title: EÜ: Komisjoni soovitus, 2. märts 2005, nõukogu direktiivi 95/53/EÜ kohase loomasöötade kooskõlastatud kontrolliprogrammi kohta aastaks 2005 (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               9.3.2005

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 62/22

         KOMISJONI SOOVITUS,
   2. märts 2005,
   nõukogu direktiivi 95/53/EÜ kohase loomasöötade kooskõlastatud kontrolliprogrammi kohta aastaks 2005
   (EMPs kohaldatav tekst)
   (2005/187/EÜ)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse nõukogu 25. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/53/EÜ, milles määratakse kindlaks loomasöötade ametliku kontrollimise põhimõtted, (1) eriti selle artikli 22 lõiget 3,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Liikmesriigid tõdesid 2004. aastal, et teatavaid asjaolusid tuleks 2005. aastal kontrollida kooskõlastatud programmi raames.

               (2)

               Kuigi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. mai 2002. aasta direktiiviga 2002/32/EÜ loomatoidus leiduvate soovimatute ainete kohta (2) kehtestati aflatoksiini B1 maksimumsisaldus söötades, puuduvad ühenduse eeskirjad teiste mükotoksiinide, näiteks ohratoksiin A, zearalenooni, desoksünivalenooli ja fumonisiinide kohta. Teabe kogumine nende mükotoksiinide esinemise kohta pistelise proovivõtu meetodil võiks olla kasulik olukorra hindamiseks õigusaktide väljatöötamise eesmärgil. Lisaks esineb koristus-, ladustamis- ja transporditingimuste tõttu teatavate söödatoorainete nagu teravilja ja õliseemnete puhul eriline mükotoksiinisaaste oht. Kuna mükotoksiinisisaldus erineb aastast aastasse, on asjakohane koguda andmeid järjestikuste aastate ning kõigi mainitud mükotoksiinide kohta.

               (3)

               Antibiootikume, välja arvatud koktsidiostaatikumid ja histomonostaatikumid, võib turustada ja kasutada söödalisanditena ainult 31. detsembrini 2005. Eelmised kontrollid antibiootikumide ja koktsidiostaatikumide esinemise kohta teatavates söötades, kus need ained ei ole lubatud, viitavad selliste rikkumiste jätkumisele. Selliste leidude sageduse ja kõnealuse küsimuse tundlikkuse tõttu on kontrollide jätkamine õigustatud.

               (4)

               Oluline on tagada, et tõhusalt kohaldatakse asjaomastes ühenduse õigusaktides sätestatud piiranguid loomse päritoluga söödatoorainete kasutamise kohta söödas.

               (5)

               On asjakohane tagada, et sigadele ettenähtud segasööda mikroelementide vase ja tsingi sisaldus ei ületa maksimumsisaldust, mis on ette nähtud komisjoni 25. juuli 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1334/2003, millega muudetakse mitmete mikroelementide gruppi kuuluvate söödalisandite lubamistingimusi. (3)

               (6)

               Käesoleva soovitusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

         SOOVITAB JÄRGMIST:

               1.

               Liikmesriikidel soovitatakse 2005. aastal viia läbi kooskõlastatud kontrolliprogramm, et kontrollida järgmist:

                           a)

                           mükotoksiinide (aflatoksiin B1, ohratoksiin A, zearalenoon, desoksünivalenool ja fumonisiinid) sisaldus söötades, näidates analüüsimeetodi; proovivõtumeetod peaks hõlmama nii pistelisi kui ka plaanilisi proove; plaanilise proovivõtu korral peaksid proovideks olema söödatoorained, mille puhul kahtlustatakse kõrgemat mükotoksiinide sisaldust, nagu näiteks teraviljad, õliseemned, õlipuuviljad, nende saadused ja kõrvalsaadused, ning söödatoorained, mida on pikka aega ladustatud või transporditud kaugelt üle mere; aflatoksiin B1 puhul tuleks erilist tähelepanu pöörata ka lüpsiloomadele, v.a lüpsilehmad, ettenähtud segasöötadele; kontrollide tulemustest aru andes tuleks kasutada I lisas toodud näidist;

                           b)

                           teatavate konkreetsete loomaliikide ja -kategooriate puhul lubatud või keelatud antibiootikumid, koktsidiostaatikumid ja/või histomonostaatikumid, mis esinevad sageli eelsegudes, mis ei ole ravimsöödad, ja segasöötades, milles need raviained ei ole lubatud; kontrollide eesmärgiks peaks olema leida kõnealuseid raviaineid eelsegudes ja segasöötades, kui pädev asutus peab eiramiste tuvastamist tõenäolisemaks; kontrollide tulemustest aru andes tuleks kasutada II lisas toodud näidist;

                           c)

                           piirangute rakendamine loomse päritoluga söödatoorainete tootmise ja kasutamise suhtes, nagu on sätestatud III lisas;

                           d)

                           vase- ja tsingikogused sigadele ettenähtud segasöötades, nagu on sätestatud IV lisas.

               2.

               Liikmesriikidel soovitatakse lisada lõikes 1 sätestatud kooskõlastatud kontrolliprogrammi tulemused eraldi peatükina kontrollitegevuste aastaaruandesse, mis tuleb edastada 1. aprilliks 2006 kooskõlas direktiivi 95/53/EÜ artikli 22 lõikega 2 ja ühtlustatud aruandenäidise viimase versiooniga.

      Brüssel, 2. märts 2005

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Markos KYPRIANOU

      (1)  EÜT L 265, 8.11.1995, lk 17. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/46/EÜ (EÜT L 234, 1.9.2001, lk 55).

      (2)  EÜT L 140, 30.5.2002, lk 10. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2003/100/EÜ (ELT L 285, 1.11.2003, lk 33).

      (3)  ELT L 187, 26.7.2003, lk 11. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2112/2003 (ELT L 317, 2.12.2003, lk 22).
   I LISA
   Teatavate mükotoksiinide (aflatoksiin B1, ohratoksiin A, zearalenoon, desoksünivalenool, fumonisiinid) sisaldus söötades
   Kõigi kontrollitud proovide üksiktulemused; lõike 1 punktis a nimetatud aruandenäidis

               Söödad

               Proovivõtt (pisteline või plaaniline)

               Mükotoksiinide liik ja sisaldus (μg/kg sööda kohta, mille niiskusesisaldus on 12 %)

               Liik

               Päritoluriik

               Aflatoksiin B1

               Ohratoksiin A

               Zearalenoon

               Desoksünivalenool

               Fumonisiinid (1)

         Pädev asutus peaks ühtlasi märkima järgmised andmed:

               —

               aflatoksiini B1 maksimumkoguste ületamisel võetavad meetmed;

               —

               kasutatud analüüsimeetod;

               —

               tuvastamispiirid.

      (1)  Fumonisiinisisaldus tähendab fumonisiinide B1, B2 and B3 summat.
   II LISA
   Teatavate söödalisandina keelatud raviainete esinemine
   Teatavad antibiootikumid, koktsidiostaatikumid ja muud raviained võivad ametlikult esineda teatavatele loomaliikidele ja -kategooriatele ettenähtud eelsegude ja segasöötade lisanditena, kui need vastavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta (1) artikli 10 nõuetele.
   Keelatud raviainete esinemist söötades käsitletakse rikkumisena.
   Kontrollitavad raviained tuleks valida järgmisest loetelust:

               1.

               Ainult teatavate loomaliikide või -kategooriate puhul söödalisandina kasutada lubatud raviained:

                           avilamütsiin

                           dekokinaat

                           diklasuriil

                           flavofosfolipool

                           halofuginoon-hüdrobromiid

                           naatriumlasalotsiid A

                           maduramütsiinammoonium alfa

                           monensiinnaatrium

                           narasiin

                           narasiin – nikarbasiin

                           robenidiinhüdrokloriid

                           salinomütsiinnaatrium

                           semduramütsiinnaatrium

               2.

               Raviained, mida ei lubata enam kasutada söödalisanditena:

                           amproolium

                           amproolium/etopabaat

                           arprinotsiid

                           avopartsiin

                           karbadoks

                           dimetridasool

                           dinitolmiid

                           ipronidasool

                           metikloorpindool

                           metikloorpindool/metüülbensokaat

                           nikarbasiin

                           nifursool

                           olakvindoks

                           ronidasool

                           spiramütsiin

                           tetratsükliinid

                           tülosiinfosfaat

                           virginiamütsiin

                           tsinkbatsitratsiin

                           teised antimikroobikumid

               3.

               Raviained, mida ei ole kunagi lubatud kasutada söödalisanditena:

                           muud ained
                           Kõigi mittevastavate proovide üksiktulemused; lõike 1 punktis b nimetatud aruandenäidis

                                       Sööda liik (loomaliik ja -kategooria)

                                       Tuvastatud aine

                                       Leitud sisaldus

                                       Eiramise põhjus (2)

                                       Võetud meetmed

                                 Pädev asutus peaks ühtlasi märkima järgmised andmed:

                                       —

                                       katseproovide koguarv;

                                       —

                                       uuritud ainete nimetused;

                                       —

                                       kasutatud analüüsimeetod;

                                       —

                                       tuvastamispiirid.

      (1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

      (2)  Keelatud aine söödas esinemise põhjus pädeva asutuse uurimise järeldusena.
   III LISA
   Loomse päritoluga söödatoorainete tootmise ja kasutamise piirangud
   Ilma et see piiraks direktiivi 95/53/EÜ artiklite 3–13 ja artikli 15 kohaldamist, peaksid liikmesriigid 2005. aasta jooksul läbi viima kooskõlastatud kontrolliprogrammi, et määratleda, kas loomse päritoluga söödatoorainete tootmise ja kasutamise piiranguid on järgitud.
   Veendumaks eelkõige, et tõhusalt kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta määruse (EÜ) nr 999/2001 (millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad) (1) IV lisas sätestatud keeldu sööta töödeldud loomseid valke teatavatele loomadele, peaksid liikmesriigid rakendama konkreetset plaanilistel proovivõttudel põhinevat kontrolliprogrammi. Kooskõlas direktiivi 95/53/EÜ artikliga 4 peaks kõnealune kontrolliprogramm põhinema riskistrateegial, mis hõlmab kõiki rajatiseliike, kus sööta toodetakse, käsitsetakse ja loomadele manustatakse. Liikmesriigid peaksid pöörama erilist tähelepanu võimaliku riskiga seotud kriteeriumide määratlemisele. Igale kriteeriumile omistatud kaal peaks olema võrdeline riskiga. Kontrolli sagedus ja tegevuskohas analüüsitud proovide arv peaks olema vastavuses kõnealusele tegevuskohale määratud riskikaalude summaga.
   Kontrolliprogrammi koostamisel tuleks arvesse võtta järgmisi näidistegevuskohti ja kriteeriume:

               Tegevuskoht

               Kriteeriumid

               Kaalukus

               Söödaveskid

               Kahe liiniga söödaveskid, milles toodetakse mäletsejaliste ning muude loomade kui mäletsejaliste segajõusööta, mis erandkorras sisaldab töödeldud loomset valku
               Söödaveskid, mis ei ole varem nõuetele vastanud või mille vastavus nõuetele on kaheldav
               Söödaveskid, milles töödeldakse suurel hulgal kõrge valgusisaldusega importsööta, näiteks kalajahu, sojajahu, maisigluteenjahu ja valgukontsentraate
               Söödaveskid, mille toodangust suure osa moodustab segajõusööt
               Ristsaastumise oht, mis tuleneb ettevõttesisesest töökorraldusest (silode kasutusotstarve, liinide tõhusa lahushoidmise kontroll, koostisainete kontroll, ettevõttesisene labor, proovivõtumeetodid jne)

               Piiripunktid ja muud sisenemiskohad ühendusse

               Suur/väike sööda impordimaht
               Kõrge valgusisaldusega söödad

               Põllumajandusettevõtted

               Paiksed segurid, milles erandkorras kasutatakse töödeldud loomset valku
               Põllumajandusettevõtted, kus peetakse mäletsejalisi ja muid liike (ristsaastumise oht)
               Põllumajandusettevõtted, kes ostavad pakendamata sööta

               Vahendajad

               Kõrge valgusisaldusega sööda laoruumid ja vaheladustamine
               Pakendamata sööda suur kaubandusmaht
               Välismaal toodetud segasööda vahendajad

               Teisaldatavad segurid

               Mitmele liigile sööta tootvad segurid
               Segurid, mis ei ole varem nõuetele vastanud või mille vastavus nõuetele on kaheldav
               Kõrge valgusisaldusega sööta töötlevad segurid
               Suuri söödakoguseid tootvad segurid
               Suurt hulka põllumajandusettevõtteid, ka mäletsejalisi pidavaid ettevõtteid teenindavad segurid

               Transpordivahendid

               Töödeldud loomsete valkude ja söötade veoks kasutatavad sõidukid
               Sõidukid, mis ei ole varem nõuetele vastanud või mille vastavus nõuetele on kaheldav

         Kõnealuste näidistegevuskohtade ja kriteeriumide asemel võivad liikmesriigid edastada komisjonile oma riskianalüüsi hiljemalt 31. märtsiks 2005.
   Plaanilist proovivõtmist tuleks kasutada partiide või juhtude puhul, kui ristsaastumine keelatud töödeldud valkudega on kõige tõenäolisem (nt esimene partii pärast sellise sööda vedu, mis on sisaldanud kõnealuses partiis keelatud loomset valku, tootmisliinide tehniliste probleemide või muudatuste korral, puistematerjali mahutite või silode muudatuste korral).
   2005. aastal peaksid liikmesriigid keskenduma suhkrupeedilõikude ja imporditud söödatooraine analüüsimisele.
   Liikmesriigis tuleks aastas teha vähemalt 10 kontrolli 100 000 tonni toodetud segajõusööda kohta. Ametlikke proove tuleks liikmesriigis võtta vähemalt 20 aastas 100 000 tonni toodetud segajõusööda kohta. Alternatiivmeetodite heakskiitmiseni tuleks proovide analüüsimisel kasutada mikroskoopuurimist, nagu on kirjeldatud komisjoni 23. detsembri 2003. aasta direktiivis 2003/126/EÜ loomse päritoluga osiste määramise analüüsimeetodi kohta söötade ametlikul kontrollimisel. (2) Igasuguse loomse koostisosa sisaldust söödas tuleks pidada söödaga seotud keelu rikkumiseks.
   Kontrolliprogrammide tulemused tuleks komisjonile edastada, kasutades järgmisi vorme.
   Kokkuvõte loomse päritoluga sööda kasutamise piiranguid (keelatud loomsete valkude söötmist) käsitlevatest kontrollidest
   A.   Dokumenteeritud kontrollid

               Etapp

               Nende kontrollide arv, mis hõlmavad töödeldud loomse valgu sisalduse kontrolli

               Nende rikkumiste arv, mis ei põhine laboratoorsetel analüüsidel, vaid näiteks dokumentide kontrollimisel

               Söödatooraine import

               Söödatooraine ladustamine

               Söödaveskid

               Paiksed segurid/teisaldatavad segurid

               Sööda vahendajad

               Transpordivahendid

               Põllumajandusettevõtted, kus peetakse muid loomi kui mäletsejalisi

               Põllumajandusettevõtted, kus peetakse mäletsejalisi

               Muu: …………………….

   B.   Söödatoorainetest ja segasöötadest proovi võtmine ja kontroll töödeldud loomsete valkude sisalduse kindlakstegemiseks

               Tegevuskoht

               Töödeldud loomsete valkude sisalduse kontrolliks võetud ametlike proovide arv

               Mittevastavate proovide arv

               Sisaldavad maismaaloomade töödeldud loomseid valke

               Sisaldavad kalade töödeldud loomseid valke

               Söödatoorained

               Segasöödad

               Söödatoorained

               Segasöödad

               Söödatoorained

               Segasöödad

               Mäletsejalistele

               Muudele kui mäletsejalistele

               Mäletsejalistele

               Muudele kui mäletsejalistele

               Mäletsejalistele

               Muudele kui mäletsejalistele

               Import

               Söödaveskid

               Vaheladustamine/ladustamine

               Transpordivahendid

               Paiksed segurid/teisaldatavad segurid

               Põllumajandusettevõtted

               Muud: ………….

   C.   Kokkuvõte mäletsejalistele ettenähtud söötade proovidest leitud keelatud töödeldud loomsete valkude kohta

               Proovivõtmise kuu

               Saastatuse liik ja määr

               Kohaldatud karistused (või muud meetmed)

               1

               2

               3

               4

               5

               …

      (1)  EÜT L 147, 31.5.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 214/2005 (ELT L 37, 10.2.2005, lk 9).

      (2)  ELT L 339, 24.12.2003, lk 78.
   IV LISA
   Sigadele ettenähtud segasöötade vase- ja tsingisisaldust puudutavate kõikide proovide (nii vastavate kui mittevastavate) üksiktulemused

               Segasööda liik (loomaliigid ja -kategooriad)

               Mikroelement (vask või tsink)

               Leitud sisaldus (mg/kg täissööta)

               Maksimumsisalduse ületamise põhjus (1)

               Võetud meetmed

      (1)  Pädeva asutuse läbiviidud uurimise järeldusena.


title: Nõukogu soovitus, 10. veebruar 2009 , mis käsitleb komisjoni tegevuse heakskiitmist seoses Euroopa Arengufondi (üheksas EAF) meetmete rakendamisega 2007. eelarveaastal

text:
               11.2.2009

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 40/37

      NÕUKOGU SOOVITUS,
   10. veebruar 2009,
   mis käsitleb komisjoni tegevuse heakskiitmist seoses Euroopa Arengufondi (üheksas EAF) meetmete rakendamisega 2007. eelarveaastal
   (2009/114/EÜ)
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse 23. juunil 2000. aastal Cotonous allakirjutatud AKV-EÜ koostöölepingut, (1) mida on muudetud 25. juunil 2005. aastal Luksemburgis, (2)

   võttes arvesse sisekokkulepet (3) (ühenduse abi rahastamise ja haldamise kohta vastavalt AKV-EÜ partnerluslepingu finantsprotokollile) (edaspidi „sisekokkulepe”), millega asutati muu hulgas üheksas Euroopa Arengufond (9. EAF), eriti selle artikli 32 lõiget 3,
   võttes arvesse 27. märtsi 2003. aasta finantsmäärust, mida kohaldatakse 9. Euroopa Arengufondi suhtes, (4) eriti selle artikleid 96 ja 103,
   olles läbi vaadanud 9. EAFi meetmete tulude ja kulude aruande ja 2007. aasta 31. detsembri seisuga koostatud bilansi ning kontrollikoja aruande 2007. eelarveaasta kohta koos komisjoni vastustega, (5)

   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt sisekokkuleppe artikli 32 lõikele 3 annab Euroopa Parlament nõukogu soovitusel komisjonile heakskiidu 9. EAFi finantshalduse kohta.

               (2)

               2007. eelarveaastal on komisjon 9. EAFi meetmeid üldiselt rahuldavalt rakendanud,

         SOOVITAB KÄESOLEVAGA Euroopa Parlamendil kiita heaks komisjoni tegevus seoses 9. EAFi meetmete rakendamisega 2007. eelarveaastal.

      Brüssel, 10. veebruar 2009

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         M. KALOUSEK

      (1)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.

      (2)  ELT L 287, 28.10.2005, lk 4.

      (3)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 355.

      (4)  ELT L 83, 1.4.2003, lk 1.

      (5)  ELT C 286, 10.11.2008, lk 273.


title: Recommendation for a Council opinion in accordance with the third paragraph of Article 9 of Council Regulation (EC) No 1466/97 of 7 July 1997 On the updated convergence programme of Sweden, 2006-2009

text:
Tähtis õiguslik teade

|

52007SC0192

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 13.2.2007SEK(2007) 192 lõplikSoovitus:NÕUKOGU ARVAMUSkooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97artikli 9 kolmanda lõiguga Rootsi ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2006–2009(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIüldine taust1. juulil 1998 jõustunud stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil muuta valitsemissektori rahalised vahendid usaldusväärseks, mis on hindade stabiilsuse ning uute töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva kasvu tingimuste tugevdamise vahend. Pakti reformimisel 2005. aastal tunnistati pakti kasulikkust eelarvedistsipliini kehtestamisel, kuid püüti tugevdada selle tõhusust ja majanduslikku mõju ning kindlustada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus.Nõukogu määruses (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,[1] mis moodustab osa stabiilsuse ja kasvu paktist, on sätestatud, et liikmesriigid peavad esitama nõukogule ja komisjonile stabiilsus- ja lähenemisprogrammid ning nende iga-aastased ajakohastatud versioonid (ühisraha kasutusele võtnud liikmesriigid esitavad (ajakohastatud) stabiilsusprogrammid ning ühisraha veel mitte kasutavad liikmesriigid esitavad (ajakohastatud) lähenemisprogrammid). Rootsi esitas esimese lähenemisprogrammi detsembris 1998. Vastavalt määrusele esitas nõukogu 8. veebruaril 1999 arvamuse komisjoni soovituse alusel ja pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega. Sama menetluse kohaselt peab komisjon ajakohastatud stabiilsus- ja lähenemisprogramme hindama ning eespool osutatud komitee neid kontrollima, samas kui nõukogul on samuti õigus neid kontrollida.Ajakohastatud programmi hindamise taustKomisjon on kontrollinud Rootsi lähenemisprogrammi viimast ajakohastatud versiooni, mis esitati 7. detsembril 2006, ning on vastu võtnud soovituse nõukogu arvamuse kohta selles küsimuses (vt hinnangus käsitletud põhipunkte).Asjaolud, mille põhjal eelarvestrateegiat lähenemisprogrammi ajakohastatud versioonis on hinnatud, on kokkuvõtlikult järgmised:1.  majandus- ja eelarvetulemused viimasel kümnel aastal,2.  kõige ajakohastatum hinnang riigi olukorra kohta stabiilsuse ja kasvu pakti ennetavate sätete alusel (nõukogu arvamuse kokkuvõte lähenemisprogrammi eelmise ajakohastatud versiooni kohta) ning3.  komisjoni hinnang 2006. aasta novembri riiklikule reformikavale.Viimase aja majandus- ja eelarvetulemusedViimase kümne aasta jooksul on Rootsi majandustulemused olnud üldiselt tugevad. Reaalne SKT kasv on olnud kõrgem kui euroalal. Kõnealuse kasvuga on kaasnenud märkimisväärne tootlikkuse tõus ja puhasekspordi suurenemine. Jooksevkonto on näidanud pidevalt kasvavat ülejääki. Töötuse määr on madalam kui euroalal ja on langenud, kuigi kohalike standardite järgi peetakse seda endiselt kõrgeks. Tööturul osalemise määr on suhteliselt kõrge. Inflatsioon on madal, kajastades usaldusväärset, inflatsioonist lähtuvat raharežiimi. Reaal- ja nominaalintressimäärad on langenud nagu mujalgi. Riigi rahanduse seisund, mida suunab riiklik eekirjadel põhinev raamistik, on olnud usaldusväärne ja keskmine eelarveülejääk on olnud üldiselt kooskõlas riikliku ülejäägi eesmärgiga, mis on 2% SKTst kogu tsükli jooksul. Üldist valitsemissektori koguvõla suhet on järk-järgult vähendatud ja see jääb selgesti alla 60% läve.Nõukogu arvamuses sisalduv hinnang varasemale programmileNõukogu võttis 24. jaanuaril 2006 vastu oma arvamuse lähenemisprogrammi viimase ajakohastatud versiooni kohta, mis hõlmas ajavahemikku 2005-2009. Nõukogu oli arvamusel, et üldiselt on eelarveseisund usaldusväärne ja eelarvestrateegia on hea näide stabiilsuse ja kasvu paktiga kooskõlas olevast fiskaalpoliitikast.Rootsi kasutab üleminekuperioodi (mis lõpeb 2007. aasta kevadel), et rakendada Eurostati 2. märtsi 2004. aasta otsust kogumispensioniskeemide sektori liigitamise kohta. Eurostati otsuse nõuetele vastamine vähendab ülejäägiga eelarveseisundit ligikaudu 1% võrra SKT-st aastas ja suurendab valitsemissektori koguvõla suhet 0,5 protsendi võrra.Komisjoni hinnang 2006. aasta novembri riiklikule reformikavaleRootsi riikliku reformikava rakendamise aruanne esitati uue valitsuse poolt ülevaadatuna majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia raames 28. novembril 2006. Rootsi riiklikus reformikavas on määratud kindlaks peamised väljakutsed/prioriteedid: tööturul osalemise ja töötundide kõrge määr, teadmistepõhise majanduse ja keskkonnasäästlike tootmisprotsesside edendamine.Komisjoni hinnangus kõnealuse kava kohta (vastu võetud 2006. aasta detsembris iga-aastase arenguaruande [2] osana) märgiti, et Rootsi teeb oma riikliku reformikava rakendamisel väga suuri edusamme. Stabiilsusele suunatud makromajanduslik raamistik on asjakohane ning toimib hästi. Suuri pingutusi on tehtud tööstiimulite tõhustamiseks. Täiendavaid meetmeid on vaja konkurentsi tõhustamiseks teenuste valdkonnas.Tehtud edusamme arvesse võttes ärgitati Rootsit keskenduma ka järgmistele valdkondadele: reguleerivad meetmed konkurentsi suurendamiseks, mõju hindamise süsteem, parem õiguslik reguleerimine, tööjõupakkumine ja töötunnid, sisserändajate ja noorte tööhõive määr ning haiguspuhkusel viibijate taaskaasamine.Tekstikast: Peamised hinnangus käsitletud teemad Nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõike 1 (stabiilsusprogrammid) ja artikli 9 lõike 1 (lähenemisprogrammid) nõuete kohaselt käsitletakse hinnangus järgmisi teemasid: kas programmi aluseks olevad majandusprognoosid on realistlikud; kas liikmesriigi esitatud keskpika perioodi eelarve-eesmärk ja kas sellele suunatud kohandamiskava on asjakohased; kas selle kohandamiskava järgimiseks võetud ja/või kavandatud meetmed keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks kõnealusel ajavahemikul on piisavad; kas keskpika perioodi eesmärgi saavutamisele suunatud kohandamiskava hindamisel on majanduse tõusuaegadel kohandamine suurem ja langusaegadel väiksem ning kas euroala ja vahetuskursimehhanismis (ERM II) osalevate liikmesriikide puhul on liikmesriik oma keskpika perioodi eesmärgi saavutamisel seadnud sihiks, et eelarve tsükliliselt kohandatud tasakaal paraneb (ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) 0,5% SKTst aastas; keskpika perioodi eesmärgile suunatud kohandamiskava kindlaksmääramisel (liikmesriikide puhul, kes ei ole seda veel saavutanud) või keskpika perioodi eesmärgist ajutise kõrvalekaldumise lubamisel (liikmesriikide puhul, kes on selle saavutanud) peamiste struktuurireformide rakendamine, millel on pikaajaline kokkuhoidu soodustav mõju (sh võimalikku majanduskasvu suurendades) ning seega tõestatav mõju riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele (tingimusel, et säilitatakse asjakohane kindlusvaru kontrollväärtuse 3% SKTst suhtes ning et eelarveseisund peaks programmiperioodi jooksul taastuma keskpika perioodi eesmärgini), kusjuures eritähelepanu pööratakse pensionireformidele, millega kehtestatakse mitmesambaline süsteem, mis hõlmab kohustuslikku täielikult finantseeritavat pensionisammast; kas liikmesriigi majanduspoliitika on kooskõlas majanduspoliitika üldsuunistega. Programmi makromajanduslike prognooside tõenäosust hinnatakse komisjoni talituste koostatud 2006. aasta sügise majandusprognoosi põhjal, kasutades ka potentsiaalse SKT ja tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaalu ühiselt kokku lepitud hindamismetoodikat. Majanduspoliitika üldsuunistele vastavust hinnatakse 2005.–2008. aasta integreeritud suunistes sisalduvate riigi rahanduse valdkonnas vastuvõetud majanduspoliitika üldsuuniste põhjal. Hinnangus jälgitakse ka: võla suhte arengut ja riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse väljavaateid, millele tuleks stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise parandamise kohta esitatud nõukogu 20. märtsi 2005. aasta aruande kohaselt pöörata „eelarveseisundi järelevalves piisavat tähelepanu“. Komisjoni 12. oktoobri 2006. aasta teatises sätestatakse lähenemine pikaajalise jätkusuutlikkuse hindamiseks;[3] integreerituse taset riikliku reformikavaga, mille liikmesriigid esitasid majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia kontekstis. 7. juunil 2005. aastal Euroopa Ülemkogule saadetud kaaskirjas majanduspoliitika üldsuuniste kohta aastateks 2005–2008, märkis majandus- ja rahandusministrite nõukogu, et riiklikud reformikavad peaks olema kooskõlas stabiilsus- ja lähenemisprogrammidega; vastavus tegevusjuhendile,[4] millega on muu hulgas ette nähtud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide ühtne ülesehitus ja andmetabelid. |-  Soovitus:NÕUKOGU ARVAMUSkooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97artikli 9 kolmanda lõiguga Rootsi ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2006–2009EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,[5] eriti selle artikli 9 lõiget 3,võttes arvesse komisjoni soovitust,pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega,ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:4.  [27. veebruaril 2007] vaatas nõukogu läbi Rootsi ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2006–2009.5.  Programmi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumiga nähakse ette, et reaalne SKT kasv aeglustub 4,0%-lt 2006. aastal keskmiselt 3,0%-le ülejäänud programmiperioodi jooksul, jäädes siiski potentsiaalse taseme lähedale. Praegu olemasoleva teabe põhjal hinnates tundub kõnealune stsenaarium põhinevat mõistlikel majanduskasvu eeldustel, kusjuures 2006. aasta majanduskasv võis olla isegi suurem. Programmi inflatsiooniprognoos tundub samuti olevat realistlik.6.  Komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoosis hinnatakse valitsemissektori üldiseks ülejäägiks 2006. aastal 2,8% SKTst, kusjuures lähenemisprogrammi eelmises ajakohastatud versioonis oli kavandatud tulemuseks 0,9% SKTst. Erinevus kajastab peamiselt 2005. aasta oodatust oluliselt suuremast ülejäägist tulenevat üldmõju. Kättesaadavate rahaandmete põhjal ilmneb, et nii madalamate esmaste kulude kui ka suuremate maksutulude tõttu on 2006. aasta eelarveülejääk olnud ilmselt suurem, kui komisjoni talitused seda ette nägid.7.  Ajakohastatud programmis kinnitatakse, et ajavahemiku keskmine eelarveülejääk, mis on 2% SKTst, jääb peamiseks eelarve-eeskirjaks, mida toetavad mitmeaastased kulude piirmäärad. 2007. aasta kevade maksupoliitika seaduses hindab valitsus ümber praeguse valitsemissektori ülejääki käsitleva eesmärgi, et võtta arvesse Eurostati otsust teisest sambast rahastatavate pensioniskeemide liigitamise kohta.[6] Kõnesoleva otsuse rakendamisele suunatud üleminekuperioodi lõppedes (2007. aasta kevadel) on eelarveülejääk automaatselt igal aastal 1% SKTst võrra madalam ning koguvõla ja SKT suhtarv suureneb 0,5% võrra SKTst. Ajakohastatud versioonis esitatud eelarvestrateegiaga nähakse ette eelarveülejäägi vähenemine 2007. aastal (3,0%-lt SKTst 2006. aastal 2,4%-ni) ning seejärel järkjärguline taastumine (3,1%-ni 2009. aastal). Esmase ülejäägi puhul kehtib sarnane stsenaarium. Nii kulude kui ka tulude suhe SKTsse väheneb programmiperioodil järkjärguliselt. Kõnealuse strateegiaga kontsentreeritakse meetmed osaliselt ajavahemiku lõppu ja 2007. aasta olulisi maksukärpeid rahastatakse vaid osaliselt. Eelmise ajakohastatud versiooniga võrreldes on ettenähtud eelarveülejäägi kava sarnane (esialgne vähenemine, millele järgneb järkjärguline taastumine), kuid netolaenamisvõime on programmiperioodi vältel suurem.8.  Kavandatakse, et struktuurne ülejääk (s.t tsükliliselt kohandatud ülejääk, välja arvatud ühekordsed ja ajutised meetmed), mida arvutatakse vastavalt ühiselt kokkulepitud metoodikale, jääb programmiperioodi jooksul suuremaks kui 2% SKTst. Nagu ka lähenemisprogrammi eelmises ajakohastatud versioonis, vastab programmis esitatud eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärk eespool esitatud keskmist eelarveülejääki hõlmavale eesmärgile, mis on 2% SKTst, konjunktuuritsükli jooksul (s.t struktuurselt) ja mida programmi kohaselt kavatsetakse säilitada kogu programmiperioodi vältel. Et programmi keskpika perioodi eesmärk on alammäärast (puudujääk hinnanguliselt ligikaudu 1% SKTst) ambitsioonikam, peaks selle saavutamine tagama kindlusvaru eesmärgi ülemäärase puudujäägi tekkimise puhuks. Keskpika perioodi eesmärk on samuti ambitsioonikam, kui võiks eeldada pikaajalises plaanis võlasuhet ja potentsiaalset keskmist SKT kasvu arvestades.9.  Programmi eelarveprognooside riskid on alates 2007. aastast üldiselt tasakaalustatud. Makromajanduslikud väljavaated ja maksutuluprognoosid näivad tuginevat usaldusväärsetele eeldustele, vaatamata mõningatele kahtlustele kapitali kasvutulu makse tulevase laekumise osas. Kavandatud kulusid toetavad eespool osutatud kulude piirmääradega seotud kogemused.10.  Kõnealuse riskianalüüsi seisukohast näib programmis sisalduv eelarveseisund olevat piisav keskpika perioodi eesmärgi säilitamiseks kogu programmiperioodi jooksul, nagu see on programmis kavandatud. Lisaks annab see piisava varu tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral, et ei ületataks 3% SKTst puudujäägiläve kogu programmiperioodi jooksul. Siiski on olemas risk, et programmi eelarvepoliitika võib osutuda protsükliliseks 2007. aastal, mil prognoositakse majanduse tõusuaegade jätkumist. Kõnealune areng ei ole stabiilsuse ja kasvu paktiga kooskõlas.11.  Valitsemissektori võla suhe on 2006. aastal langenud hinnanguliselt 46,5%ni SKTst, mis on alla asutamislepingus sätestatud 60% kontrollväärtuse. Programmiga nähakse võlasuhte jätkuv langemine, kukkudes programmiperioodi jooksul 13,5 protsendipunkti võrra.12.  Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele Rootsis on madalam kui Euroopa Liidu keskmine, kusjuures pensionikulutuste suhe SKTsse peaks kava kohaselt jääma pikas perspektiivis suhteliselt stabiilseks. Seda mõjutab pensionisüsteemi reformi arvestatav kulusid vähendav toime. Suure esmase ülejäägiga algne eelarveseisund aitab kaasa koguvõla vähendamisele ja varade akumuleerumisele. Valitsemissektori rahaliste vahendite usaldusväärsuse säilitamine jätkuvate ülejääkidega, nagu kavandatud, aitaks kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkust ohustavate riskide piiramisele. Üldiselt näib, et oht riigi rahanduse jätkusuutlikkusele on Rootsis väike.13.  Lähenemisprogramm sisaldab riikliku reformikava 2006. aasta novembri rakendusaruande üldise mõju kvalitatiivset hinnangut keskpika perioodi fiskaalstrateegia raames. Lisaks sellele esitatakse selles süstemaatilist teavet riiklikus reformikavas sisalduvate peamiste reformidega seotud otseste eelarvekulude või -säästude kohta ja selle eelarveprognoosid näivad arvestavat riiklikus reformikavas sisalduvate meetmete mõju riigi rahandusele. Lähenemisprogrammis kavandatud riigi rahanduse valdkonna meetmed näivad olevat kooskõlas riiklikus reformikavas ettenähtutega. Eelkõige nähakse mõlema programmiga ette meetme rakendamine tööjõu pakkumise suurendamiseks.14.  Programmis esitatud eelarvestrateegia on üldjoontes kooskõlas majanduspoliitika üldsuunistega, mis sisalduvad 2005.–2008. aasta integreeritud suunistes.15.  Stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis sätestatud andmenõuete osas on programmis nõutud ja vaba teabe osas mõningaid lünki.[7]Üldine järeldus on, et keskpika perioodi eelarveseisund on usaldusväärne ja eelarvestrateegia on heaks näiteks stabiilsuse ja kasvu pakti kohaselt rakendatava rahanduspoliitika kohta. Siiski on oluline tagada, et 2007. aasta struktuurse eelarveseisundi halvenemine, mis on seotud innukama tööturul osalemise edendamisele suunatud struktuurireformidega, ei kanduks üle järgnevatele aastatele.Põhiliste makromajanduslike ja eelarveliste prognooside võrdlus 12005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |Reaalne SKT (muutus, %) | LP dets 2006 | 2.7 | 4.0 | 3.3 | 3.1 | 2.7 |KOM nov 2006 | 2.7 | 4.0 | 3.3 | 3.1 | Puudub |LP dets 2005 | 2.4 | 3.1 | 2.8 | 2.3 | Puudub |THHI inflatsioon2 (%) | LP dets 2006 | 1.3 | 1.9 | 2.2 | 1.5 | 1.9 |KOM nov 2006 | 0.8 | 1.5 | 1.6 | 1.8 | Puudub |LP dets 2005 | 1.5 | 1.5 | 2.0 | 2.0 | Puudub |SKT lõhe (% potentsiaalsest SKTst) | LP dets 20063 | -0.7 | 0.0 | 0.3 | 0.3 | 0.3 |KOM nov 20067 | -0.5 | 0.2 | 0.5 | 0.6 | Puudub |LP dets 20053 | -0.4 | -0.1 | 0.1 | -0.1 | Puudub |Valitsemissektori eelarve tasakaal (% SKTst) | LP dets 2006 | 3.0 | 3.0 | 2.4 | 2.7 | 3.1 |KOM nov 2006 | 3.0 | 2.8 | 2.4 | 2.5 | Puudub |LP dets 2005 | 1.6 | 0.9 | 1.2 | 1.7 | Puudub |Esmane tasakaal (% SKTst) | LP dets 2006 | 4.6 | 4.5 | 4.1 | 4.2 | 4.6 |KOM nov 2006 | 4.6 | 4.5 | 4.1 | 4.3 | Puudub |LP dets 2005 | 3.2 | 2.5 | 3.0 | 3.6 | Puudub |Tsükliliselt kohandatud tasakaal (% SKTst) | LP dets 20063 | 3.4 | 3.0 | 2.2 | 2.5 | 3.0 |KOM nov 2006 | 3.3 | 2.7 | 2.1 | 2.1 | Puudub |LP dets 20053 | 1.8 | 0.9 | 1.1 | 1.7 | Puudub |Struktuurne tasakaal4 (% SKTst) | LP dets 20065 | 3.0 | 3.0 | 2.2 | 2.5 | 3.0 |KOM nov 20066 | 2.9 | 2.7 | 2.1 | 2.1 | Puudub |LP dets 2005 | 1.8 | 0.9 | 1.1 | 1.7 | Puudub |Valitsemissektori koguvõlg (% SKTst) | LP dets 2006 | 50.3 | 46.5 | 41.5 | 37.4 | 33.0 |KOM nov 2006 | 50.4 | 46.7 | 42.6 | 38.7 | Puudub |LP dets 2005 | 50.9 | 49.4 | 47.8 | 46.0 | Puudub |Märkused: 1 Eelarveprognoosides ei ole arvesse võetud Eurostati 2. märtsi 2004. aasta otsust pensioni kogumisskeemide liigitamise kohta, mis peab olema rakendatud 2007. aasta kevade teatise koostamise ajaks. Kõnealune mõju kaasa arvatud, on valitsemissektori eelarve tasakaal ajakohastatud programmi kohaselt 2,0% SKTst 2005. aastal, 2,0% 2006. aastal, 1,3% 2007. aastal, 1,6% 2008. aastal ja 2,0% 2009. aastal, kusjuures valitsemissektori koguvõlg oleks 50,9% SKTst 2005. aastal, 47,0% 2006. aastal, 42,0% 2007. aastal, 37,9% 2008. aastal ja 33,5% 2009. aastal. 2LP inflatsiooninäitajad on arvestatud detsembrist detsembrini, komisjoni arvutused on aasta keskmised. See selgitab erinevust komisjoni ja THHI arvustuste vahel 2005. ja 2006. aasta kohta. Programmis eeldatakse ka, et THHI järgib UND1X-i (riiklik tarbijahinnaindeks, mis ei hõlma muutusi kaudsetes maksudes, toetustes ja hüpoteegi intressikuludes) 2008. ja 2009. aastal. Siiski eeldatakse, et THHI on 0,5 protsendipunkti võrra kõrgem kui UND1X-i inflatsioon 2007. aastal, rõhutades seega programmiga ette nähtud THHI inflatsiooni langust 2008. aastal. 3 Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel. 4 Tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal (nagu eelmistes ridades), v.a ühekordsed ja ajutised meetmed. 5Programmis sisalduvad ühekordsed ja muud ajutised meetmed (0,4% SKTst 2005. aastal). puudujääk väheneb. 6 Ühekordsed ja muud ajutised meetmed vastavalt komisjoni talituste 2006. aasta sügisprognoosile (0,4% SKTst 2005. aastal). puudujääk väheneb. 7Vastavalt prognoositud potentsiaalsele kasvule, mis on 2,6% aastal 2005, 3,2% aastal 2006, 3,1% aastal 2007 ja 3,0% aastal 2008. Allikas: Lähenemisprogramm (LP), komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused. |[1] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Kõik käesolevas tekstis viidatud dokumendid on kättesaadavad järgmisel veebisaidil:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[2] Komisjoni teatis kevadisele Euroopa Ülemkogule, „Majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva uuenenud Lissaboni strateegia rakendamine – Tulemuste aasta“, 12.12.2006, KOM(2006) 816.[3] Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile, „Riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus ELis“, 12.10.2006, KOM(2006) 574 ja Euroopa Komisjoni majanduse ja rahanduse peadirektoraat (2006), „Riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus Euroopa Liidus“ (European Economy nr 4/2006).[4] Majandus- ja rahanduskomitee arvamus „Stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise täpsustused ning juhised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta“, mille majandus- ja rahandusministrite nõukogu 11. oktoobril 2005 heaks kiitis.[5] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebisaidil:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[6] Vt Eurostati 2. märtsi 2004. aasta uudisteväljaanne nr 30/2004 ja 23. septembri 2004. aasta uudist[7]*HIJhijk 6 7 B §¨G~‰©þÿ”•üýc-“-ô(õ(ƒ*„*ž*÷ñíâÛíÛâÛâÛâíÛÒÌÒ½Ò¶°Òª¶£Ò™Ò†Òzo^oÒo!eväljaanne 117/2004.[8] Puuduolev nõutav teave hõlmab muu hulgas teatavaid deflaatoreid, maksukoormust ja asjaomaste välisturgude kasvu.


title: Soovitus nr U1, 12. juuni 2009 , mis käsitleb selliste töötute suhtes kohaldatavat õigust, kes tegelevad osaajalise kutse- või kaubandustegevusega liikmesriigis, mis ei ole nende elukohariik (EMPs ja EÜ-Šveitsi kokkuleppe raames kohaldatav tekst)

text:
               24.4.2010

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 106/49

         SOOVITUS nr U1,
   12. juuni 2009,
   mis käsitleb selliste töötute suhtes kohaldatavat õigust, kes tegelevad osaajalise kutse- või kaubandustegevusega liikmesriigis, mis ei ole nende elukohariik
   (EMPs ja EÜ-Šveitsi kokkuleppe raames kohaldatav tekst)
   2010/C 106/15
   SOTSIAALKINDLUSTUSSÜSTEEMIDE KOORDINEERIMISE HALDUSKOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta) (1) artikli 72 punkti a, mille kohaselt halduskomisjon tegeleb kõigi määrusest (EÜ) nr 883/2004 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määrusest (EÜ) nr 987/2009 (milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta) rakendamise kord) (2) tulenevate haldus- ja tõlgendusküsimustega,
   võttes arvesse määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 11 lõike 3 punkti a ja artikli 16 lõiget 1 ning määruse (EÜ) nr 987/2009 artiklit 18
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Kui liikmesriigi territooriumil elavatel isikutel on nende suhtes kehtivate õigusaktide alusel õigus saada töötushüvitist, tuleks neil lubada tegelda osaajalise kutse- või kaubandustegevusega teise liikmesriigi territooriumil ja samas säilitada õigus saada oma elukohajärgse liikmesriigi antavat töötushüvitust.

               (2)

               Selles olukorras on vaja kindlaks määrata määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 11 alusel selliste isikute suhtes kehtiv õigus, et hoida ära võimalikku seaduste kollisiooni.

               (3)

               Kõnealuse määruse artikli 11 lõike 2 alusel loetakse isikuid, kes oma tegevuse tõttu töötajana või füüsilisest isikust ettevõtjana või sellise tegevuse tulemusena saavad rahalisi hüvitisi, sellise tegevusega tegelevaks.

               (4)

               Kõnealuse määruse artikli 11 lõike 3 punkti a alusel kehtib isikute suhtes, kes tegutsevad mingis liikmesriigis töötajana või füüsilisest isikust ettevõtjana, selle liikmesriigi õigus.

               (5)

               Eespool põhjenduses 1 osutatud isikute huvides on soovitav, et selliste isikute suhtes kehtiks jätkuvalt nende elukohariigi õigus nii kindlustusmaksete tasumise osas tulenevalt nende kutse- või kaubandustegevusest kui ka hüvitiste maksmise osas.

               (6)

               Määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 16 lõige 1 lubab liikmesriikidel näha ette erandeid nimetatud määruse artiklitest 11–15.
               Toimides vastavalt määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 71 lõikes 2 sätestatud tingimustele,

         SOOVITAB PÄDEVATELE TALITUSTELE JA ASUTUSTELE JÄRGMIST:

               1.

               Asjaomase liikmesriigi pädevad asutused sõlmivad või lasevad nendesamade pädevate asutuste määratud organitel sõlmida kokkulepped määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 16 lõike 1 alusel järgmistel tingimustel.
               Kokkulepped peaksid ette nägema, et isikute suhtes, kes saavad oma elukohariigis töötushüvitist ja samal ajal tegelevad teises liikmesriigis osaajalise kutse- või kaubandustegevusega, kehtib eksklusiivselt esimesena nimetatud liikmesriigi õigus nii seoses kindlustusmaksete tegemise kui ka hüvitiste maksmisega.
               Asjaomase isiku elukohariigis töötushüvitist maksev asutus teatab selle riigi pädeva ametivõimu määratud asutusele igasugusest osaajalisest kutse- või kaubandustegevusest, millega asjaomane isik tegeleb teises liikmesriigis.
               Viimati nimetatud asutus teatab viivitamata asutusele, mille on määranud selle liikmesriigi pädev ametivõim, kelle territooriumil asjaomane isik tegeleb osaajalise tegevusega, et asjaomase isiku suhtes jääb kehtima tema elukohariigi õigus.

               2.

               Nende kokkulepete alusel rakendatakse määruse (EÜ) nr 987/2009 artiklites 19–21 sätestatud haldusmenetlusi.

               3.

               Liikmesriikide vahel 28. veebruari 1986. aasta soovituse nr 18 alusel sõlmitud kokkulepe, mis on lisatud käesolevale soovitusele, jääb määruste (EÜ) nr 883/2004 ja (EÜ) nr 987/2009 alusel kehtima, kui käesoleva soovituse punktist 2 ei tulene teisiti.

               4.

               Käesolev soovitus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Seda kohaldatakse alates määruse (EÜ) nr 987/2009 jõustumise kuupäevast.

            Halduskomisjoni esimees

         Gabriela PIKOROVÁ

      (1)  ELT L 166, 30.4.2004, lk 1.

      (2)  ELT L 284, 30.10.2009, lk 1.

      LISA
      Belgia ja Luksemburgi 28. oktoobri 1986. aasta kokkulepe selliste töötute suhtes kehtiva õiguse kindlaksmääramise kohta, kes elavad ühes neist kahest riigist ja saavad seal töötushüvitist, kuid töötavad samas osalise tööajaga teises riigis.


Soovitus: Nõukogu arvamus kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 kolmanda lõikega Küprose ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2004–2008


title: Nõukogu soovitus, 12. juuli 2016, milles käsitletakse Hispaania 2016. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Hispaania 2016. aasta stabiilsusprogrammi kohta

text:
               18.8.2016

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 299/7

         NÕUKOGU SOOVITUS,
   12. juuli 2016,
   milles käsitletakse Hispaania 2016. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Hispaania 2016. aasta stabiilsusprogrammi kohta
   (2016/C 299/02)
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,
   võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,
   võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,
   võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,
   võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,
   võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,
   võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjon võttis 26. novembril 2015 vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2016) algust. Euroopa Ülemkogu kiitis 17.–18. märtsil 2016 heaks iga-aastases majanduskasvu analüüsis esitatud prioriteedid. 26. novembril 2015 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles nimetati Hispaaniat ühe liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal päeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta. Euroopa Ülemkogu kiitis 18.–19. veebruaril 2016 kõnealuse soovituse heaks ja nõukogu võttis selle 8. märtsil 2016 vastu (3). Kuna Hispaania rahaühik on euro ning majandus- ja rahaliidu riigid on üksteisega tihedalt seotud, peaks Hispaania tagama kõnealuse soovituse täieliku ja õigeaegse täitmise.

               (2)

               2016. aasta aruanne Hispaania kohta avaldati 26. veebruaril 2016. Selles hinnati Hispaania edusamme nõukogu poolt 14. juulil 2015 vastu võetud riigipõhiste soovituste järgimisel ja strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide saavutamisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi. Komisjon esitas põhjaliku analüüsi tulemused 8. märtsil 2016.Komisjon järeldab oma analüüsi põhjal, et Hispaanias esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige suur välis- ja sisevõlg nii valitsemis- kui ka erasektoris teeb suure tööpuuduse tingimustes majanduse jätkuvalt haavatavaks. Tähtis on võtta meetmeid, et vähendada võimalikku kahjulikku mõju Hispaania majandusele ja viimase suurust arvestades ka võimaliku negatiivse mõju ülekandumist teistesse majandus- ja rahaliidu riikidesse. Jooksevkonto saldo küll paraneb, kuid seda, et netoväliskohustused saavutaksid lähemal ajal mõistliku taseme, veel ei prognoosita. Erasektoris toimub kavakohane finantsvõimenduse vähendamine, mida osaliselt toetavad soodsad majanduskasvu tingimused, kuid finantsvõimenduse vähendamise vajadus ja valitsemissektori võlg on endiselt suur. Meetmeid on võetud finantssektoris ning äriühingute ja eraisikute maksejõuetuse raamistikus, kuid vaja on täiendavaid meetmeid innovatsiooni ja oskuste edendamiseks ning stabiilsuse ja kasvu pakti järgimise tagamiseks.

               (3)

               Hispaania esitas oma 2016. aasta riikliku reformikava 29. aprillil 2016 ja 2016. aasta stabiilsusprogrammi 30. aprillil 2016. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (4)

               Asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi võeti arvesse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 2014.–2020. aasta programmide koostamisel. Nagu on nähtud ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 (4) artikliga 23, võib komisjon juhul, kui on vaja toetada asjaomaste nõukogu soovituste rakendamist, nõuda, et liikmesriik vaataks läbi oma partnerluslepingu ja asjaomased programmid ning teeks nende muutmise ettepanekud. Suunistes, kuidas rakendada meetmeid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhususe sidumiseks usaldusväärse majandusjuhtimisega, esitas komisjon täiendavad üksikasjad selle kohta, kuidas ta kõnealust sätet kavatseb kasutada.

               (5)

               Hispaania suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti paranduslikku osa. 2016. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt kavatseb Hispaania saavutada valitsemissektori nominaalse eelarvepuudujäägi eesmärgid, milleks on 3,6 % SKPst 2016. aastal ja 2,9 % SKPst 2017. aastal. Ülemäärane eelarvepuudujääk kavatsetakse seega kõrvaldada nõukogu praeguse soovitusega võrreldes üks aasta hiljem, pidades silmas, et eelarve kohandamise ja nominaalse eelarvepuudujäägi eesmärgid jäid 2014. ja 2015. aastal saavutamata. Need eesmärgid eeldavad, et keskvalitsuse ja piirkondliku valitsuse tasandil rakendatakse täielikult püsivat säästmist mahus 0,4 % SKPst, millest anti teada pärast komisjoni 9. märtsi 2016. aasta sõltumatut soovitust. Eelarvepuudujääk peaks seejärel jätkuvalt vähenema: 2019. aastal 1,6 %ni SKPst. Keskpika perioodi eesmärki, milleks on tasakaalus struktuurne eelarvepositsioon, stabiilsusprogrammi perioodil prognoosi kohaselt ei saavutata. Ümberarvutatud struktuurne eelarvepositsioon peaks 2016. aastal ainult vähe paranema ja olema 2017. aastal ligikaudu –2,5 % SKPst; seejärel peaks see pisut halvenema ja olema 2019. aastal –2,75 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse kahanes 2015. aastal ainult pisut ja oli 99,2 %; 2016. ja 2017. aastal peaks see veidi ja järgmisel kahel aastal otsustavamalt vähenema ning olema 2019. aastal 96 %, kui esmane eelarvepositsioon jõuab ülejääki. Eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2016. ja 2017. aasta kohta usutav, kuid seejärel mõnevõrra optimistlik; Hispaania sõltumatu eelarveasutus (AIReF) on selle kinnitanud. Komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi kohaselt moodustab eelarvepuudujääk 2016. aastal 3,9 % SKPst ja 2017. aastal 3,1 % SKPst, mis on rohkem kui stabiilsusprogrammikohased valitsemissektori nominaalse eelarvepuudujäägi eesmärgid. Prognoosi kohaselt ei suuda Hispaania seega ülemäärast puudujääki nõukogu soovitatud 2016. aastaks korrigeerida. Programmi eelarvepuudujäägi eesmärke ohustavad riskid tulenevad peamiselt ebakindlusest, mis on seotud 2016. aasta märtsi/aprilli meetmetest tingitud säästmise rakendamisega. Kuna struktuurne puudujääk peaks mõlemal aastal natuke suurenema, ei ole eelarve kohandamine kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetega. Stabiilsusprogrammile antud hinnangu põhjal ja komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi arvesse võttes näeb nõukogu ohtu, et Hispaania ei täida stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid. Seetõttu tuleb võtta täiendavaid meetmeid, et tagada nõuete täitmine 2016. ja 2017. aastal.

               (6)

               Kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (5) artikli 10 lõikega 1 jälgib komisjon korrapäraselt nende meetmete rakendamist, mida Hispaania on võtnud pärast nõukogu viimast ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohast soovitust: seepärast soovitab komisjon nõukogul astuda ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames asjakohased sammud.

               (7)

               Alates 2012. aastast on Hispaania eelarveraamistikku tugevdatud, muu hulgas selleks, et vältida kõrvalekaldeid ja tagada, et kõik valitsustasandid täidaksid oma eelarvepuudujäägi, riigivõla ja kulutuste eesmärke. Lisaks kiideti 2015. aasta keskel heaks piirkondlikul tasandil (vabatahtlikuks ja 2016. aastal enamiku piirkondade jaoks kohustuslikuks) kohaldamiseks eeskirjad, et piirata tervishoiule ja ravimitele tehtavate kulutuste kasvu. 2015. aasta novembris kirjutati alla valitsuse ja farmaatsiatööstuse vahelisele lepingule, mille eesmärk on tuua ravimitele tehtavad kulutused mõistlikule tasemele. Sellest hoolimata ei suutnud 2015. aastal enamik piirkondi ja sotsiaalkindlustussektor oma siseriiklikke eelarve-eesmärke kaugeltki täita. Stabiilsuse tagamiseks mõeldud seaduse kulutuste reeglist ei peetud kinni ei keskvalitsuse, piirkondlike ega kohalike omavalitsuste allsektorites ning eelkõige haiglates kasvasid ravimitele tehtavad kulutused veelgi, isegi kui mitte arvestada uut C-hepatiidi ravi.

               (8)

               Hispaania riigihangete valdkonna õigusaktide kvaliteet ja läbivaatamise kord on hea. On tehtud jõupingutusi riigihangete tõhustamiseks eriti ühishangete mehhanismi kaudu. Kuid riigihangete rakendamine on eri asutustes ebaühtlane ja kuna kontrollimehhanism on ebapiisav, ei kohaldata riigihankenorme nõuetekohaselt. Komisjonile on viimastel aastatel teatatud suhteliselt paljudest arvatavatest ELi riigihankealaste õigusaktide rikkumise juhtudest. Lisaks on Hispaania kontrollikoda osutanud mõningatele puudustele, nagu väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetluse tihe kasutamine, lepingute korduv muutmine, lepingute tükeldamine väiksemateks osadeks ning mõnede pakkumisdokumentide ja haldusotsuste ebapiisav täpsus ja selgus.

               (9)

               Hispaania on teinud suuri edusamme finantssektori restruktureerimisel. Rakendatud on hoiukassade seadus, mille eesmärk on tugevdada hoiukassade juhtimist ja vähendada pangandussihtasutustele kuuluvat enamusosalust. Riigiabi saanud pankade ümberkorraldamise kavade rakendamine edeneb hästi. Hispaania keskpank on muutnud krediidiasutuste raamatupidamisarvestuse korda ja võtnud vastu uue raamistiku Hispaania varahaldusettevõtja SAREB jaoks. Uus raamistik võimaldab SAREBil vähenenud väärtusega varasid käsitleda nõuetekohaselt ja kohandada oma finantsvõimenduse vähendamise poliitikat vastavalt usaldusväärsetele turueeldustele.

               (10)

               Viimastel aastatel käivitatud tööturureformid on aidanud viia töösuhteid rohkem vastavusse majanduskasvu eesmärgiga ning töökohtade loomine on suurema paindlikkuse ja palkade jätkuva kärpimise toel hoogustunud. Seda suundumust on toetanud ka kollektiivlepingud, osalt 2015. aasta juunis sõlmitud kutsealaülese kokkuleppe toel. Kogutööhõive on viimasel ajal suurenenud peamiselt tähtajaliste töölepingute arvel, kuigi aeglaselt on suurenemas ka uute tähtajatute töölepingute arv. Samal ajal kasutatakse tähtajatute töökohtade pakkumiseks loodud stiimuleid vähe ja ajutiste töötajate osakaal on endiselt üks suuremaid liidus, samas kui ajutiste töötajate võimalused liikuda üle alalisele töökohale on endiselt väikesed. Kuna tähtajalised töölepingud on lühikese tähtajaga, puuduvad stiimulid investeerida inimkapitali, mis pärsib tootlikkuse kasvu. Kuigi töötuse määr väheneb kiiresti, on see eriti noorte seas endiselt väga kõrge, ning töötuse keskmine kestus on samuti väga pikk. Püsivalt suur pikaajaline tööpuudus tähendab seda, et töötus võib muutuda krooniliseks, mis mõjutab negatiivselt töö- ja sotsiaalseid tingimusi. Kuna peaaegu 60 % pikaajalistest töötutest on madala kvalifikatsiooniga, tuleks rakendada asjakohast aktiivset ja passiivset tööturu- ja koolituspoliitikat, et lahendada selle rühma töötajate oskuste tööturu vajadustele mittevastavuse probleem ja vältida nende oskuste väärtuse kadumist. Koostöö tööandjatega koolitusprogrammide väljatöötamisel on endiselt nõrk.

               (11)

               Aktiveerimis- ja aktiivse tööturupoliitika meetmete tõhusus sõltub oluliselt tööhõivetalituste suutlikkusest välja töötada ja vajajatele pakkuda individuaalset tuge. Hiljutiste aktiivse tööturupoliitika reformide rakendamine edeneb aeglaselt ning riiklike tööhõivetalituste suutlikkus pakkuda tõhusat ja personaalset nõustamist ja aidata tööd leida on endiselt ebapiisav. Koostöö piirkondlike tööhõivetalituste ja töötajate vahendamisega tegelevate ettevõtete vahel on piiratud. Ka tööhõive- ja sotsiaalteenistuste vaheline koostöö on piirkonniti ebaühtlane, takistades tööturult kaugenenutele, eelkõige miinimumsissetulekutoetuse saajatele koordineeritud abi pakkumist. Sissetulekutoetuse kavad on piirkonniti väga erinevad. Erinevad on näiteks toetuse andmise kord, toetuse andmise alused, toetuse hõlmavus ja piisavus. Kuna sotsiaaltoetuste piirkondadevaheline liikuvus on raskendatud, on raskendatud ka piirkondadevaheline tööalane liikuvus. Lisaks on saada liiga vähe teavet miinimumsissetuleku tagamise kavadest tööhõivesse ülemineku kohta. Praegu koostatakse Hispaanias riiklike ja piirkondlike sissetulekutoetuse kavade kaarti. Kuigi teatavaid meetmeid on võetud, ei ole pere- ja eluasemetoetused aidanud vaesust oluliselt vähendada ning eelkõige naistel on raske tööle asuda, kuna taskukohase lastehoiu ja pikaajalise hoolduse pakkumine on ebapiisav.

               (12)

               Hispaanias on alates 2008. aastast toimunud tööhõive sektorilises jaotuses üha kiirenevad muutused, millega on kaasnenud oskuste suurem mittevastavus tööturu nõudlusele. Üldine madal oskuste tase takistab üleminekut suurema lisandväärtusega majandustegevusele ja pärsib tootlikkuse kasvu. Kuigi kolmanda taseme hariduse omandamise määr on kõrge, ei ole pakutavad oskused piisavalt kooskõlas tööturu vajadustega, kolmanda taseme haridusega inimeste tööalane konkurentsivõime on üks madalamaid Euroopas ning suur osa neist inimestest töötab kohal, kus kõrgharidust ei ole vaja. Ülikoolide ja ettevõtjate vaheline koostöö on endiselt tagasihoidlik, kuigi olukord on viimase viie aasta jooksul mõnevõrra paranenud. Sellele on osaliselt aidanud kaasa ärisektori esindatuse suurenemine ülikoolide nõukogudes. Õppejõudude vähene liikuvus, ülikoolide juhtimissüsteemi jäikus ja halduslikud takistused teadusuuringute tulemuste edasikandmise büroode (Oficinas de transferencia de resultados de investigación) tegevusele takistavad üheskoos tihedama koostöö tegemist.

               (13)

               Teadus- ja innovatsioonipoliitika Hispaanias seisab silmitsi paljude probleemidega. Avaliku ja erasektori teaduskoostöö on nõrk. Hispaania kulutused teadus- ja arendustegevusele osakaaluna SKPst ja innovatsiooninäitajad on endiselt languses, kusjuures uuenduslikke ettevõtteid on suhteliselt vähe ning stiimuleid riiklike teadusasutuste ja ettevõtlussektori vaheliseks teaduskoostööks pole kuigi palju. Enamik Hispaania ettevõtluse innovatsiooninäitajatest on alla keskmise. Eriti erasektori kulutused teadus- ja arendustegevusele osakaaluna SKPst on jäänud märkimisväärselt maha liidu üldisest tasemest (0,6 % Hispaanias võrrelduna 1,3 %-ga kogu liidus). Hispaanias ei ole eeskätt ettevõtte tegevuse algusjärgus riskikapitali kasutamine endiselt veel kuigi laialdaselt levinud. Teadus- ja innovatsioonipoliitika koordineerimine on Hispaanias nõrk ning innovatsioonimeetmete ja teadussektori ja ettevõtluse vahelise koostöö edendamine piirkondlike asutuste ja programmide vahel killustunud, mis on suureks probleemiks ettevõtetele, eriti väiksematele. Ärisektori vähene kaasatus innovatsioonimeetmetesse annab arvatavasti tunnistust kasutussuutlikkuse, innovatsiooni soodustavate raamtingimuste ja stiimulite puudumisest. Nagu on rõhutatud 2014. aasta Euroopa teadusruumi komitee vastastikuses eksperdihinnangus Hispaania teadus- ja innovatsioonisüsteemile, rakendatakse kõige edukamates riiklikes teadussüsteemides hindamist ja aruandekohustust rohkem kui Hispaanias. Avaliku sektori vahendite eraldamisel ülikoolidele ja riiklikele teadusasutustele ei lähtuta tavaliselt teadus- ja arendustegevuse tulemustest, mis vähendab stiimulit parandada teadustöö tulemuste kvaliteeti ja asjakohasust.

               (14)

               Majanduse püsivalt madalat tootlikkust saab selgitada sellega, et keskmine Hispaania ettevõte ei ole kuigi suur. Üldist tootlikkust aitaks parandada ettevõtete kasv koos inimkapitali parandamise ning innovatsiooni, tehnoloogia, rahastamisvõimaluste ja õigusemõistmise tõhususe edendamisega. 2015. aastal suurenesid investeeringud ettevõtluses, kuna nõudlus oli dünaamiline, laenukulukus madal ning ettevõtlussektori ja kodumajapidamiste bilanss paranes. Hispaania on võtnud mitmesuguseid meetmeid ettevõtete kasvu hõlbustamiseks. Näiteks peaks hiljuti vastu võetud äritegevuse rahastamise seadus soodustama väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) juurdepääsu rahastamisele. Lisaks muudeti kohustuslikuks eelhinnata uute õigusaktide võimalikku mõju VKEdele. Siiski kulub ettevõtte asutamiseks ja teatavate majandustegevuste alustamiseks endiselt suhteliselt palju aega ja nõutavate lubade arv on ikka võrdlemisi suur.

               (15)

               Hispaania piirkondade reguleerimistavade, sealhulgas ettevõtetele tegevusloa andmise korra vahel esinevad märkimisväärsed erinevused, mis võib piirata ettevõtete võimet laieneda. Turu ühtsuse seaduse eesmärk on vähendada majandustegevuse ja majandustegevusele juurdepääsu tõkkeid kõigis Hispaania piirkondades ja parandada regulatsiooni. Seadus võib avaldada märkimisväärset mõju, kõrvaldades investeerimistõkked, lihtsustades tegevuslubade saamist ning soodustades äritegevust ja ettevõtete kasvu. Turu ühtsuse seaduse rakendamiseks on vaja kõigi ametiasutuste täielikku osalemist. Seadus kehtib kolmandat aastat, kuid piirkondlikud omavalitsused rakendavad seda aeglaselt. Ka 2014. aasta jaemüügisektori reformi tulemuslikkus oleneb sellest, kuidas piirkondlikud omavalitsused võtavad vastu vajalikud rakendusaktid. Kutseteenuste sektoris esinevate juurdepääsutakistuste kõrvaldamine võimaldaks arvatavasti tõsta tootlikkust teistes sektorites, kus kasutatakse selle sisendeid. Teenuste direktiiv on küll Hispaania õigusesse üle võetud, kuid reguleeritud kutsealade ja kutseliitude õigusraamistiku horisontaalne reform ei ole edenenud, v.a projektilubade kutsenõukogu valdkonnas. Järjestikustes riiklikes reformikavades kavandatud reform lükati tagasi. Reformi eesmärgiks oleks olnud määrata kindlaks kutsealad, mille puhul nõutakse astumist kutseorganisatsiooni liikmeks, suurendada kutseorganite läbipaistvust ja aruandekohustust, avada põhjendamatult suletud tegevusalad ja kaitsta turu ühtsust seoses kutseteenustele juurdepääsu ja nende pakkumisega Hispaanias.

               (16)

               Komisjon on Euroopa poolaasta raames analüüsinud Hispaania majanduspoliitikat ja avaldanud tulemused 2016. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Hispaaniale esitatud soovituste alusel võetud meetmeid. Arvesse ei ole võetud mitte üksnes nende asjakohasust Hispaania eelarve- ja sotsiaal-majanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka vastavust ELi õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda ELi üldise majandusjuhtimise tugevdamiseks tulevastesse riiklikesse otsustesse ELi tasandi panus. Euroopa poolaasta raames koostatud soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1–4.

               (17)

               Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (6) selle kohta kajastub eelkõige soovituses 1,

               (18)

               Nõukogu on komisjoni põhjalikust analüüsist ja kõnealusest hindamisest lähtudes riikliku reformikava ja stabiilsusprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel antud soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1–4,

         SOOVITAB Hispaanial võtta 2016. ja 2017. aastal järgmisi meetmeid.

               1.

               Tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi püsiv korrigeerimine kooskõlas asjakohaste ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames tehtud otsuste ja antud soovitustega, võttes vajalikud struktuurimeetmed ning kasutades eelarvepuudujäägi ja võla vähendamiseks kõiki juhuslikke tulusid. Rakendada eelarveraamistiku seadusega ettenähtud vahendid kõikidel valitsustasanditel. Tugevdada riigihangete kontrollimehhanisme ja hankepoliitika koordineerimist kõigil valitsustasanditel.

               2.

               Võtta rohkem meetmeid tööturu paremaks integreerimiseks, keskendudes individuaalse toe pakkumisele ja koolitusmeetmete tulemuslikkuse suurendamisele. Parandada piirkondlike tööhõivetalituste suutlikkust ning nende tegevuse koordineerimist sotsiaalteenistustega. Kõrvaldada lüngad ja erinevused miinimumsissetuleku skeemides ning parandada perekonnatoetuste skeeme, sealhulgas kvaliteetse lastehoiu ja pikaajalise hoolduse kättesaadavust.

               3.

               Võtta rohkem meetmeid, et parandada kolmanda taseme hariduse vastavust tööturu vajadustele, sealhulgas luues ülikoolidele, ettevõtetele ja teadusasutustele stiimulid teha koostööd. Suurendada riiklike teadusasutuste ja ülikoolide tulemuspõhist rahastamist ning stimuleerida erasektori investeeringuid teadus- ja innovatsioonitegevusse.

               4.

               Kiirendada turu ühtsuse seaduse rakendamist piirkondlikul tasandil. Tagada jaemüügisektori reformimeetmete rakendamine autonoomsete piirkondade poolt. Võtta vastu kavandatud kutseteenuste ja kutseliitude reform.

      Brüssel, 12. juuli 2016

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         P. KAŽIMÍR

      (1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

      (2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

      (3)  ELT C 96, 11.3.2016, lk 1.

      (4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).

      (5)  Nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrus (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6).

      (6)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.


Tähtis õiguslik teade

|

52007PC0214

Soovitus: Nõukogu otsus Bulgaaria ja Rumeenia ühinemise kohta Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel koostatud juhtimisõiguse äravõtmise 17. juuni 1998. aasta konventsiooniga  /* KOM/2007/0214 lõplik - CNS 2007/0075 */

	[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 25.4.2007KOM(2007) 214 lõplik2007/0075 (CNS)Soovitus:NÕUKOGU OTSUSBulgaaria ja Rumeenia ühinemise kohta Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel koostatud juhtimisõiguse äravõtmise 17. juuni 1998. aasta konventsiooniga(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIBulgaaria ja Rumeenia 2005. aasta ühinemisaktiga[1] nähakse ette lihtsustatud süsteem Bulgaaria ja Rumeenia ühinemiseks konventsioonidega (ja protokollidega), mille liikmesriigid on sõlminud Euroopa Liidu lepingu artikli 34 (varem Euroopa Liidu lepingu artikkel K.3) või EÜ asutamislepingu artikli 293 alusel. Erinevalt varasemast ei ole enam vaja pidada läbirääkimisi ega sõlmida ühinemisprotokolle nende konventsioonidega (mis tähendaks ratifitseerimist 27 riigis): ühinemisakti artikli 3 lõikes 3 on sätestatud, et Bulgaaria ja Rumeenia ühinevad konventsioonide ja protokollidega ühinemisakti kaudu.Ühinemisakti artikli 3 lõigetes 3 ja 4 on selleks sätestatud, et nõukogu võtab vastu otsuse, et määrata kindlaks kuupäev, alates millest kõnealused konventsioonid jõustuvad Bulgaaria ja Rumeenia suhtes, ning teha neis konventsioonides kõik kahe uue liikmesriigi ühinemise tõttu vajalikud kohandused (mille hulka kuulub igal juhul konventsioonide vastuvõtmine bulgaaria ja rumeenia keeles, et need versioonid saaks olla võrdselt autentsed). Nõukogu tegutseb komisjon soovitusel, olles konsulteerinud Euroopa Parlamendiga.Ühinemisakti I lisas on loetletud seitse justiits- ja siseküsimustega seotud konventsiooni ja protokolli.Nimekirja kuulub ka Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel koostatud juhtimisõiguse äravõtmise 17. juuni 1998. aasta konventsioon.Käesolev komisjoni soovitus nõukogu otsuse kohta on suunatud kohanduste tegemisele Bulgaaria ja Rumeenia ühinemise tõttu eespool nimetatud konventsiooniga vastavalt ühinemisakti artikli 3 lõikele 4.2007/0075 (CNS)Soovitus:NÕUKOGU OTSUSBulgaaria ja Rumeenia ühinemise kohta Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel koostatud juhtimisõiguse äravõtmise 17. juuni 1998. aasta konventsioonigaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu asutamislepingut,võttes arvesse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemislepingut,võttes arvesse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti (edaspidi „ühinemisakt”), eriti selle artikli 3 lõiget 4,võttes arvesse komisjoni soovitust,[2]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[3]ning arvestades järgmist:1.  Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel koostatud juhtimisõiguse äravõtmise 17. juuni 1998. aasta konventsioonile[4] (edaspidi „juhtimisõiguse äravõtmise konventsioon”) kirjutati alla 17. juunil 1998. aastal Luxembourgis ning see ei ole veel jõustunud.2.  Ühinemisakti artikli 3 lõikes 3 on sätestatud, et Bulgaaria ja Rumeenia ühinevad konventsioonide ja protokollidega, mis on sõlmitud liikmesriikide vahel ning loetletud ühinemisakti I lisas, mis sisaldab muuhulgas ka juhtimisõiguse äravõtmise konventsiooni. Need jõustuvad Bulgaarias ja Rumeenias nõukogu määratud kuupäeval.3.  Ühinemisakti artikli 3 lõike 4 kohaselt teeb nõukogu kõnealuste konventsioonidega ja protokollidega ühinemise tõttu nõutavad kohandused,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 1Juhtimisõiguse äravõtmise konventsioon jõustub Bulgaarias ja Rumeenias samal kuupäeval kui sellele algselt alla kirjutanud liikmesriikideski.Artikkel 2Juhtimisõiguse äravõtmise konventsiooni bulgaaria- ja rumeeniakeelne tekst, mis on lisatud käesolevale otsusele, on autentsed samadel tingimustel kui selle konventsiooni tekst muudes ELi ametlikes keeltes.Artikkel 3Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaLISA Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel koostatud juhtimisõiguse äravõtmise 17. juuni 1998. aasta konventsiooni tekst bulgaaria ja rumeenia keeles.[1] ELT 2005 L 157, lk 203.[2] ELT C […], […], lk […].[3] ELT C […], […], lk […].[4] EÜT C 216, 10.7.1998, lk 1.


				|

		52013DC0376

			Soovitus: NÕUKOGU SOOVITUS, milles käsitletakse Soome 2013. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Soome stabiilsusprogrammi (2012−2017) kohta /* COM/2013/0376 final - 2013/ () */

			   	Soovitus:
NÕUKOGU SOOVITUS,
milles käsitletakse Soome 2013. aasta
riiklikku reformikava
ja esitatakse nõukogu arvamus Soome stabiilsusprogrammi (2012−2017) kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,
võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta
määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika
järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,[1] eriti selle artikli 5 lõiget 2,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu
16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku
tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta,[2] eriti selle artikli 6 lõiget 1,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust[3],
võttes arvesse Euroopa Parlamendi
resolutsioone[4],
võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,
võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,
olles konsulteerinud majandus- ja
rahanduskomiteega
ning arvestades järgmist:
(1)       Euroopa Ülemkogu nõustus 26.
märtsil 2010 komisjoni ettepanekuga käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive
strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud
koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta
meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali
suurendamiseks.
(2)       Nõukogu võttis 13. juulil
2010 komisjoni ettepanekute põhjal vastu soovituse liikmesriikide ja liidu
majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril
2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta;[5] mõlemat dokumenti koos
nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid
arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.
(3)       29. juunil 2012 võtsid
riigipead ja valitsusjuhid vastu majanduskasvu ja töökohtade loomise
kokkuleppe, millega luuakse sidus raamistik riiklikul, ELi ja euroala tasandil,
kasutades selleks kõiki võimalikke hoobasid, vahendeid ja poliitikaid. Nad
otsustasid, milliseid meetmeid võtta liikmesriikide tasandil, rõhutades
eelkõige kindlat kavatsust saavutada strateegia „Euroopa 2020” eesmärke ja
rakendada riigipõhiseid soovitusi.
(4)       Nõukogu võttis 6. juulil 2012
vastu soovituse Soome 2012. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse
Soome ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011-2015) kohta.
(5)       28. novembril 2012 võttis
komisjon vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi,[6] mis tähistab majanduspoliitika
koordineerimise 2013. aasta Euroopa poolaasta algust. Samuti võttis komisjon
28. novembril 2012 määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi
aruande[7],
milles nimetati Soomet ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult
analüüsida.
(6)       Euroopa Ülemkogu kiitis 14.
märtsil 2013 heaks finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve konsolideerimise
prioriteedid ning majanduskasvu hoogustamise meetmed. Ülemkogu toonitas
vajadust jätkata diferentseeritud ja majanduskasvu soodustavat eelarve
konsolideerimist, taastada tavapärased majandusele laenu andmise tingimused,
edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegelda töötuse probleemiga ja
majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust.
(7)       10. aprillil 2013 avaldas
komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Soome suhtes läbi viidud
põhjaliku analüüsi[8]
tulemused. Komisjoni analüüsi põhjal võib järeldada, et Soomes esineb
makromajanduslik tasakaalustamatus, mida tuleb jälgida ja vastavalt
poliitikameetmeid võtta. Eelkõige tuleb pöörata jätkuvalt tähelepanu
jooksevkonto positsiooni märkimisväärsele halvenemisele ja nõrkadele
ekspordinäitajatele, mis on tingitud tööstuse ümberkorraldamisest ning
kulupõhise ja mittekulupõhise konkurentsivõime teguritest.
(8)       Soome esitas 18. aprillil
2013 oma stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2012–2017 ja 2013. aasta riikliku
reformikava. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi
seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.
(9)       Tuginedes nõukogu määruse
(EÜ) nr 1466/97 kohasele 2013. aasta stabiilsusprogrammi hindamisele, on
nõukogu seisukohal, et Soome riigi rahandus on üldjoontes olnud usaldusväärne
ning et tulude suurendamiseks ja kulude kontrollimiseks on tehtud jõupingutusi,
eesmärgiga liikuda keskpika perioodi eesmärgi saavutamise suunas. Programmi
eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on usutav.
Kasvuprognoos aastaks 2013 on sarnane komisjoni kevadprognoosiga, samal ajal
kui kasvuprognoos aastaks 2014 on 0,6 protsendipunkti võrra komisjoni
prognoosist kõrgem. Programmis visandatud eelarvestrateegia eesmärk on tagada
keskvalitsuse rahanduse tasakaal ja vähendada keskvalitsuse võla suhet SKPsse
aastaks 2015. Keskpika perioodi eesmärki on programmis muudetud 0,5 %-lt
-0,5 %-le. Uus keskpika perioodi eesmärk vastab stabiilsuse ja kasvu pakti
nõuetele. Programmiga nähakse ette keskpika perioodi eesmärgi saavutamine
aastaks 2014 ja seal püsimist kuni aastani 2017. Vastavalt (ümberarvutatud)
struktuursele eelarvepositsioonile ei täitnud Soome programmis esitatud teabe
alusel 2012. aastal varasemat keskpika perioodi eesmärki ning ei täida uut
keskpika perioodi eesmärki 2013. aastal. Programmis prognoositakse
(ümberarvutatud) struktuurse eelarvepositsiooni paranemist -1 %-lt SKPst
2012. aastal -0,9 %-le SKPst 2013. aastal. Aastatel 2014−2017 jääb
see vahemikku -0,6 % ja -0,7 % SKPst. 2012. aastal suurenesid Soome
netokulud 0,4 % võrra ja see jääb allapoole kulueesmärgile kohaldatavat
viitemäära. SKP negatiivse reaalkasvu tõttu 2012. aastal peetakse vähest
struktuurilist kohandamist piisavaks. 2013. aastal paraneb Soome
(ümberarvutatud) struktuurne eelarvepositsioon ja Soome netokulud peaksid
kulueesmärgist kõrvale kalduma vaid 0,1 % võrra SKPst. Seda peetakse Soome
SKP suure negatiivse lõhe taustal asjakohaseks. 2014. aastal peaks Soome (ümberarvutatud)
struktuurne eelarvepositsioon veelgi paranema (-0,6 % SKPst), jõudes seega
piisavalt lähedale keskpika perioodi eesmärgile (ja vastavalt komisjoni
kevadprognoosile saavutab Soome selle eesmärgi 2014. aastal). See peaks tagama
vastavuse stabiilsuse ja kasvu pakti ennetusliku osaga. Valitsemissektori
konsolideeritud koguvõlg oli 2012. aastal 53 % SKPst ja jääb vastavalt
programmile alla 60 % SKPst kogu programmiperioodi jooksul. Programmis
nähakse ette võlataseme vähendamine 2016. ja 2017. aastal. Pikaajalise
jätkusuutlikkuse tagamine on eelarvepoliitika puhul jätkuvalt kõige olulisem
ülesanne. Elanikkonna vananemisega seotud mahajäämus jätkusuutlikkuses
(hõlmates pensione, tervishoidu ja pikaajalist hooldust) on teatavaks võetud ja
see vajab pidevat jälgimist.
(10)     Tootlikkuse suurenemine
avalike teenuste osutamisel ei vasta tootlikkuse kasvule majanduses laiemalt,
samal ajal aga suureneb elanikkonna vananemisest tulenev koormus. Ehkki
omavalitsusreformi käsitlevad põhimõtted on kehtestatud, jäävad omavalitsuste
ühinemised vabatahtlikuks, hoolimata sellest, et keskvalitsus pakub rahalisi
stiimuleid. Loodetakse, et käimasolev sotsiaal- ja tervishoiuteenuste reform ei
too kaasa ravipiirkondade arvu olulist vähenemist.
(11)     Rakendatud on meetmeid noorte
töötuse ja pikaajalise töötuse vähendamiseks, näiteks noortegarantii, noortele
täiskasvanutele suunatud ajutine oskuste omandamise programm ning
pikaajalistele töötutele suunatud katseprogramm. 2013. aastal täiendati neid
meetmeid täiendava rahalise toetusega õpipoisiõppele osana noortegarantiist;
meetmed on töötuse määra prognoositava suurenemise kontekstis teretulnud. Neid
meetmeid tuleb nüüd rakendada, keskendudes selgelt sihtrühmade oskuste taseme
ja tööturupositsiooni parandamisele. Eakamate töötajate tööhõive suurendamine
on oluline riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tagamiseks ja tööjõu nõudluse
rahuldamiseks tulevikus. Soome tööealine elanikkond väheneb. Kokku on lepitud
mitmes meetmes, et vähendada ennetähtaegselt pensionile jäämise võimalusi, näiteks
tõstes osalisele pensionile jäämise iga, kaotades vähendatud pensioni saamise
võimaluse ja tõstes pensioniiga pärast seda, kui inimene on olnud töötu.
Eeldatava eluea tõus on olnud aga kiirem kui 2005. aasta pensionireformi ajal
osati ette näha, mistõttu võib praegune seadusjärgne pensioniiga osutuda
edaspidi liiga madalaks ja pensionid ebapiisavaks. Oma kavas võttis valitsus
kohustuse tõsta tegelikku pensioniiga 2025. aastaks 62,4 aastani, mis jääb
oodatava eluea ja demograafiaprobleemide kontekstis madalaks. Nende
kokkulepitud tegevussuundade rakendamine on lühiajalises perspektiivis
jätkuvalt prioriteediks.
(12)     Soome teenustesektori
reguleerivad piirangud on ikka veel tõkestavad ja turu kontsentratsioon on suur
näiteks sellises olulises sektoris nagu jaekaubandus. Kavandatud muudatused
konkurentsiseaduses, mis käsitlevad toidukaupade sektoris tegutsevate
kaubandusettevõtjate valitsevat seisundit, elutervet konkurentsi edendava
programmi eesmärgid seoses kõnealuse sektori põhjalikuma järelevalvega ning
tarbetute konkurentsikitsenduste kaotamine (näiteks ruumilist planeerimist ja
ehitamist käsitlevad piirangud) peaksid aitama tegeleda nende probleemidega.
Soome konkurentsiameti ja tarbijakaitseameti ühinemine, millega kaasneb ka
suurem eelarve ja laiemad volitused, et tagada konkurentsi erapooletus avaliku
ja erasektori ettevõtjate vahel, peaks samuti parandama konkurentsipoliitika
tõhusust ja sellest tulenevat kasu üldises plaanis. Konkurentsiõiguse rikkumise
eest määratavad trahvid on Soomes tavapäraselt olnud madalad. 2013. aastaks
kavandatud ülevaade peaks andma aluse uute reformide läbiviimiseks, et
suurendada nende hoiatavat mõju.
(13)     Tootlikkuse kasv Soomes jääb
endiselt maha palgakasvust, samal ajal kui rahvusvaheline konkurents on
nõrgenenud, nagu ilmneb Soome ekspordi turuosa vähenemisest. Kuigi
investeeringud teadus-, arendustegevusse ja innovatsiooni on jätkuvalt suured,
on kriitilise tähtsusega küsimus tõhusus, millega teadusuuringute tulemused
muudetakse innovatsiooniks ja uuteks kiiresti arenevateks ettevõteteks, mis
võivad siseneda kiiresti kasvavatele eksporditurgudele ja suurendada Soome
rahvusvahelist konkurentsivõimet. Lühiajalises perspektiivis peaks Soome
rakendama hiljuti vastu võetud tegevuspõhimõtted ja meetmed, et parandada teadus-
ja innovatsioonisüsteemi (näiteks uus tegevuskava), ning pakkuda vajaduse
korral välja uued reformid, mis tuginevad olemasolevatele hindamistele ja
praegu koostamisel olevale prognoosiaruandele. Energia ja tööjõu hinnad on
nende sisendhindade hulgas, mis suurendavad Soome tootjate kulusid. Viimastel
aastatel toimunud palgakasv on olnud 2013. aastal lõppeva kehtiva kolmepoolse
palgakokkuleppe tõttu tagasihoidlik. Seetõttu on murettekitav, et
sotsiaalpartnerid ei ole uut kokkulepet veel sõlminud.
(14)     Komisjon hindas Euroopa
poolaasta raames põhjalikult Soome majanduspoliitikat. Hinnati
stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava ning esitati põhjalik analüüs.
Hindamisel on arvesse võetud nende dokumentide asjakohasust Soome eelarve- ja
sotsiaal-majanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust
ELi eeskirjadele ja juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada ELi üldist
majandusjuhtimist, lisades ELi tasandi panuse tulevastesse riiklikesse
otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad
soovitustes 1–5.
(15)     Võttes arvesse kõnealust
hinnangut, on nõukogu Soome stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus[9] selle kohta kajastub eelkõige
soovituses 1.
(16)     Võttes arvesse komisjoni
põhjalikku analüüsi ja kõnealust hindamist, on nõukogu läbi vaadanud riikliku
reformikava ja stabiilsusprogrammi. Määruse (EL) nr 1176/2011
(makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta)
artikli 6 alusel tehtud nõukogu soovitused kajastuvad allpool esitatud
soovitustes 3, 4 ja 5.
(17)     Komisjon on Euroopa poolaasta raames hinnanud põhjalikult ka kogu
euroala majanduspoliitikat. Sellele tuginedes on nõukogu esitanud konkreetsed
soovitused liikmesriikidele, kelle vääringuks on euro. Ka Soome peaks tagama
kõnealuste soovituste täieliku ja õigeaegse rakendamise,
SOOVITAB Soomel võtta ajavahemikus
2013–2014 järgmisi meetmeid:
1.           Jätkata majanduskasvu
soodustavat eelarvepoliitikat ja säilitada vastavalt kavandatule usaldusväärne
eelarveseisund, tagades programmiperioodi jooksul keskpika perioodi eesmärgi
täitmise. Hinnata ka edaspidi igal aastal jätkusuutlikkuses esinevat
mahajäämust, mis on seotud elanikkonna vananemisega, ning kohandada riigi
tulusid ja kulusid vastavalt pikaajalistele eesmärkidele ja vajadustele. Tagada
pikaajalise hoolduse kulutõhusus ja jätkusuutlikkus ning pöörata senisest enam
tähelepanu ennetusele, rehabiliteerimisele ja iseseisvale elamisele.
2.           Tagada omavalitsusstruktuuri
käsitlevate käimasolevate haldusreformide tulemuslik rakendamine, et suurendada
tõhusust ja kulude kokkuhoidu avalike teenuste, sealhulgas sotsiaal- ja
tervishoiuteenuste osutamisel.
3.           Võtta täiendavaid meetmeid
eakamate töötajate tööhõive parandamiseks, sealhulgas parandades nende tööalast
konkurentsivõimet ja vähendades ennetähtaegselt pensionile jäämise võimalusi,
ning viia minimaalne seadusjärgne pensioniiga vastavusse eeldatava eluea
pikenemisega. Rakendada ja jälgida tähelepanelikult käimasolevate meetmete mõju
noorte ja pikaajaliste töötute tööturupositsiooni parandamisele, keskendudes
eelkõige tööks vajalike oskuste arendamisele.
4.           Jätkata konkurentsi
suurendamist toote- ja teenusteturgudel, eelkõige jaemüügisektoris, rakendades
elutervet konkurentsi edendavat uut programmi.
5.           Suurendada Soome suutlikkust
pakkuda uuenduslikke tooteid ja teenuseid ning asutada kiire arenguga
ettevõtteid kiiresti muutuvas keskkonnas ning jätkata tööstuse mitmekesistamist
vähem energiamahukate sektorite suunas. Toetada praeguse aeglase majanduskasvu
kontekstis reaalpalga ja tootlikkuse suundumuste vastavusseviimist, tunnustades
samal ajal täielikult sotsiaalpartnerite rolli ja järgides riiklikke tavasid.
Brüssel,
                                                                       Nõukogu
nimel
                                                                       eesistuja
[1]               EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.
[2]               ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.
[3]               COM(2013) 376 (final).
[4]               P7_TA(2013)0052 ja P7_TA(2013)0053.
[5]               Nõukogu otsus 2013/208/EL, 22. aprill 2013.
[6]               COM(2012) 750 (final).
[7]               COM(2012) 751 (final).
[8]               SWD(2013) 123 (final).
[9]               Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5
lõikele 2.


title: Euroopa keskpanga soovitus, 25. veebruar 2011 , Euroopa Liidu Nõukogule Belgia keskpanga välisaudiitorite kohta (EKP/2011/1)

text:
               2.3.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 67/1

         EUROOPA KESKPANGA SOOVITUS,
   25. veebruar 2011,
   Euroopa Liidu Nõukogule Belgia keskpanga välisaudiitorite kohta
   (EKP/2011/1)
   2011/C 67/01
   EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artiklit 27.1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Euroopa Keskpanga (EKP) ja riikide keskpankade raamatupidamist auditeerivad sõltumatud välisaudiitorid, keda soovitab EKP nõukogu ja kiidab heaks Euroopa Liidu Nõukogu.

               (2)

               Seniste Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique (Belgia keskpanga) audiitorite volitused lõpevad pärast 2010. majandusaasta auditeerimist. Seetõttu tuleb välisaudiitorid ametisse määrata alates 2011. majandusaastast.

               (3)

               Majandusaastateks 2011 kuni 2013 on Belgia keskpank valinud oma välisaudiitoriks Ernst & Young Bedrijfsrevisoren/Réviseurs d’entreprises ning seda võib pikendada üks kord majandusaastateks 2014 kuni 2016,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:
   Majandusaastateks 2011 kuni 2013, võimalusega pikendada seda üks kord majandusaastateks 2014 kuni 2016, tuleks määrata Belgia keskpanga välisaudiitoriks Ernst & Young Bedrijfsrevisoren/Réviseurs d’entreprises.

      Frankfurt Maini ääres, 25. veebruar 2011

            EKP president

         Jean-Claude TRICHET