Mitu Madalmaade finantsasutust on hiljuti osalenud rahapesus. Need juhtumid näitavad, et vaatamata hiljutistele jõupingutustele on finantsasutuste järelevalvet vaja veelgi tugevdada ning jätkata rahapesujuhtumite uurimist ja nende eest süüdistuste esitamist. Väljaspool finantssektorit kujutavad endast märkimisväärset rahapesuohtu ka Madalmaade majanduse avatus välismaistele otseinvesteeringutele ja riigi keerukad õiguslikud struktuurid. Kuna usaldusfondi- ja äriühinguteenuste pakkujate ning maksunõustajate teatatud ebaharilike tehingute määr on madal, kuid nende risk seevastu suur, tuleb teostada asjakohast järelevalvet. Võttes arvesse keerukate õiguslike struktuuride ulatuslikku olemasolu, on tegelike tulusaajate registri tõhus toimimine selliste üksuste väärkasutamise vältimisel keskse tähtsusega, kuid asjaomast registrit ei ole veel loodud.

               (25)Kuigi praegustes soovitustes keskendutakse pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta tsükli jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate soovituste kohta. Viimati nimetatud soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika rahastamise strateegilisel kavandamisel pärast 2020. aastat, sealhulgas praeguse kriisiga seotud leevendusmeetmete ja väljumisstrateegiate puhul.

               (26)Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades allpool esitatud soovituste täieliku rakendamise, aitavad Madalmaad kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus.

               (27)Majandus- ja rahaliidu riikide vaheline tihe koordineerimine on väga oluline, et COVID-19 majanduslikust mõjust kiiresti taastuda. Pidades silmas, et Madalmaad on liikmesriik, mille rahaühik on euro, ja võttes arvesse eurorühma poliitilisi suuniseid, peaksid Madalmaad tagama, et nende poliitika jääks kooskõlla euroala käsitlevate soovitustega ja oleks kooskõlastatud teiste euroala liikmesriikide poliitikaga.

               (28)Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Madalmaade majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta stabiilsusprogrammi ja 2020. aasta riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Madalmaadele esitatud soovituste järelmeetmeid. Arvesse ei ole võetud mitte üksnes nende asjakohasust Madalmaade eelarve- ja sotsiaal-majanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist.

               (29)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus
                  13
                kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1,

               (30)Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta riikliku reformikavaga ja 2020. aasta stabiilsusprogrammiga tutvunud. Praegustes soovitustes võetakse arvesse vajadust tulla pandeemiaga toime ja lihtsustada majanduse taastamist, mis on esimene vajalik samm tasakaalustamatuse korrigeerimise võimaldamiseks. Soovitused, milles käsitletakse otseselt makromajanduslikku tasakaalustamatust, mille komisjoni tegi kindlaks määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel, kajastuvad soovituses 3,

               SOOVITAB Madalmaadel võtta 2020. ja 2021. aastal järgmisi meetmeid.

               1.Kooskõlas üldise vabastusklausliga võtta kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida pandeemiale, toetada majandust ja tagada selle taastumine. Kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Tugevdada tervishoiusüsteemi vastupanuvõimet, sealhulgas tegeledes tervishoiutöötajate praeguse puudusega ja kiirendades asjakohaste e-tervise vahendite kasutuselevõttu.

               2.Leevendada kriisi mõju tööhõivele ja sotsiaalvaldkonnale ning edendada füüsilisest isikust ettevõtjate piisavat sotsiaalkaitset.

               3.Kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, et toetada majanduse taastumist. Keskenduda investeeringute tegemisel üleminekule rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale, eelkõige digioskuste arendamisele, kestlikule taristule, energia puhtale ja tõhusale tootmisele ja kasutamisele ning missioonipõhistele teadusuuringutele ja innovatsioonile.

               4.Leida lõplik lahendus maksusüsteemi elementidele, mida võidakse ära kasutada agressiivseks maksuplaneerimiseks, eriti välismaale tehtavate maksete kaudu, rakendades selleks eelkõige väljakuulutatud meetmeid ja tagades nende tõhususe. Tagada rahapesuvastase raamistiku tulemuslik järelevalve ja jõustamine.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)

                        ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

                     (3)

                        SWD(2020) 518 final.

                     (4)

                        ELT C 301, 5.9.2019, lk 117.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. märtsi 2020. aasta määrus (EL) 2020/460, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 508/2014 seoses erimeetmetega investeeringute kaasamiseks liikmesriikide tervishoiusüsteemidesse ja muudesse majandussektoritesse, et reageerida COVID‐19 puhangule (koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus) (ELT L 99, 31.3.2020, lk 5) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2020. aasta määrus (EL) 2020/558, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1301/2013 ja (EL) nr 1303/2013 seoses erimeetmetega erandliku paindlikkuse lubamiseks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamisel, et reageerida COVID‐19 puhangule (ELT L 130, 24.4.2020, lk 1).

                     (8)

                        2020. aasta eelarve seletuskiri (Voorjaarsnota 2020), mille rahandusminister W. Hoekstra esitas 25. aprillil 2020 teisele kojale läbivaatamiseks.

                     (9)

                        ELT C 91I, 20.3.2020, lk 1–9.

                     (10)

                        Sealhulgas idu- ja kasvufirmadele, kellel on konkurentsivõimelised ärimudelid, kuid kelle rahavooge COVID-19 negatiivselt mõjutab.

                     (11)

                        COM(2020) 150 final.

                     (12)

                        Selle uue poliitilise lähenemise eesmärk on veelgi suurendada investeeringuid teadus- ja arendustegevusse, et saavutada pikaajalised eesmärgid peamiste ühiskondlike probleemide puhul, mis on jagatud neljaks „missiooniks“: i) energiasüsteemi ümberkujundamine ja säästvus; ii) põllumajandus, vesi ja toit; iii) tervishoid ja hooldus ning iv) julgeolek. Seda poliitikat peetakse konkurentsivõime tugevdamise ja ühiskondlike probleemide lahendamise peamiseks prioriteediks (Majandusministeerium (EZK) (2018), Kamerbrief: Naar Missiegedreven Innovatiebeleid met Impact, Rijksoverheid, Haag.)

                     (13)

                        Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,20.5.2020
            COM(2020) 502 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Bulgaaria 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Bulgaaria 2020. aasta lähenemisprogrammi kohta

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Bulgaaria 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Bulgaaria 2020. aasta lähenemisprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta
                  1
               , eriti selle artikli 9 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta
                  2
               , eriti selle artikli 6 lõiget 1,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)17. detsembril 2019 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. Samuti võttis komisjon 17. detsembril 2019 määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles nimetati Bulgaariat ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

               (2)2020. aasta aruanne Bulgaaria kohta
                  3
                avaldati 26. veebruaril 2020. Selles hinnati Bulgaaria edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019
                  4
                vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud soovituste järelmeetmete võtmisel ja strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi, mille tulemused avaldati samuti 26. veebruaril 2020. Komisjon järeldas oma analüüsi põhjal, et Bulgaarias ei esine enam makromajanduslikku tasakaalustamatust. Eelmistel aastatel kaasnes finantssektori haavatavusega suur võlakoormus ja viivislaenud ettevõtlussektoris. Tasakaalustamatust enam ei tuvastata, sest järjepidevad poliitikameetmed ja soodne makromajanduslik keskkond on riske ja haavatavust jätkuvalt vähendanud.

               (3)11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu Euroopa Liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise,
                  5
                milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil.

               (4)Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja erakorralise seisukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peavad olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli.

               (5)20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta
                  6
               . Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud klausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon jagas oma teatises nõukoguga seisukohta, et arvestades COVID-19 puhangust tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, võimaldab praegune olukord klausli aktiveerida. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul teha komisjoni soovituse alusel otsuse võtta vastu muudetud eelarvekurss. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest, võimaldades samal ajal komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid.

               (6)Majandustegevuse taastamiseks on vaja jätkuvaid meetmeid pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning tehes kriisist põhjalikud järeldused.

               (7)COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida ühtne turg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleb ühtse turu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada, niipea kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusüsteemis on vaja kriisivalmidust, mis hõlmab eelkõige oluliste kaupade täiustatud ostustrateegiaid, mitmekesistatud tarneahelaid ja strateegilist reservi. Need on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamised elemendid.

               (8)Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke,
                  7
                et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad täiendava paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Bulgaariat julgustatakse neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata probleemidest kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid.

               (9)Pandeemia mõju sotsiaal-majanduslik jaotumine Bulgaaria piirkondade vahel on tõenäoliselt ebaühtlane, kuna spetsialiseerumismudelid on erinevad, eelkõige piirkondades, mis sõltuvad märkimisväärselt tarbijate silmast silma toimuvast äritegevusest. Sellega kaasneb suur oht, et piirkondlikud erinevused Bulgaarias suurenevad, mis võimendab juba täheldatud ebavõrdsuse suurenemist pealinna ja ülejäänud riigi ning linna- ja maapiirkondade vahel. Arvestades ohuga, et liikmesriikide vaheline lähenemisprotsess võib ajutiselt seiskuda, nõuab praegune olukord sihipäraseid poliitikameetmeid.

               (10)Bulgaaria esitas 30. aprillil 2020 oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 2020. aasta lähenemisprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (11)Bulgaaria suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa.

               (12)Oma 2020. aasta lähenemisprogrammis kavandab valitsus nominaalset eelarvepositsiooni halvenemist 2020. aastal 2019. aasta ülejäägi (2,1 % SKPst) tasemelt puudujäägile 3,1 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks pärast vähenemist 20,4 %ni 2019. aastal suurenema 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt 2020. aastal 25,8 %ni. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus.

               (13)Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud ELi lähenemisviisist on Bulgaaria võtnud eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning pakkuda leevendust eriti mõjutatud kodanikele ja sektoritele. 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt moodustasid need eelarvemeetmed 1,3 % SKPst. Meetmed hõlmavad suuremaid kulutusi tervishoiu- ja julgeolekuteenustele ning tööhõive toetamise kava raskustes olevatele sektoritele. Lisaks on Bulgaaria teatanud meetmetest, millel ei ole küll otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad toetada ettevõtete likviidsust, ja mille mahuks hinnatakse 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt 0,6 % SKPst. Need meetmed hõlmavad riigi omanduses oleva Bulgaaria arengupanga garantiisid ja äriühingu tulumaksu edasilükkamist. Üldiselt on Bulgaaria võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni teatises „Euroopa koordineeritud majanduslikud meetmed COVID-19 puhangule reageerimiseks“. Nende meetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis.

               (14)Kui poliitikat ei muudeta, on Bulgaaria valitsemissektori eelarvepuudujääk komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal 2,8 % SKPst ja 2021. aastal 1,8 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks prognooside kohaselt jääma 2020. ja 2021. aastal alla 60 % SKPst.

               (15)Kuna Bulgaaria kavatses 2020. aastal ületada eelarvepuudujäägi kontrollväärtust (3 % SKPst), esitas komisjon 20. mail 2020 aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande. Aruandes jõuti pärast kõigi asjakohaste tegurite hindamist järeldusele, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/1997 määratletud puudujäägikriteerium on täidetud.

               (16)13. märtsil 2020 kuulutas Bulgaaria välja erakorralise seisukorra 13. märtsist 2020 kuni 13. aprillini 2020; Seda pikendati hiljem 13. maini 2020 ja seejärel 14. juunini 2020. 6. aprillil võttis parlament vastu valitsuse esitatud ettepaneku 2020. aasta riigieelarve muutmise kohta. Uues eelarves nähakse ette 3,5 miljardi Bulgaaria leevi (2,9 % SKPst) suurune puudujääk, mis tuleneb kriisiga seotud meetmete suurenenud kuludest ja tulude eeldatavast vähenemisest 2,4 miljardi euro võrra. Nähakse ette valitsuse emiteeritavate uute võlakirjade ülempiiri viiekordne suurendamine 2,2 miljardilt Bulgaaria leevilt 10 miljardile Bulgaaria leevile. Kokku võttis Bulgaaria aastatel 2014–2020 Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest rahastatud mitme rakenduskava raames kasutusele rohkem kui 870 miljoni Bulgaaria leevi suuruse rahastamispaketi, et toetada tervishoiusüsteemi ja tegeleda pandeemia sotsiaal-majanduslike tagajärgedega.

               (17)Kriisile reageerimiseks võttis Bulgaaria kasutusele tööhõive toetamise meetme, millega riik kohustub maksma kuni kolme kuu jooksul 60 % töötajate sissetulekust ja sellega seotud sotsiaalkindlustusmaksetest, tingimusel et tööandja maksab vahe ja kohustub töötajad tööhõives hoidma. Toetuskõlblikud on need äriühingud, keda erakorralise seisukorra tõttu kehtestatud piirangud otseselt mõjutavad. Toetatakse ka muude sektorite äriühingud, kelle tulu 2020. aasta märtsis võrreldes 2019. aasta märtsiga vähenes 20 %.

               (18)Majanduse likviidsuse toetamiseks suurendati Bulgaaria Arengupanga kapitali. 500 miljonit Bulgaaria leevi eraldati portfellitagatisteks pankadele, et pakkuda ettevõtetele paindlikumaid ärilaenutingimusi, samas kui 200 miljonit Bulgaaria leevi oli ette nähtud kuni 4 500 leevi suuruste intressivabade laenude tagatisteks inimestele, kelle nende ettevõtted või füüsilisest isikust ettevõtjad olid palgata puhkusele jätnud. Bulgaaria Arengupank rakendab ka 100 miljoni euro suurust tagatisskeemi Euroopa Regionaalarengu Fondi rakenduskava „Innovatsioon ja konkurentsivõime“ raames VKEdele antavate laenude suhtes. Bulgaaria rahastamisvahendite fondijuht vaatas oma portfelli uuesti läbi ja kohandab oma ettevõtluse toetusvahendeid vastavalt praegusele majandusolukorrale. Bulgaaria Riigipank võttis kasutusele 9,3 miljardi Bulgaaria leevi suuruse meetmepaketi, mille eesmärk on säilitada pangandussüsteemi vastupanuvõime ja suurendada selle paindlikkust, et vähendada piirangute negatiivset mõju kodanikele ja ettevõtjatele.

               (19)Kriis tabas Bulgaaria majandust rängalt, mõjutades nii teenuste- kui ka tootmissektorit. Negatiivset mõju suurendasid nõudluse ja pakkumise vähenemine ning häired ülemaailmsetes väärtusahelates. Meetmed, mida valitsus hädaolukorra lahendamiseks võtab, võivad aidata leevendada kriisi tagajärgi, kuid nende kiire ja tõhus rakendamine on väga oluline tööhõive säilitamiseks ning ettevõtete, eelkõige VKEde ja füüsilisest isikust ettevõtjate likviidsuse parandamiseks. Nende meetmete kavandamisel ja rakendamisel tuleb arvesse võtta pangandussektori vastupanuvõimet. Kooskõlas komisjoni suunistega tühistas Bulgaaria isikukaitsevahendite ekspordikeelud ja seadis sisse „rohelised koridorid“ kiireks kontrolliks piiriületuspunktides.

               (20)COVID-19 tekitas lisakoormuse Bulgaaria tervishoiusüsteemile, mida juba iseloomustab piiratud juurdepääsetavus, mis tuleneb vähesest riiklikust rahastamisest, piiratud ravikindlustuskate, õdede väike arv ja tervishoiutöötajate ebaühtlane geograafiline jaotus. Seetõttu on Bulgaaria tervishoiusüsteemi üldist vastupanuvõimet, juurdepääsetavust ja suutlikkust võimalik tugevdada. Parema ambulatoorne (üld- ja eri-) arstiabi (ka telekonsultatsioonide kaudu) vabastaks haiglad, samas kui testimine ja ravi peaksid olema kättesaadavad kõigile, sõltumata tervisekindlustusstaatusest. Nõuetekohane juurdepääs tervishoiutöötajatele ja nende teenustele tuleks tagada kogu territooriumil. Esmase, pikaajalise ja kogukondliku hoolduse integreerimine on eakate ja kõige haavatavamate rühmade jaoks väga oluline.

               (21)Komisjoni prognoosi kohaselt suureneb töötus 2020. aastal 7,0 %ni ja väheneb 2021. aastal 5,8 %ni. Alates erakorralise seisukorra algusest on töötus kiiresti kasvanud majutussektoris, suurtes linnades ja kesk- ja madalama haridusega inimeste hulgas. Valitsus on võtnud meetmeid tööhõive kaitsmiseks, eelkõige lühendatud tööaja kavasid, mida tuleks kiiresti rakendada ja veelgi tõhustada. Praegune olukord nõuab koostöös sotsiaalpartneritega ulatuslikku toetust tööandjatele ja töötajatele, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjatele, et vältida edasist töökohtade kadumist. Riikliku tööhõiveameti suutlikkust ja rakendatavaid meetmeid tuleb tugevdada, et reageerida negatiivsetele mõjudele tööturul. Edasised jõupingutused aktiveerimisel, oskuste täiendamisel ja ümberõppel aitavad tuua inimesed tagasi tööturule, valmistades samal ajal tööjõudu ette digiteerimisest tulenevateks väljakutseteks ja võimalusteks. Kriis võib avaldada märkimisväärset mõju ka mitteametlikus töösuhtes olevatele töötajatele, kelle juurdepääs tervishoiuteenustele ja sotsiaalkaitsele on piiratud. Sihipärased poliitikameetmed võivad ära hoida kaitsmata töötajate ja kõige haavatavamate rühmade sattumise sügavamasse vaesusse ning parandada nende toimetulekut majanduse taastumise ajal.

               (22)COVID-19 kriis mõjutab ebaproportsionaalselt just haavatavaid rühmi ja süvendab olemasolevaid sotsiaalseid probleeme. Vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate inimeste osakaal oli juba enne kriisi suur, eriti laste, eakate, puuetega inimeste ja romade hulgas, ning sotsiaaltoetuste abil õnnestus vaesust vaid piiratud määral vähendada. Sissetulekute ebavõrdsus oli üks suuremaid ELis ning maksu- ja hüvitissüsteemide mõju selle vähendamisele oli üks nõrgemaid. Kriisi tõttu on vaja võtta meetmeid, et kõrvaldada juba varasematel aastatel tuvastatud puudujäägid, eelkõige miinimumsissetuleku kavas, mis on ELis üks kõige vähem asjakohane vahend abisaajate vaesusest välja aitamiseks. Jätkuvalt on olulised sellised küsimused nagu sotsiaalkaitse tagamine kõigile, sealhulgas ebatüüpilises töösuhtes olevatele töötajatele, füüsilisest isikust ettevõtjatele ja madala sissetulekuga leibkondadele, sissetulekutoetuse, toidu ja piisavate sotsiaalteenuste tagamine ning kodututele ajutise majutuse ja toetuse pakkumine. Sotsiaalteenuste reform aitaks süsteemi stabiliseerida, samal ajal kui tugevam koostöö tervishoiu- ja sotsiaalteenuste vahel võimaldaks jõuda veelgi paremini nendeni, kes ei suuda ise enda eest hoolitseda, ja puuetega inimesteni. Paljud roma leibkonnad, kes olid juba enne kriisi sügavas vaesuses, vajavad vahendusteenuseid, olulisi teenuseid ja toetust.

               (23)Tõhusam haridus- ja koolitusteenuste osutamine ning paremate oskustega tööjõud toetaks samuti tugevalt majanduse taastumist ning edendaks kaasavat ja jätkusuutlikku majanduskasvu keskpikas perspektiivis. Bulgaarial on veel arenguruumi hariduse ja koolituse kvaliteedi, tööturu vajadustele vastavuse ja kaasavuse parandamisel. Bulgaaria kuulub nende liikmesriikide hulka, kus sotsiaal-majanduslik taust avaldab õpitulemustele kõige suuremat mõju. Endiselt on probleemiks romade kaasamine haridusse ning haridussüsteemist varakult lahkumine on eriti levinud romade hulgas ja maapiirkondades. Digioskuste üldine tase elanikkonna hulgas (vanuses 16–74aastased), on madal, sealhulgas ka noorte hulgas (16–19aastased). Digioskuste parandamine, näiteks digitaalselt ühtlasemate teaduskraadide ja õppekavade abil, võiks aidata kohanemisel tööturu muutustega, mis tulenevad digiüleminekust ja vajadusest digitaalse kaugtöö järele. Samal ajal ei ole 11 % õpilastest endiselt arvutit ega/või internetiühendust ja arvuti puudub ka 2000 õpetajal. Praegune distantsõpe võib seetõttu süvendada juba niigi suurt ebavõrdsust hariduses ja koolituses: kõigi üliõpilaste digiteadmiste parandamisel ja nende paremal juurdepääsul piisavale tehnilisele taristule oleks pikaajaline positiivne mõju hariduse kättesaadavusele nende jaoks. Eelkõige mõjutaks see haavatavas olukorras olevaid rühmi, sealhulgas romasid, aidates seega vähendada nende kõrget koolist väljalangemise määra.

               (24)Kriis tõi esile tõhusa avaliku halduse ja hästi toimiva digivalitsuse, sealhulgas e-tervise ja e-hangete strateegilise tähtsuse. EL on selle valdkonna reforme toetanud, kuid nende rakendamine edeneb liiga aeglaselt ning see mõjutas negatiivselt avaliku sektori tõhusust liikumispiirangu ajal. Seetõttu on Bulgaaria e-teenuste pakkumises maha jäänud ning kodanikke ja ettevõtjaid tuleks julgustada neid kasutama. Samuti tuleb põhjalikult käsitleda elutähtsa taristu küberturvalisuse ja julgeolekuga seotud küsimusi. Edaspidi on tõhus avalik haldus väga oluline, et tagada majanduse taastamise meetmete õigeaegne ja tõhus rakendamine. Koostöö ja koordineerimine kõigil valitsustasanditel, sealhulgas riigihankelepingute ja kontsessioonide ning turujärelevalve valdkonnas, on jätkuvalt eriti oluline. Suurem regulatiivne prognoositavus ja stabiilsus, tõhus kontroll poliitika rakendamise üle ja halduskoormuse vähendamine parandaksid ettevõtluskeskkonda ja edendaksid investeeringuid, mõjutades positiivselt majanduse taastumise kiirust.

               (25)Majanduse taastumise toetamiseks on oluline kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, muu hulgas asjakohaste reformide kaudu. Kriis tõi veelgi rohkem esile, kui oluline on digiteerimine ja innovatsioon, milles Bulgaaria ning eelkõige tema väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd) on ELi keskmisest tublisti allpool. Näiteks võib tuua esimeste 5G sagedusalade jaoks eraldatava spektri, mis ei ole piisav, et võimaldada 5G teenuste õigeaegset ja tõhusat osutamist. Endiselt tuleb tegeleda teadus- ja kõrgharidussüsteemi teadaolevate probleemidega, nagu killustatus, vähene rahastamine ning piiratud teadmus- ja tehnosiire. Samal ajal on Bulgaaria ELi kõige ressursi-, energia- ja kasvuhoonegaaside heite mahukam majandus, mis vajab märkimisväärseid investeeringuid energia ja süsinikuheite vähendamise valdkonnas, et hõlbustada üleminekut kliimaneutraalsusele, nagu on kirjeldatud Bulgaaria riiklikus energia- ja kliimakavas.

               (26)Üleminekujõupingutused Bulgaaria suure energiamahukuse, liigse fossiilkütustele tuginemise ning energia ja ressursside ebatõhusa kasutamise probleemi lahendamiseks on algusjärgus. Riiklikus energia- ja kliimakavas rõhutatakse Bulgaaria kohustust vähendada Euroopa rohelise kokkuleppe raames 2050. aastaks oma majanduse süsinikuheidet, kuid märgitakse ka kavatsust lubada Bulgaarial jätkata omamaiste pruunsöeallikate kasutamist 2050. aastal ja pärast seda. Bulgaaria transporditaristu katvus ja kvaliteet on endiselt alla ELi keskmise ning üleeuroopaline transpordivõrk ei ole ikka veel valmis. Mitmeliigiliste platvormide võrgustik, mõned raudtee- ja maanteelõigud ning Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemid ja arukad transpordisüsteemid on endiselt vähe arenenud. Tuleb tegeleda oluliste keskkonnaprobleemidega, kuna need mõjutavad kestlikku majanduskasvu ja tekitasid COVID-19 kriisi ajal täiendavaid terviseriske. Bulgaaria kuulub nende liikmesriikide hulka, kus on kõige rohkem reostusega seotud surmajuhtumeid, ning kus jäätmekäitlus ning asulareovee kogumise ja puhastamise kohustuste täitmine on jätkuvalt probleem. Õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Bulgaarial lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige riigiaruande D lisaga hõlmatud territooriumidel.
                  8
                See võimaldaks Bulgaarial seda fondi kõige paremini kasutada.

               (27)Korralikult toimiv maksejõuetusraamistik on oluline reaalmajanduse taastumiseks pärast COVID-19 kriisi, mis võib tuua kaasa pankrottide arvu märkimisväärse suurenemise. Selline raamistik hõlbustaks ka viivislaenude probleemi kiiremat lahendamist, piirates seega nende edasist kuhjumist. Samas toob maksejõuetusraamistiku ebatõhusus kaasa aeglased ja kulukad maksejõuetusmenetlused. 2019. aasta juunis võeti vastu maksejõuetusraamistiku tegevuskava ja tehti kindlaks olulised puudujäägid. Bulgaaria on alustanud selle rakendamist ja valmistab ette järelmeetmeid, sealhulgas õigusaktide muudatusi ja suutlikkuse suurendamise meetmeid.

               (28)Bulgaaria võttis 2019. aastal vastu mitu seadust, mille eesmärk on võtta üle neljas ja viies rahapesuvastane direktiiv, mille rakendamine on pooleli. Hiljuti lõpule viidud riiklik riskihinnang näitab nõrkusi, mis vajavad kiiret tähelepanu, et tõkestada rahapesu ja terrorismi rahastamist. Investeerimiskavade programmide ja virtuaalsete varade kaudu kodakondsusega seotud riske ei ole veel nõuetekohaselt hinnatud. Tuleb kavandada ja rakendada meetmeid, et asjaomased üksused saaksid rahapesuvastase raamistiku tõhusalt kasutusele võtta. Rahapesuvastase raamistiku rakendamise ja jõustamise tõhusus on olnud piiratud ning finantsteabe analüüsi ärakasutamine on olnud ebapiisav.

               (29)Kuigi praegustes soovitustes keskendutakse pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid 9. juulil 2019 nõukogu vastuvõetud 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta tsükli jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate soovituste kohta. Viimati nimetatud soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika rahastamise strateegilisel kavandamisel pärast 2020. aastat, sealhulgas praeguse kriisiga seotud leevendusmeetmete ja väljumisstrateegiate puhul.

               (30)Bulgaaria pangad on üldiselt kasumlikud ja hästi kapitaliseeritud. Vaatamata sellele, et viivislaenude osakaal on viimastel aastatel mõnevõrra vähenenud, oli see 2019. aasta kolmandas kvartalis endiselt 7,2 %, mis on üks ELi kõrgemaid, eelkõige mittefinantsettevõtete ja kodumaiste pankade puhul, kusjuures jätkuvalt on oluline teha täiendavaid jõupingutusi toimiva teisese viivislaenude turu edendamiseks, Viivislaenude provisioneerimine on alates 2018. aasta lõpust vähenenud, millega on mõnikord kaasnenud olemasolevate ammu tähtaja ületanud viivislaenude liiga väikses mahus provisioneerimine. Euroopa Keskpanga läbiviidud põhjalik hindamine näitas vajadust suurendada kapitali kahes pangas. Rekapitaliseerimine on lõppjärgus. Lisaks likviidsuse suurendamisele COVID-19 kriisi mõju leevendamiseks ja majanduskasvu taaskäivitamiseks peaksid pangad hindama krediidiriske ja kohaldama ja usaldusväärseid krediidistandardeid, usaldusväärseid hindamistavasid ja andma täpselt aru varade kvaliteedi mis tahes halvenemise kohta.

               (31)Komisjon jälgib Bulgaaria edusamme kohtureformi ja korruptsioonivastase võitluse valdkonnas koostöö- ja jälgimiskorra raames. Koostöö- ja jälgimiskorra viimases, 2019. aasta oktoobri aruandes märgiti, et Bulgaaria edusammud on piisavad, et täita kohustusi, mis ta võttis ELiga ühinemise ajal. Bulgaaria on oma korruptsioonivastast õigusraamistikku põhjalikult reforminud, kuid üldsuse usalduse suurendamiseks on vaja saavutada häid tulemusi lõplike süüdimõistvate kohtuotsuste tegemisel kõrgemal tasandil aset leidvate korruptsioonijuhtumite puhul. Lahendamata on mitmed probleemid, eelkõige tõhusa kriminaaluurimise tagamine, kohtute töökoormuse tasakaalustamine ja kohalike prokuratuuride tegevuse tõhustamine. Neid küsimusi jälgitakse koostöö- ja jälgimiskorra raames. Koostöö- ja jälgimiskorra raames jätkab komisjon ka Bulgaaria kohtureformi ja korruptsioonivastase võitluse seiret. Seepärast Bulgaariale suunatud riigipõhised soovitused neid valdkondi ei hõlma, kuid on olulised positiivse sotsiaalmajandusliku keskkonna arendamiseks riigis.

               (32)Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades allpool esitatud soovituste täieliku rakendamise, aitab Bulgaaria kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus.

               (33)Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Bulgaaria majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta lähenemisprogrammi ja 2020. aasta riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Bulgaariale esitatud soovituste järelmeetmeid. Arvesse ei ole võetud mitte üksnes nende asjakohasust Bulgaaria eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka nende vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist.

               (34)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus
                  9
                kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1,

               SOOVITAB Bulgaarial võtta 2020. ja 2021. aastal järgmisi meetmeid.

               1.Kooskõlas üldise vabastusklausliga võtta kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida pandeemiale, toetada majandust ja tagada selle taastumine. Kui majandustingimused võimaldavad, viia ellu eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada keskpikas perspektiivis usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Võtta kasutusele asjakohased rahalised vahendid, et tugevdada tervishoiusüsteemi vastupanuvõimet, kättesaadavust ja suutlikkust ning tagada tervishoiutöötajate tasakaalustatud geograafiline jaotus.

               2.Tagada kõigile piisav sotsiaalkaitse ja olulised teenused ning tugevdada aktiivset tööturupoliitikat. Parandada kaugtöö kättesaadavust ning edendada digioskusi ja võrdset juurdepääsu haridusele. Tegeleda miinimumsissetuleku tagamise kava puudustega.

               3.Lihtsustada ja kiirendada menetlusi, et pakkuda tõhusat toetust väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele ning füüsilisest isikust ettevõtjatele, tagades ka nende jätkuva juurdepääsu rahastamisele ja paindliku maksekorra. Kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, et toetada majanduse taastumist. Suunata investeeringud keskkonnahoidlikule ja digitaalsele üleminekule, eelkõige puhtale ja tõhusale energia ja ressursside tootmisele ja kasutamisele, keskkonnataristule ja säästvale transpordile, aidates kaasa majanduse süsinikuheite järkjärgulisele vähendamisele, sealhulgas söekaevanduspiirkondades.

               4.Vähendada ettevõtete halduskoormust, parandades avaliku halduse tõhusust ja tugevdades digitaalset valitsemist. Tagada maksejõuetusraamistiku tõhus toimimine. Suurendada jõupingutusi rahapesuvastase raamistiku asjakohase riskihindamise, -maandamise, tulemusliku järelevalve ja jõustamise tagamiseks.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)

                        ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

                     (3)

                        SWD(2020) 501 final.

                     (4)

                        ELT C 301, 5.9.2019, lk 117–122

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. märtsi 2020. aasta määrus (EL) 2020/460, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 508/2014 seoses erimeetmetega investeeringute kaasamiseks liikmesriikide tervishoiusüsteemidesse ja muudesse majandussektoritesse, et reageerida COVID‐19 puhangule (koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus) (ELT L 99, 31.3.2020, lk 5) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2020. aasta määrus (EL) 2020/558, millega muudetakse määruseid (EL) nr 1301/2013 ja (EL) nr 1303/2013 seoses erimeetmetega erandliku paindlikkuse lubamiseks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamisel, et reageerida COVID‐19 puhangule (ELT L 130, 24.4.2020, lk 1).

                     (8)

                        SWD(2020) 501 final.

                     (9)

                        Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 2.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,20.5.2020
            COM(2020) 503 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Tšehhi 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Tšehhi 2020. aasta lähenemisprogrammi kohta

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Tšehhi 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Tšehhi 2020. aasta lähenemisprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 9 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)Komisjon võttis 17. detsembril 2019 vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Strateegias võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. 17. detsembril 2019 võttis komisjon kooskõlas määrusega (EL) nr 1176/2011 vastu ka häiremehhanismi aruande, milles Tšehhit ei nimetatud liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

               (2)2020. aasta aruanne Tšehhi kohta
                  2
                avaldati 26. veebruaril 2020. Selles hinnati Tšehhi edusamme nõukogu 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste
                  3
                täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud soovituste järelmeetmeid ja Tšehhi edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel.

               (3)11. märsil 2020 kinnitas Maailma Terviseorganisatsioon COVID-19 pandeemia ametlikult ülemaailmseks pandeemiaks. Tegemist on tõsise rahvatervisealase hädaolukorraga, mis mõjutab kodanikke, ühiskondi ja majandusi. Pandeemia avaldab ränka survet riiklikele tervishoiusüsteemidele, häirib üleilmsete tarneahelate toimimist, muudab finantsturgude volatiilsust, põhjustab tarbijate nõudluse järsku langust ja avaldab negatiivset mõju paljudele sektoritele. Pandeemia ohustab inimeste töökohti, sissetulekuid ja ettevõtjate äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu tõsised tagajärjed kogu Euroopa Liidus. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise,
                  4
                milles kutsutakse üles võtma praegusele kriisiolukorrale reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik riikliku ja liidu tasandi osalejad.

               (4)Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud kasutusele erakorralised meetmed. Kõik erakorralised meetmed peaksid olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, tähtajalised ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli.

               (5)20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta
                  5
               . Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning määruse (EÜ) 1467/97 artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud klausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandusliku surutise korral. Kõnealuses teatises esitas komisjon nõukogule seisukoha, et COVID-19 pandeemia tagajärjel eeldatavasti tekkiva tõsise majandusliku surutise olukorras on olemas tingimused klausli aktiveerimiseks. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas liikumise kohandamiskavast, eeldusel et selline kõrvalekaldumine ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Parandusliku osa puhul võib nõukogu teha komisjoni soovituse alusel ka otsuse võtta vastu muudetud eelarvekurss. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kõrvale kalduda tavapäraselt kohaldatavatest eelarvekohustustest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid.

               (6)Jätkuvalt on vaja meetmeid, et piirata ja kontrollida pandeemia levikut, tugevdada riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõimet, leevendada pandeemia sotsiaal-majanduslikke tagajärgi ettevõtjatele ja üksikisikutele suunatud toetusmeetmete abil ning tagada töökohtadel nõuetekohased tervise- ja ohutusnõuded, mida on vaja majandustegevuse taastamiseks. Liit peaks täielikult kasutama tema käsutuses olevaid erinevaid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi neis valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd ühiskonna ja majanduse normaalseks toimimiseks ning kestliku majanduskasvu saavutamiseks vajalike meetmete ettevalmistamiseks, integreerides neisse meetmetesse ka rohe- ja digipöörde ning võttes arvesse kõiki kriisist saadud õppetunde.

               (7)COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida ühtne turg pakub erakorraliste olukordadega kohanemisel. Et aga tagada kiire ja sujuv üleminek taastumisfaasi ja kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleks ühtse turu normaalset toimimist takistavad erakorralised meetmed kõrvaldada niipea, kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusektoris on vaja kriisiks valmisoleku kavu, milles sisalduvad täiustatud ostustrateegiad, erinevate tarneahelate võimalused ja mille alusel saaks luua oluliste tarnete strateegilised varud. Neid põhielemente tuleb järgida põhjalike kriisideks valmisoleku kavade väljatöötamisel.

               (8)Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke,
                  6
                et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakorralisi tagajärgi. Need muudatused loovad suurema paindlikkuse ning pakuvad lihtsustatud ja ühtlustatud menetlusi. Et vähendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid 2020–2021. eelarveaastal kasutada liidu eelarvest kaasrahastamist 100 %-määraga. Tšehhil soovitatakse neid võimalusi täielikult kasutada, et toetada kõige raskemas olukorras olevaid üksikisikuid ja sektoreid.

               (9)Pandeemia sotsiaal-majanduslikud tagajärjed jagunevad ilmselt piirkonniti ebaühtlaselt, sest piirkondade spetsialiseerumismudelid on erinevad. Seetõttu kaasneb praeguse olukorraga märkimisväärne oht, et Tšehhi piirkondlikud ja territoriaalsed erinevused suurenevad veelgi või et alapiirkonniti tekivad uued territoriaalsed erinevused, mis võivad veelgi süvendada Karlovarský ja Ústecký piirkondade ning ülejäänud riigi vahel juba täheldatud erinevuste suurenemist. Arvestades ohuga, et liikmesriikidevaheline lähenemisprotsess võib ajutiselt seiskuda, nõuab praegune olukord sihipäraseid poliitikameetmeid.

               (10)Tšehhi esitas 7. mail 2020 oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 30. aprillil 2020 oma 2020. aasta lähenemisprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (11)Tšehhi suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa.

               (12)Oma 2020. aasta lähenemisprogrammis kavandab valitsus valitsemissektori nominaalse eelarvepositsiooni halvenemist 2019. aasta sisemajanduse koguprodukti ülejäägilt (0,3 % SKPst) 2020. aastal selle puudujäägile (5,1 % SKPst). Prognooside kohaselt väheneb eelarvepuudujääk 2021. aastal 4,1 %le SKPst. 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse pärast seda, kui see 2019. aastal langes 30,8 %le SKPst, suurenema 2020. aastal 37 %le. Makromajanduslikke prognoose ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiaga seotud suur ebakindlus.

               (13)Et tulla toime COVID-19 pandeemiaga ja osana liidu koordineeritud lähenemisviisist, on Tšehhi võtnud eelarvemeetmeid oma tervishoiusüsteemi suutlikkuse suurendamiseks pandeemia tõkestamisel ning eriti raskesse olukorda sattunud üksikisikute ja sektorite olukorra leevendamiseks. 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt moodustasid kõnealused eelarvemeetmed 4 % SKPst. Need meetmed hõlmavad füüsilisest isikust ettevõtjatele mõeldud kompenseerivaid maksusoodustusi ning sotsiaal- ja tervisekindlustuskohustuste vähendamist kuueks kuuks (1 % SKPst), lühiajalise töötamise kava (1 % SKPst), 2020. aasta juunis tasumisele kuuluvate üksikisiku ja äriühingu tulumaksu ettemaksete vähendamist (0,8 % SKPst) ja tervishoiualaseid meetmeid (0,7 % SKPst). Lisaks on Tšehhi teatanud ettevõtjate likviidsuse suurendamist toetavatest meetmetest, millel ei ole küll vahetut otsest mõju eelarvele. Need hõlmavad peamiselt VKEdele ja suurettevõtjatele pakutavaid laenutagatisskeeme. Lähenemisprogrammiga siiski nende uute meetmetega seotud tingimuslikke kohustusi ei kaeta. Enamikku lähenemisprogrammi aluseks olevatest meetmetest kajastati ka komisjoni 2020. aasta kevadprognoosis. Prognoosis ei saanud kajastada meetmeid, mida lähenemisprogrammiga ei kaeta või mille lõpp-tähtaeg ulatub prognoosi koostamise kuupäevast kaugemale. Kokkuvõttes on Tšehhi võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni teatises „Euroopa koordineeritud majanduslikud meetmed COVID-19 puhangule reageerimiseks“. Nende meetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis.

               (14)Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt on olukorras, kus poliitikat ei muudeta, Tšehhi valitsemissektori eelarvepositsioon prognooside kohaselt 2020. aastal –6,7 % SKPst ja 2021. aastal –4,0 % SKPst. Valitsemissektori koguvõla suhe SKPsse peaks prognooside kohaselt püsima 2020. ja 2021. aastal alla 60 % SKPst.

               (15)20. mail 2020 esitas komisjon aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande, sest Tšehhi kavatseb 2020. aastal eelarvepuudujäägi lubatud määra (3 %) rikkuda. Kokkuvõttes nähtub analüüsist, et aluslepingu ja määruse (EÜ) nr 1467/1997 kohane eelarvepuudujäägi kriteerium ei ole täidetud.

               (16)Tšehhi kuulutas COVID-19 pandeemia mõju vähendamiseks välja eriolukorra, mis kestis 12. märtsist 2020 kuni 17. maini 2020, sel ajal olid suletud koolid, keelati ära üritused ja piirati poodide tegevust ning seega olulisel määral inimeste kogunemist. Ka riigipiirid olid ajavahemikus 12. märtsist 2020 kuni 17. maini 2020 osaliselt suletud. See takistas Tšehhi töötajate riigist väljumist ja välisriikide töötajate riiki sisenemist, kohalikul tööturul tekkisid kitsaskohad, seda eelkõige tootmises ja hooajatöödel ning see mõjutas olulisi tarneahelaid. Et aidata kodumajapidamistel ja ettevõtjatel kriisiga toime tulla, kuulutas valitsus välja stimuleerivate meetmete paketi, mis sisaldas otseseid toetusmeetmeid ja riiklikke tagatisi. Kuigi see võib pakkuda ajutist leevendust, saab majandus 2020. aastal eeldatavasti ränga löögi, sest välisnõudlus väheneb ja liikumispiirangud häirivad majandustegevust. Eeldatavasti peaks reaalne SKP 2021. aastal järk-järgult taastuma, kuid 2019. aasta näitajateni prognoosiperioodil tõenäoliselt ei jõuta. Mõju sellistele sektoritele nagu transport, hotellindus ja turism on ilmselt märkimisväärne. Töötus suureneb, kuid selle olukorda leevendavad varem pingeline tööturg, stiimulite pakett ja ajutiste lepingute väike osakaal. Likviidsustoetuse tagamiseks käivitasid ametiasutused mitu riiklike tagatiste kava igas suuruses ettevõtetele. Samuti peatati tarbijalaenude ja hüpoteeklaenude tagasimaksed kolmeks või kuueks kuuks neile kodumajapidamistele ja ettevõtjatele, keda kriis mõjutas. Meetmete kavandamisel ja rakendamisel tuleb arvesse võtta pangandussektori vastupanuvõimet. Tšehhi Riigipank on võtnud ka mitmesuguseid meetmeid kriisi mõju leevendamiseks finantssektoris.

               (17)Varajased COVID-19 tervishoiualased leevendusmeetmed on aidanud Tšehhis viiruse levikut aeglustada. Võeti meetmeid, et suurendada meditsiiniseadmete tarneid ja tagada vajalikud taristud ning seega valmistati tervishoiusüsteemi suurenenud nõudlusega toimetulekuks ette. Tšehhi elanikkonna tervislik seisund on viimastel aastatel märgatavalt paranenud ja asjaomased näitajad lähenevad ELi keskmisele. Samas on oodatav eluiga piirkonniti väga erinev, seda osaliselt sotsiaalmajanduslike ja käitumuslike tegurite tõttu. Kuigi inimeste endi hinnangul rahuldamata arstiabivajaduste üldise taseme näitaja on ELi näitajate hulgas üks madalamaid, on tervishoiuvahendite ja -töötajate jaotus piirkonniti erinev ning personalinappus on kohati suur. Lähiaastatel jääb eelduste kohaselt suur osa tervishoiutöötajatest pensionile.  Et COVID-19 mõju leevendada, on edasise töö käigus vaja tervishoiusüsteemi vastupanuvõimet tugevdada ja kriisiks valmisolekut suurendada, samas tuleb toetada esmaste tervishoiuteenuste ja integreeritud hooldusteenuste võrdset kättesaadavust, et vähendada välditava haiglaravi osakaalu. See võib parandada ka haigestumise ennetamist ja leevendada muid terviseprobleeme. E-tervishoiulahendusi kasutakse endiselt vähe, kuigi 2016.–2020. aasta riiklik e-tervise strateegia on olemas.

               (18)Kogu 2019. aasta vältel ja 2020. aasta alguses püsis Tšehhi tööturg tugevana ning enamik näitajatest olid positiivsed. Tööhõive määr jätkas tõusteed ja töötus langes kõigi aegade madalaimale tasemele. Komisjoni prognoosi kohaselt peaks töötus kasvama 2020. aastal 5,0 %ni ja langema veidi 2021. aastal (4,2 %le). Valitsus reageeris COVID19 pandeemiale kiiresti, võeti mitu sissetulekute ja tööhõive kaitsmise meedet, eelkõige keskenduti ettevõtetele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele. Samas mõni haavatav tööturu rühm (lühiajaliste lepingutega töötajad, ajutist tööd vahendavate firmade kaudu töötajad) ei ole kavandatud leevendavate meetmetega täielikult kaetud. Lastehoiuasutuste ja koolide sulgemine liikumispiirangute ajal võis eriti mõjutada naisi, kellel on palju hoolduskohustusi. Lastehoidu ja pikaajalisse hooldusse tehtavate investeeringute edendamine koos paindliku töökorraldusega, näiteks kaugtööga, peaks muutma kriisist väljumise sujuvamaks. Paremini suunatud aktiivse tööturu meetmed ja oskuste pakkumine, kooskõlas sotsiaalpartneritega peetavate konsultatsioonidega, toetavad nii töötajate tööl hoidmist kui ka töökohavahetust. Riiklike tööturuasutuste teavitus- ja nõustamistegevus võib edukat tööturule naasmist hõlbustada, eriti haavatavate rühmade jaoks. Kiirem ja lihtsam juurdepääs sotsiaalkaitsele aitaks vältida vaesusesse langemist ja kodudest väljatõstmisi. Siiani mõjutavad haridustulemusi tugevalt sotsiaal-majanduslik ebavõrdsus ja vähene investeerimine. Kui juurdepääs kaasavale kvaliteetsele haridusele ja koolitusele on võrdne, sealhulgas digitaalses kontekstis, saab oskuste taset tõsta ja digiõpet laiendada. Eriti oluline on edendada digioskusi, sealhulgas toetada õpetajaid ja koolitajaid ning pakkuda neile täiendõppevõimalusi. Kõigil haridustasemetel on riigipoolsed kulutused ühe õpilase kohta suhteliselt väikesed. Heade õpetajate nappus osutab vajadusele suurendada õpetaja elukutse atraktiivsust just andekate noorte hulgas.

               (19)Tšehhi on üks riikidest, keda tehnoloogilised muutused võivad tugevalt mõjutada ja kus selles valdkonnas on vaja suuri investeeringuid. Digipööre nõuab toetust, seda nii tööstus- kui ka teenindussektoris, ja seda tuleb anda sihipäraste investeeringutega arukatesse lahendustesse ja oskustesse. Eesmärk saavutada täielik katvus lairiba püsiühendusega on täidetud, kuid mobiilne lairibaühendus on endiselt suhteliselt kallis. Taristu väljaarendamisega viivitamine võib eriti mõjutada haavatavaid rühmi ja struktuuriliselt nõrku piirkondi, mille puhul on isoleerituse oht suurem. Sellel võivad olla negatiivsed tagajärjed ka pandeemia jälgimisele ja kontrollile. Ühenduvusvajaduste rahuldamiseks tuleb investeerida väga suure läbilaskevõimega võrkudesse (sh püsi- ja mobiilsidevõrkudesse) ja asjakohastesse nõudluspoolega seotud meetmetesse. Nõutavad prognoositavad tingimused 5G spektri õigeaegseks eraldamiseks tehtavate investeeringute puhul on selles kontekstis eriti olulised.  Ülikiirete lairibateenuste kasutuselevõttu piirab vähene nõudlus, mille põhjuseid on mitmeid, näiteks lepingu sõlmimise hinnad, elanike ostujõud, vanus ja haridus. Ametiasutused soovivad igati uusi digitehnoloogiaid välja töötada ja integreerida, kuid seda takistab püsivalt madal oskuste tase. Ametiasutused on otsustanud soodustada tehisintellektil põhinevaid lahendusi, kuid Tšehhi jääb selles valdkonnas tehtavate teadusuuringute ja patentide taotlemise poolest endiselt eesrindlikest liikmesriikidest tahapoole.

               (20)Selleks et soodustada majanduse taastumist, tuleb kõigepealt toetada põhjalikult läbitöötatud riiklike investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, sealhulgas asjakohaseid reforme. Tšehhi riiklikus energia- ja kliimakavas on märgitud, et kliima- ja energiaalase üleminekuga toimetulek ning kliimaneutraalsuse suunas liikumine nõuab suuri investeeringuid. See kehtib eelkõige taastuvate energiaallikate, energiatõhususe ning üleminekusüsteemide taristu ja selle osade edendamise kohta. Kliimamuutuste mõju on juba nähtav põudade ja üleujutustena, mis põhjustavad märkimisväärset majanduslikku kahju. Õhusaaste on samuti pikaajaline probleem. Samal ajal on saastemaksud väga väikesed. Energiasektoris domineerib jätkuvalt kivisüsi ning see on majandustegevuse oluline käivitaja kolmes Tšehhi piirkonnas. Projektide elluviijate piiratud arendussuutlikkus ja ametiasutuste vähene nõuandev toetus on siiani peamised kitsaskohad, mis takistavad välja töötamast projekte, millega rakendataks neis piirkondades korraga kliima- ja digiüleminekut. Kokkuvõttes leitakse, et kivisöest loobumine võib kaasa tuua mitmeid sotsiaal-majanduslikke tagajärgi, ning senini on huvi null- ja vähese kasvuhoonegaaside heitega tehnoloogiatesse investeerimise vastu vähene. Taastuvenergia tootmise tase on alla ELi keskmise. Sektoril puuduvad rahalised stiimulid ning asjakohane õiguslik ja institutsionaalne raamistik, et toetada sektori edasist arengut. Samuti tundub, et teadlikkus energiatõhususe kasulikkusest on väike. Üleminek elektromobiilsusele on olnud üsna aeglane ja maanteetranspordisektor on muutumas üheks peamiseks energiatarbijaks. Transpordimaksud on madalad ega põhine CO2-heitel. Elektrisõidukite laadimise taristu on alles kavandamisjärgus. Jäätmekäitluse tulemuslikkus on jätkuvalt tagasihoidlik, ehkki eesmärgid selles osas on ambitsioonikad. Puudub terviklik strateegia ringmajanduse potentsiaali arendamiseks. Õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Tšehhil kõrvaldada mõningaid kliimaneutraalsele majandusele üleminekuga seonduvaid probleeme, eelkõige riigiaruande
                  7
                D lisas käsitletud piirkondadega seonduvaid probleeme. See võimaldaks Tšehhil kõnealuse fondi vahendeid parimal viisil kasutada.

               (21)Tavapärasele rahastamisvahendite kättesaadavus Tšehhis on üle ELi keskmise, samas on riskifinantseerimine vähem arenenud. Suure riskiga kodumaiste ettevõtete rahastamine, eriti ettevõtte asutamisjärgus ja hilisemas arendusetapis, on endiselt piiratud. Ehkki turule on toodud mõned edukad uuenduslikud algatused, on riski- ja aktsiakapitali rahastamine endiselt väga väiksemahuline. Tšehhis takistab teadusuuringuid ja innovatsiooni süsteemsete reformide puudumine. Kuigi erainvesteeringuid teadus- ja arendustegevusse tehakse järjest rohkem, on nende immateriaalsesse varasse tehtud investeeringute taga enamasti suured, välisomanduses olevad ettevõtjad ja mitte väikesed ja keskmise suurusega kodumaised ettevõtjad. Kesk- ja kõrgtehnoloogiasektor kannatab spetsialistide nappuse all, sest loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika eriala lõpetajate arv on väike ning kõrgkoolilõpetajate oskused on ebapiisavad. Samal ajal on ettevõtluse edendamine ja toetamine vähene ning takistab tootlikkuse kasvu. Teadus- ja arendustegevuse sektori killustatuse tõttu jaotub teadus- ja arendustegevuse rahastamine liiga kitsalt. Riikliku ja erasektori koostööd takistavad ka praegu kehtivad teadlaste karjäärihindamise tavad. Teadlaste ja ettevõtjate tihedam koostöö, eelkõige hargettevõtete kaudu, võiks aidata kiirendada tehnosiiret ja innovatsiooni levikut.

               (22)COVID-19 liikumispiirangud on kahjustanud tarneahelaid ning paljud ettevõtjad ei ole suutnud tegevust jätkata, samas puuduvad neil ka likviidsusvarud. Kõige rohkem on kannatanud autotööstus ja teenussektor. Turujärelevalvega tegelevad paralleelselt liiga paljud ametiasutused ning nende koostöö ja omavaheline koordineerimine ei ole optimaalsed. Võimalus registreerida ametlikesse kavadesse, millega anti ettevõtjatele riiklikke tagatisi, lõppes kiiresti. Ettevõtjatele suunatud toetuse jagamist saaks paremini koordineerida ja kiiremini menetleda. Mõni sidusrühm leiab, et ametiasutuste poolt COVID-19 kriisi mõju leevendamiseks võetud meetmed on bürokraatlikud ja reaalses majanduses kasutamiseks liiga aeglased. Andmeid, mida on vaja sihipäraseid majanduse taastamise strateegiaid ja meetmeid käsitlevate kiirete, informeeritud ja optimaalsete otsuste tegemiseks, tuleks paremini analüüsida. Üldjuhul peab ettevõtlussektor kiiresti muutuvat seadusandlust ja keerulisi haldusmenetlusi teguriteks, mis takistavad investeeringuid. Litsentside ja lubade saamisega seonduv halduskoormus on problemaatiline just idufirmade jaoks. Ehitusloa saamise pikad ja keerulised menetlused on suureks takistuseks. Uue ehitusseaduse ettepanek on leidnud kriitilise vastuvõtu. Digiteenuste kasutamise poolest avalike teenuste sektoris on Tšehhi üks vähem arenenud liikmesriike. E-valitsuse kasutajate arv jääb kaugele alla ELi keskmist. Praegu rakendatakse riigis e-valitsuse kava. 2020. aastast kehtib riigis nn uus digitaalne põhiseadus, mis annab hiljemalt alates 2025. aastast õiguse saada peaaegu kõiki avalikke teenuseid elektrooniliselt. Vaatamata sellele pakutakse veebilahendusi ainult 10 % omavalitsustes. Praegu kaalutakse parlamendis maksuseadustiku muutmist eesmärgiga suurendada maksusüsteemi digiteerimist, kuna teatavate maksude puhul toimub elektrooniliste avalduste täitmine siiani vaid väikses mahus.

               (23)Kuigi praegustes soovitustes keskendutakse pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta tsükli jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate soovituste kohta. Viimati nimetatud soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika rahastamise strateegilisel kavandamisel pärast 2020. aastat, sealhulgas praeguse kriisiga seotud leevendusmeetmete ja väljumisstrateegiate puhul.

               (24)Avaliku sektori tulemused ja valitsemissektori toimetulek on Tšehhi puhul ELi keskmisest allpool. Rahvusvaheliste näitajate kohaselt on juurdepääs valitsuse teabele poliitikakujundamisel Tšehhis suhteliselt hea. Näitajad ei ole nii head avaliku teenistuse, valitsuse läbipaistvuse ja korruptsiooni kontrolli puhul. Riigi haldussüsteeme aitaksid tõhustada parem strateegiline planeerimine ja ministeeriumidevaheline koordineerimine ning kohalike omavalitsuste väiksem killustatus. Riigihankeraamistikku on parandatud, kuid see võib vajada täiendavat viimistlemist. Vaatamata olukorra vähesele paranemisele, teeb korruptsioon endiselt ettevõtjatele muret ja võib takistada ka majandustegevust. Korruptsioonivastaste meetmete (lobitegevuse kajastamine raamatupidamises, rikkumisest teatajate kaitse) vastuvõtuga alles tegeldakse.

               (25)Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Allpool esitatud soovituste täieliku rakendamisega aitab Tšehhi kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja toetab ühiseid jõupingutusi liidu konkurentsivõime jätkusuutlikkuse tagamisel.

               (26)Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Tšehhi majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta lähenemisprogrammi, 2020. aasta riiklikku reformikava ja varasematel aastatel Tšehhile esitatud soovituste järelmeetmeid. Lisaks nende asjakohasusele Tšehhi eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast võttis ta arvesse ka nende vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada nii liidu üldist majandusjuhtimist.

               (27)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus
                  8
                kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1,

               SOOVITAB Tšehhil võtta 2020. ja 2021. aastal järgmisi meetmeid:

               1.Kooskõlas üldise vabastusklausliga võtta kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida pandeemiale, toetada majandust ja tagada selle taastumine. Kui majandustingimused seda võimaldavad, tuleb rakendada eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada keskpikas perspektiivis õiglane eelarvepositsioon ja tagada riigivõla jätkusuutlikkus ning samal ajal suurendada investeeringuid. Tagada tervishoiusüsteemi vastupanuvõime, kindlustada tervishoiutöötajate olemasolu, esmaste tervishoiuteenuste ja integreeritud hooldusteenuste kättesaadavus ning e-tervishoiuteenuste kasutuselevõtt.

               2.Toetada aktiivse tööturupoliitika meetmetega tööhõivet, oskuste (sh digioskuste) omandamist ja digiõppevõimaluste loomist.

               3.Toetada väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid, tehes neile kättesaadavamaks finantsvahendid, millega tagatakse likviidsustoetused, vähendades halduskoormust ja parandades valitsuse e-teenuste pakkumist. Kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erasektori investeeringuid, et kiirendada majanduse taastumist. Suunata investeeringuid eelkõige rohe- ja digipöördesse, so suure läbilaskevõimega digitaristu loomisele ja digitehnoloogia arendamisele, puhtale ja tõhusale energiatootmisele ja -kasutusele ning kestliku transporditaristu väljaarendamisele, sealhulgas söekaevanduspiirkondades. Tagada innovaatilistele ettevõtjatele juurdepääs rahastamisele ning parandada avaliku ja erasektori koostööd teadus- ja arendustegevuse valdkonnas.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)

                        SWD(2020) 502 final.

                     (3)

                        ELT C 301, 5.9.2019, lk 117.

                     (4)

                        COM(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. märtsi 2020 aasta määrus (EL) 2020/460, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 508/2014 seoses erimeetmetega investeeringute kaasamiseks liikmesriikide tervishoiusüsteemidesse ja muudesse majandussektoritesse, et reageerida COVID‐19 puhangule (koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus) (ELT L 99, 31.3.2020, lk 5) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2020 aasta määrus (EL) 2020/558, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1301/2013 ja (EL) nr 1303/2013 seoses erimeetmetega erandliku paindlikkuse lubamiseks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamisel, et reageerida COVID‐19 puhangule (ELT L 130, 24.4.2020, lk 1).

                     (7)

                        SWD(2020) 502 final.

                     (8)

                        Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.