               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,24.3.2021
            COM(2021) 136 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU OTSUS,
            millega antakse komisjonile luba pidada liidu nimel läbirääkimisi Euroopa floora ja fauna ning nende kasvu- ja elupaikade kaitse konventsiooni (Berni konventsioon) muudatuste üle

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

                  Euroopa floora ja fauna ning nende kasvu- ja elupaikade kaitse konventsiooni (edaspidi „konventsioon“) eesmärk on kaitsta Euroopa floorat ja faunat ning nende looduslikke kasvu- ja elupaiku eelkõige selliste liikide puhul, kelle kaitsmine nõuab mitme riigi koostööd. See on valitsustevaheline lepe, mis sõlmiti Euroopa Nõukogu egiidi all. Konventsioon jõustus 1. juunil 1982.

                  Euroopa Liit on kõnealuse konventsiooni osaline alates 1. septembrist 1982
                     1
                  . Praeguseks on konventsioonil 51 osalist, sealhulgas kõik ELi liikmesriigid.

               Euroopa Nõukogu tavapärane eraldis Berni konventsioonile on aastate jooksul järk-järgult vähenenud, mistõttu ei ole võimalik tagada konventsiooni toimimist ilma selle osaliste märkimisväärsete vabatahtlike makseteta, kuid need on samuti vähenemas. Seetõttu on oluline luua konventsiooni jaoks usaldusväärne rahastamisallikas.

               Vastavalt alalise komitee 39. koosolekul 6. detsembril 2019. aastal vastu võetud resolutsioonile nr 9 (2019) (Berni konventsiooni rahastamise kohta, millega algatati konventsiooniosaliste kohustuslike osamaksete uue süsteemi loomine) loodi istungitevaheline ekspertide töörühm, et aidata sekretariaadil esitada ettepanekuid finantsklauslite lisamiseks Berni konventsiooni artiklite muutmise teel ja laiendatud osalise kokkuleppe sõlmimiseks, mida arutatakse alalise komitee 40. koosolekul.

               Alalise komitee 39. koosolekul loodud istungitevahelise ekspertide töörühma töö tulemustele tuginedes arutas alaline komitee 40. koosolekul kaht täiendavat ettepanekut rahastamisküsimuse lahendamiseks. Kõnealusel koosolekul võeti vastu otsus toetada laiendatud osalise kokkuleppe sõlmimist. Seoses ettepanekuga muuta Berni konventsiooni, et lisada sellesse finantsklauslid, nõustus alaline komitee pärast seda, kui liit ja selle liikmesriigid olid teinud avalduse, et enne otsuse tegemist
                  2
                on vaja pidada täiendavaid sisearutelusid, ilma vastuväideteta lükkama edasi otsuse tegemise konventsiooni võimaliku muutmise kohta kuni oma 41. koosolekuni.

                  Alalise komitee 40. koosolekuks esitatud ettepaneku kohaselt võetaks konventsiooni muudatusega kasutusele kohustusliku osamakse kehtestamise mehhanism. Esialgses tekstis ei tehtud siiski vahet põhieelarve ja programmilise eelarve vahel ega täpsustatud kohaldatavate osamaksete suurust. Läbivaadatud muudatusettepaneku üle peetakse läbirääkimisi istungitevahelises töörühmas, mis tegutseb kogu 2021. aasta jooksul enne otsuse vastuvõtmist alalise komitee 41. koosolekul. Liit peaks nendes läbirääkimistes aktiivselt osalema.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Kohustuslike osamaksete süsteemi kehtestamine kõnealuse konventsiooni puhul oleks kooskõlas teistes valdkondades järgitava poliitikaga. Liit osaleb paljudes mitmepoolsetes keskkonnalepingutes, mille raames ta teeb lepingu nõuete ja/või lepingu sätete põhjal vastu võetud finantseeskirjade alusel kohustuslikke osamakseid. Nende lepingute puhul eristatakse tavaliselt põhieelarvet ja programmilist eelarvet, kusjuures kohustuslikke osamakseid tehakse ainult esimesse. Konventsiooni muutmise ettepanekus ei selgitata aga, et loodava mehhanismi puhul järgitaks seda tava. Kavandatavas muudatuses ei täpsustata ka kohaldatavate osamaksete määra. Muude mitmepoolsete keskkonnalepingute puhul ei ületa liidu osamakse tavaliselt 2,5 % osamaksete kogusummast.

                  Seepärast on asjakohane, et liit tagab, et osalised ei ole kohustatud tegema makseid programmilisse eelarvesse ja et liidu osamakse suuruseks ei saa määrata rohkem kui 2,5 % eelarvest.

                  Käesolev soovitus on täielikult kooskõlas nõukogu otsusega 2020/1830 liidu seisukoha kohta konventsiooni alalise komitee 40. koosolekul
                     3
                  , ja tuleneb sellest.

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  Käesolev ettepanek on kooskõlas liidu eesmärkidega, mis on seotud keskkonna ja rahvusvaheliste suhetega.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 3 on sätestatud, et komisjon annab soovitusi nõukogule, kes võtab vastu otsuse, millega antakse luba alustada läbirääkimisi ja nimetatakse liidu läbirääkija. Nõukogu võib vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikele 4 anda läbirääkijale juhiseid.

                  Võttes arvesse, et läbirääkimised käsitlevad õigusakti, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku, ei saa siin ELi toimimise lepingu artikli 218 lõiget 9 kohaldada.

                  Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõiked 3 ja 4.

               Kavandatava akti põhieesmärk ja sisu on seotud keskkonnaga.

                  Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 192 lõige 1.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

                  Keskkond on ELi toimimise lepingu artikli 192 kohaselt jagatud pädevus. Kõnealuse keskkonnakonventsiooni rahastamine hõlmab liidu ja liikmesriikide jagatud pädevust seoses nende vastavate osamaksetega konventsiooniosalistena. Seetõttu peab liit selles osalema.

               •Proportsionaalsus

                  Nõukogu otsust on vaja selleks, et liit saaks osaleda nendes läbirääkimistes, mis on olulised prognoositava finantsbaasi loomiseks konventsiooni jaoks, mille osaline liit on.

               •Vahendi valik

                  Vahendi valik on sätestatud ELi toimimise lepingu artikli 218 lõigetes 3 ja 4.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

                  Ei kohaldata.

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Ei kohaldata.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

                  Ei kohaldata.

               •Mõju hindamine

                  Ei kohaldata.

               •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

                  Ei kohaldata.

               •Põhiõigused

                  Ei kohaldata.

               4.MÕJU EELARVELE

                  Praegu eraldab liit soovitusliku vabatahtlike osamaksete skaala alusel Berni konventsioonile 24 700 eurot aastas. Kohustuslik osamakse suurusega 2,5 % põhieelarvest ei ületaks tõenäoliselt seda summat, seega ei ole käesoleval algatusel mõju eelarvele.

               5.MUU TEAVE

               •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

                  Läbirääkimisjuhised tuleks avalikustada kohe pärast nende vastuvõtmist.

               •Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul)

                  Ei kohaldata.

               •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

                  Ei kohaldata.

               Soovitus:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega antakse komisjonile luba pidada liidu nimel läbirääkimisi Euroopa floora ja fauna ning nende kasvu- ja elupaikade kaitse konventsiooni (Berni konventsioon) muudatuste üle

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 218 lõikeid 3 ja 4,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

               ARVESTADES, et on tehtud ettepanek muuta Euroopa floora ja fauna ning nende kasvu- ja elupaikade kaitse konventsiooni
                  4
                (Berni konventsioon), et lisada sellesse finantsklauslid,

               ARVESTADES, et on vaja tagada, et see muudatus on kooskõlas liidu õigusaktide ja huvidega, eelkõige, et liitu ei kohustata panustama rohkem kui 2,5 % osamaksete kogusummast,

               ARVESTADES, et komisjonile tuleks anda volitused pidada Euroopa Liidu nimel läbirääkimisi konventsiooni muudatuste üle,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               (1)Komisjonile antakse luba pidada liidu nimel läbirääkimisi Euroopa floora ja fauna ning nende kasvu- ja elupaikade kaitse konventsiooni (Berni konventsioon) muudatuste üle, millega kehtestatakse konventsiooniosaliste uus kohustuslike osamaksete süsteem, konventsiooni alalise komitee koosolekutel ja asjakohase istungitevahelise ekspertide töörühma koosolekutel.

               (2)Komisjon peab läbirääkimisi liidu nimel, konsulteerides [erikomiteega, mille nime lisab nõukogu], ja järgib käesoleva otsuse lisas esitatud läbirääkimisjuhiseid.

               (3)Niivõrd, kuivõrd lõikes 1 osutatud muudatuste sisu kuulub liidu ja selle liikmesriikide jagatud pädevusse, peaksid komisjon ja liikmesriigid tegema läbirääkimiste käigus tihedat koostööd, et tagada ühtsus liidu ja selle liikmesriikide esindamisel rahvusvahelisel tasandil.

               (4)Komisjon teatab nõukogule läbirääkimiste tulemustest ning vajaduse korral ka probleemidest, mis võivad läbirääkimiste käigus ette tulla.

               Artikkel 2

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        Nõukogu 3. detsembri 1981. aasta otsus 82/72/EMÜ Euroopa floora ja fauna ning nende kasvu- ja elupaikade kaitse konventsiooni sõlmimise kohta (EÜT L 38, 10.2.1982, lk 1).

                     (2)

                        Vt ka nõukogu 27. novembri 2020. aasta otsus (EL) 2020/1830 Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta Euroopa floora ja fauna ning nende kasvu- ja elupaikade kaitse konventsiooni (Berni konventsioon) alalise komitee 40. istungil (ELT L 409, 4.12.2020, lk 34).

                     (3)

                        Samas.

                     (4)

                        Nõukogu 3. detsembri 1981. aasta otsus 82/72/EMÜ Euroopa floora ja fauna ning nende kasvu- ja elupaikade kaitse konventsiooni sõlmimise kohta (EÜT L 38, 10.2.1982, lk 1).

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,24.3.2021
            COM(2021) 136 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Soovitus: NÕUKOGU OTSUS,
            millega antakse komisjonile luba pidada liidu nimel läbirääkimisi Euroopa floora ja fauna ning nende kasvu- ja elupaikade kaitse konventsiooni (Berni konventsioon) muudatuste üle

               LISA

               Juhised läbirääkimiste pidamiseks Euroopa floora ja fauna ning nende kasvu- ja elupaikade kaitse konventsiooni (Berni konventsioon) muudatuste üle

               (1)Komisjon peaks püüdma tagada, et kokkulepe, mille alusel muudetakse Euroopa floora ja fauna ning nende kasvu- ja elupaikade kaitse konventsiooni (Berni konventsioon) ja selle kohaldamist, on kooskõlas Euroopa Liidu asjakohaste õigusaktidega ja poliitikasuundadega, eelkõige liidu õigusaktidega looduse ja bioloogilise mitmekesisuse valdkonnas,
                  1
                samuti liidu kohustustega, mis tulenevad muudest asjakohastest mitmepoolsetest keskkonnalepingutest.

               (2)Seoses ettepanekutega muuta Euroopa floora ja fauna ning nende kasvu- ja elupaikade kaitse konventsiooni (Berni konventsioon), et lisada sellesse kohustuslik rahaline osamakse, peaks komisjon osalema läbirääkimistes selle üle, kuidas kõige paremini lahendada konventsiooni jaoks kindla ja prognoositava finantsbaasi loomise küsimus, ning püüdma kooskõlas liidu seisukohaga tagada, et

               (a)muudatusega ei kehtestata kohustuslikku osamakset programmilisse eelarvesse;

               (b)muudatuse tulemusena ei ületa liidu osamakse 2,5 % osamaksete kogusummast;

               (c)muudatus ei mõjuta konventsiooniosaliste praeguseid konventsioonist tulenevaid kohustusi.

               (3)Komisjon peaks pidama läbirääkimisi kooskõlas asjakohaste kehtivate Euroopa Liidu õigusaktidega või liidu seisukohtadega, mis on kokku lepitud spetsiaalselt kõnealuste läbirääkimiste jaoks käesoleva nõukogu otsuse artikli 1 lõikes 2 osutatud, liikmesriikide esindajatest koosnevas erikomitees või nõukogus.

               (4)Komisjon peaks andma nõukogule aru läbirääkimiste tulemustest ning vajaduse korral ka probleemidest, mis võivad läbirääkimiste käigus ette tulla.

                     (1)

                        Eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta, nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta määrus (EL) nr 1143/2014 looduslikku tasakaalu ohustavate võõrliikide sissetoomise ja levimise ennetamise ja ohjamise kohta.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,20.11.2019
            COM(2019) 912 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            mis esitatakse eesmärgiga korrigeerida Rumeenias märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast
            {SWD(2019) 932 final}

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               mis esitatakse eesmärgiga korrigeerida Rumeenias märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 10 lõike 2 teist lõiku,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

               ning arvestades järgmist:

               (1)Aluslepingu artikli 121 kohaselt peavad liikmesriigid selleks, et vältida valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi teket, edendama majanduspoliitika koordineerimise ja mitmepoolse järelevalve kaudu keskpikas perspektiivis riigi rahanduse usaldusväärsust.

               (2)Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, mis on vajalik hinnastabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva jätkusuutliku majanduskasvu tagamiseks.

               (3)Juunis 2017 ja juunis 2018 leidis nõukogu kooskõlas aluslepingu artikli 121 lõikega 4, et Rumeenias oli vastavalt 2016. ja 2017. aastal esinenud märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgist ja selle saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast. Kindlaks tehtud märkimisväärsete kõrvalekallete tõttu esitas nõukogu 16. juunil 2017
                  2
                ja 22. juunil 2018
                  3
                Rumeeniale soovitused võtta vajalikud poliitilised meetmed, et kõrvalekalded korrigeerida. Seejärel leidis nõukogu, et Rumeenia ei olnud võtnud kõnealuste soovituste järgimiseks tõhusaid meetmeid, ja esitas vastavalt 5. detsembril 2017
                  4
                ja 4. detsembril 2018
                  5
                muudetud soovitused. Seejärel leidis nõukogu, et Rumeenia ei olnud võtnud ka nende soovituste järgimiseks tõhusaid meetmeid.

               (4)14. juunil 2019 otsustas nõukogu, et Rumeenias oli 2018. aastal jälle esinenud märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, ning esitas Rumeeniale soovituse võtta vajalikud meetmed, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär
                  6
                ei ületaks 2019. aastal 4,5 % ja 2020. aastal 5,1 %, mis vastab 2019. aastal struktuursele kohandusele 1 % sisemajanduse koguproduktist (SKP) ja 2020. aastal kohandusele 0,75 % SKPst
                  7
               . Nõukogu soovitas ka, et Rumeenia kasutaks eelarvepuudujäägi vähendamiseks juhuslikku tulu, eelarve konsolideerimise meetmed peaksid aga tagama valitsemissektori struktuurse eelarvepositsiooni püsiva paranemise majanduskasvu soodustaval viisil. Nõukogu seadis Rumeeniale kõnealuse soovituse järgimiseks võetud meetmetest aruandmise tähtpäevaks 15. oktoobri 2019.

               (5)9. juulil 2019 soovitas nõukogu, et Rumeenia tagaks 2019. ja 2020. aastal nõukogu 14. juuni 2019. aasta soovituse järgimise, et korrigeerida märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast
                  8
               .

               (6)25. septembril 2019 tegi komisjon Rumeeniasse kohapealse kontrolli eesmärgil määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli -11 lõike 2 alusel tõhustatud järelevalvemissiooni. Komisjon edastas esialgsed tulemused tähelepanekute esitamiseks Rumeenia ametiasutustele ja esitas need seejärel [20. novembril] 2019 nõukogule. Tulemused avalikustati.

               (7)15. oktoobril 2019 esitasid Rumeenia ametiasutused aruande nõukogu 14. juuni 2019. aasta soovituse järgimiseks võetud tõhusate meetmete kohta. Aruandes esitatud ametiasutuste teabe ja komisjoni 2019. aasta sügisprognoosil põhineva üldhinnangu alusel järeldas nõukogu 20. novembril 2019, et Rumeenia ei ole võtnud nõukogu 14. juuni 2019. aasta soovituse järgimiseks tõhusaid meetmeid.

               (8)Kuna Rumeenia ei ole võtnud tõhusaid meetmeid ja tal on tekkinud suur kumulatiivne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks vajalikust kohandamiskavast, on asjakohane esitada Rumeeniale ELi toimimise lepingu artikli 121 lõike 4 alusel muudetud soovitus vajalike asjakohaste meetmete kohta.

               (9)Komisjoni 2019. aasta sügisprognoosi alusel halveneb Rumeenia struktuurne eelarvepositsioon nii 2019. kui ka 2020. aastal 0,8 % SKPst. Sellest tulenevalt prognoositakse, et 2019. ja 2020. aastal jääb struktuurse eelarvepuudujäägi puhul keskpika perioodi eelarve-eesmärgist (1,0 % SKPst) puudu vastavalt 2,5 % ja 3,4 % SKPst.

               (10)Selleks et Rumeenia asuks varasemate kõrvalekallete järel taas järgima asjakohast kohandamiskava, tuleks tal teha täiendav kohandus lisaks nõukogu 14. juuli 2019. aasta soovituses 2020. aastaks soovitatud aastasele struktuursele kohandusele 0,75 % SKPst. Võttes arvesse keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks vajalikust kohandamiskavast tekkinud kumulatiivse kõrvalekalde ulatust, peaks täiendav kohandus olema 0,25 % SKPst. See kiirendaks lähenemist keskpika perioodi eelarve-eesmärgile, seadmata samas ohtu majanduskasvu.

               (11)Komisjoni 2019. aasta sügisprognoosi alusel ulatub valitsemissektori puudujääk 2019. aastal 3,6 %ni ja 2020. aastal 4,4 %ni, mis ületab aluslepingus sätestatud kontrollväärtust (3 % SKPst). Nõutav täiendav struktuurne kohandus tagaks ka selle, et Rumeenia peaks 2020. aastal kinni aluslepingus sätestatud kontrollväärtusest 3 % SKPst.

               (12)Komisjoni 2019. aasta sügisprognoosi kohaselt eeldab 2020. aastal nõutav struktuurse eelarvepositsiooni paranemine mahus 1,0 % SKPst, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär ei ületa samal ajal 4,4 %.

               (13)Komisjoni 2019. aasta sügisprognoosi alusel halveneb struktuurne eelarvepositsioon 2020. aastal 0,8 % SKPst. Seega tuleb struktuurse eelarvepositsiooni parandamiseks 1,0 % SKPst võtta vastu meetmeid, mis parandaksid struktuurset eelarvet kokku 1,8 % SKPst, võrreldes komisjoni 2019. aasta sügisprognoosi praeguse baasstsenaariumiga.

               (14)Kuna varasemaid soovitusi korrigeerida kindlaks tehtud märkimisväärne kõrvalekalle ei ole täidetud ja on oht ületada aluslepingus sätestatud kontrollväärtust, on vaja võtta kiiresti meetmeid, et muuta Rumeenia eelarvepoliitika taas konservatiivseks.

               (15)Soovitatud eelarve-eesmärkide saavutamiseks on oluline, et Rumeenia võtaks vastu vajalikud meetmed, rakendaks need järjekindlalt ja jälgiks tähelepanelikult jooksvate kulude arengut.

               (16)Käesolevas soovituses esitatud nõuded asendavad nõukogu 14. juuni 2019. aasta soovituses esitatud vastavad nõuded.

               (17)Rumeenia peaks teatama nõukogule meetmetest, mille ta on võtnud vastusena käesolevale soovitusele, 15. aprilliks 2020; seda võib teha määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 7 kohaselt esitatavas lähenemisprogrammis.

               (18)On asjakohane, et käesolev soovitus avalikustatakse,

               SOOVITAB RUMEENIAL:

               (1)võtta vajalikud meetmed, millega tagada, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär ei ületa 2020. aastal 4,4 %, mis vastab struktuursele kohandusele 1,0 % SKPst aastas, asudes seega ellu viima liikmesriigi keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavat kohandamiskava;

               (2)kasutada kogu juhuslik tulu eelarvepuudujäägi vähendamiseks; eelarve konsolideerimise meetmed peaksid tagama valitsemissektori struktuurse eelarvepositsiooni püsiva paranemise majanduskasvu soodustaval viisil;

               (3)teatada 15. aprilliks 2020 nõukogule meetmetest, mille ta on võtnud käesoleva soovituse järgimiseks. Aruandes tuleks esitada piisavalt täpselt kirjeldatud ja usutavalt teatavaks tehtud meetmed, mida võetakse nõutava kohandamiskava järgimiseks, sealhulgas nende kõigi mõju eelarvele ning 2020. aasta ajakohastatud ja üksikasjalik eelarveprognoos.

               Käesolev soovitus on adresseeritud Rumeeniale.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)

                        ELT C 216, 6.7.2017, lk 1.

                     (3)

                        ELT C 223, 27.6.2018, lk 3.

                     (4)

                        ELT C 439, 20.12.2017, lk 1

                     (5)

                        ELT C 460, 21.12.2018, lk 1.

                     (6)

                        Valitsemissektori esmaste netokulude saamiseks arvatakse valitsemissektori kogukuludest maha intressikulud, liidu programmidele tehtavad kulutused, mis kaetakse täielikult liidu vahenditest saadavatest tuludest, ja kaalutlusõigusevälised muudatused töötuskindlustushüvitise kuludes. Valitsemissektori rahastatud kapitali kogumahutus põhivarasse on jaotatud nelja aasta peale. Kaalutlusõigusel põhinevad tulumeetmed või õigusaktidekohane tulude suurendamine arvatakse sisse. Ühekordsed tulu- ja kulumeetmed arvatakse välja.

                     (7)

                        ELT C 210, 21.6.2019, lk 1.

                     (8)

                        ELT C 301, 5.9.2019, lk 135.


               EUROOPA KOMISJON
            Strasbourg, 17.12.2019
            COM(2019) 652 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS
            euroala majanduspoliitika kohta
            {SWD(2019) 631 final}

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS

               euroala majanduspoliitika kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 136 koostoimes artikli 121 lõikega 2,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 5 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta,
                  2
                eriti selle artikli 6 lõiget 1,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroala majanduskasv jätkub, kuid väljavaadet ohustavad omavahel seotud riskid ja silmapiiril on ebakindlus. Lisaks on oht, et majanduskasv jääb veel pikemaks ajaks aeglaseks ja esineb inflatsioon, mis on tingitud väikesest tootlikkusest ja elanikkonna vananemisest. SKP lõhe muutus pärast 2017. aastat positiivseks ja moodustas 2018. aastal potentsiaalsest SKPst 0,7 %, kuid potentsiaalne majanduskasv peaks jääma kriisieelsest tasemest allapoole
                  3
               . Alusinflatsioon oli 2018. aastal vahemikus 1–1½ % ja peaks 2019., 2020. ja 2021. aastal jääma ligikaudu 1½ % juurde. Tööturu näitajad paranevad jätkuvalt, kuigi aeglasemalt, ning tööhõive kasv peaks prognooside kohaselt veelgi aeglustuma; püsivad töökohtade kvaliteediga seotud probleemid. Nominaalpalkade kasv, mis jäi mitu aastat alla 2,0 %, on stabiliseerunud ja oli 2018. aastal ligikaudu 2¼ %, peaks 2019. aastal küündima ligikaudu 2½ %ni ja langema 2020.–2021. aastal tagasi 2¼ % tasemele. Kuigi tööturutingimused on head, on reaalpalga kasv kiirenenud aeglaselt ja püsib madalal tasemel: 2018. ja 2019. aastal alla 1 % ning 2020. ja 2021. aastal prognooside kohaselt vastavalt 0,7 % ja 0,8 %. Euroala jooksevkonto ülejääk peaks vähenema. Puudujäägiga liikmesriikides on jooksevkonto puudujääk vähenenud või on tekkinud jooksevkonto ülejääk, kuigi neil on jätkuvalt suur negatiivne rahvusvaheline netoinvesteerimispositsioon
                  4
               . Mõnes liikmesriigis on samal ajal aga jätkuvalt püsivalt suur jooksevkonto ülejääk, mistõttu suurenevad ka nende rahvusvahelised netoinvesteerimispositsioonid. Euroalal mõjutavad jooksevkonto dünaamikat nõrgenev välisnõudlus, eelkõige ekspordile orienteeritud liikmesriikides, kus on suur jooksevkonto ülejääk ja mis on välisest ekspordinõudlusest suures sõltuvuses.

               (2)Kasvupotentsiaali suurendamine, tagades samal ajal keskkonnasäästlikkuse ja sotsiaalkestlikkuse ning edendades euroala liikmesriikide hulgas reaalset lähenemist, eeldab struktuurireforme kestliku majanduskasvu soodustamiseks ja investeeringuid materiaalsesse ja immateriaalsesse kapitali, mis suurendaksid tootlikkust. See aitaks eelkõige neid liikmesriike, mille kasvupotentsiaal on euroala keskmisest selgelt väiksem. See oleks vajalik ka selle ärahoidmiseks, et euroalal algab pikem periood, mida iseloomustab aeglane potentsiaalne majanduskasv ja väike tootlikkus, aeglane hinnainflatsioon ja palgakasv ning suurenev ebavõrdsus. Reformid ja investeeringud on endiselt äärmiselt olulised, et taastada euroalal kasvuhoog, ületada keskpikas ja pikas perspektiivis tugevam surve, mis tuleneb muu hulgas halvenevast demograafilisest olukorrast, ning edendada üleminekut kestlikule majandusele, aidates euroalal ja selle liikmesriikidel saavutada ÜRO kestliku arengu eesmärgid.

               (3)Ilmnema on hakanud kliimamuutuste majanduslik mõju, mis on tänapäeval üks suurimaid maailmamajandust, finantssüsteeme ja ühiskonda ohustavaid süsteemseid riske. Maailmamajandust ohustavad üha rohkem kliimamuutustest ja laiemalt keskkonnaseisundi halvenemisest tulenevad riskid, mis avaldavad mõju ühiskonna kõige haavatavamatele rühmadele. Kui asjakohaseid meetmeid ei rakendata, võivad neil olla negatiivsed tagajärjed majanduse vastupanuvõimele, kaasatusele ja pikaajalisele kasvupotentsiaalile. Seetõttu on oluline teha investeeringuid ning luua regulatiivsed ja finantstingimused korrakohaseks üleminekuks kestlikule majandusele. Kui keskkonna- ja kliimaprobleeme käsitletakse õigesti, annavad need võimaluse taaselavdada Euroopa majandust ja suunata seda kestliku arengu poole. Sellise suundumuse toetamiseks on komisjon esitanud Euroopa rohelise kokkuleppe, mis on Euroopa majanduskasvu strateegia ja mis sisaldab Euroopa esimest kliimaalast õigusakti, milles on sätestatud 2050. aasta kliimaneutraalsuse eesmärk. Üleminekus rohelisele majandusele tuleb aga arvesse võtta mõju ühiskonna eri osadele. Majanduse kestlikuks muutmiseks tehtavate investeeringutega peavad kaasnema investeeringud oskustesse ja töökoha vahetamise toetamisse, et tagada, et tehnoloogilistest muutustest saavad kasu kõik kodanikud, eelkõige aga inimesed sektorites ja piirkondades, mis on üleminekus rohelisele majandusele ja digitaaltehnoloogiale maha jäänud.

               (4)Avaliku ja erasektori vahendite kaasamine, et investeerida üleminekusse rohelisele majandusele ja digitaaltehnoloogiale, võib aidata hoida lühikeses perspektiivis majanduskasvu ja tulla toime majanduse pikaajaliste probleemidega. Digipööre võib pakkuda võimalusi seoses tootlikkuse, majanduskasvu ja töökohtade loomisega, kuid võib tekitada ka raskusi, eelkõige madalama kvalifikatsiooniga töötajatele, kellel ei ole oskusi uue tehnoloogiaga töötamiseks. Asjaolu, et euroala liikmesriikides toimub üleminek digitaalmajandusele erineva kiirusega, võib kujutada märkimisväärset riski lähenemisele ja makromajanduslikule stabiilsusele. Seda võivad suurendada tugevad aglomeratsioonimõjud, millest saavad sageli kasu suured linnad, ja võitja-võtab-kõik-põhimõte, mis digitaaltehnoloogia valdkonnas sageli valitseb. See võib suurendada ebavõrdsust ja avaldada lähenemisele kahjulikku mõju. Investeeringute eesmärk peaks olema teadusuuringute ja innovatsiooni edendamine ning majanduses innovatsiooni ulatuslikum levitamine.

               (5)Koordineeritum investeerimisstrateegia koos suuremate reformipüüdlustega euroala tasandil aitaks toetada majanduskasvu ja reageerida pikaajalistele väljakutsetele, nagu kliimamuutustega seotud üleminek ja tehnoloogiline pööre. Lähenemise ja konkurentsivõime eelarvelise toetusvahendiga, mis on reformide tugiprogrammi osa, antaks euroala liikmesriikidele rahalist toetust reformide ja investeeringute pakettide rakendamiseks. Programmiga „InvestEU“, millega toetatakse ka kestliku Euroopa investeerimiskava, soovitakse kaasata vähemalt 650 miljardit eurot lisainvesteeringuid ELis innovatsiooni ja töökohtade loomise edasiseks edendamiseks, muu hulgas rahastades jätkusuutlikku taristut. Ühtekuuluvuspoliitika vahenditel, mis on olulised regioonide ja maapiirkondade toetamisel, on oluline osa ka kliimamuutustega seotud üleminekus ja tehnoloogilises pöördes, kuna nendega edendatakse kestlikku arengut. Kõigist Euroopa Investeerimispanga eraldatavatest vahenditest on juba praegu nähtud 25 % ette kliimainvesteeringuteks ja pank on andnud teada kavatsusest seda kahekordistada. Liidu jätkusuutlikkuse eesmärkide saavutamiseks oleks oluline viia investeerimisprojektid ellu riiklikul ja sellest madalamal tasandil, kus tegeldakse kliimamuutustega kohanemise ja nende mõju leevendamise, energiasüsteemi ümberkujundamise, CO2-heite vähendamise või ringmajandusega. Investeerimine võrguteenuste sektorisse ja taristusse võib aidata parandada euroala konkurentsivõimet ja soodustada üleminekut säästvamale transpordile. Lisaks on investeerimine immateriaalsesse varasse, nagu teadus- ja arendustegevus ning oskused, äärmiselt oluline, et valmistada euroala tööturgu ette eelseisvateks väljakutseteks.

               (6)Viimaste aastate majanduskasvu mõju ei ole avaldunud liikmesriikides ega piirkondade ja riikide lõikes ühtlaselt. Kasutatav tulu on hiljuti suurenenud, kuid on mitmes euroala liikmesriigis endiselt kriisieelsest tasemest allpool. Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate inimeste arv väheneb enamikus liikmesriikides ja on praegu 2012. aasta tipptasemest 5 miljoni võrra väiksem, kuid püsib euroalal siiski 2008. aasta tasemest kõrgemal. Pärast suurte erinevuste perioodi on mõningate liikmesriikide näitajad mõnel viimasel aastal lähenenud selliste riikide näitajatele, kus SKP elaniku kohta on suurim. Kõrgeima sissetulekuga rühmade sissetuleku osa on viimasel kümnendil siiski aeglaselt suurenenud ning liikmeriikide vahel püsivad suured erinevused. Selleks et toetada liikmesriikide sees ja vahel ülespoole suunatud lähenemist, oleks oluline edendada poliitikat, mille eesmärk on suurendada nii tõhusust kui ka võrdsust, mis on kooskõlas kestliku arengu eesmärkidega. See tooks kaasa paremad makromajanduslikud tulemused ja kasu võrdsema jagunemise ühiskonnas, mis aitaks euroalal edendada ühtekuuluvust.

               (7)Selleks et tagada jõuline, kaasav ja kestlik majanduskasv ning reageerida tulemuslikult püsivale aeglasele inflatsioonile, halvenevale väljavaatele ja pikaajalist majanduskasvu ohustavatele riskidele, on äärmiselt oluline, et euroala makromajanduslike poliitikameetmete kombinatsioon, mis hõlmab raha-, eelarve ja struktuuripoliitikat, oleks järjepidev ja tasakaalus. Euroopa Keskpank järgib jätkuvalt toetavat rahapoliitikat, et aidata inflatsioonil läheneda keskpika perioodi inflatsioonieesmärgile, toetades samal ajal majanduskasvu ja töökohtade loomist. Eelarvepoliitika peab täiendama rahapoliitilist kurssi. Seda peavad tegema ka eri sektorite struktuurireformid, sealhulgas need, mida on vaja majandus- ja rahaliidu struktuuri väljakujundamiseks.

               (8)Kui riiklikke eelarvepoliitikaid koordineeritaks stabiilsuse ja kasvu paktiga täielikus kooskõlas, võttes samal ajal arvesse olemasolevat eelarvepoliitilist manööverdamisruumi ja ühest liikmesriigist teise ülekanduvaid mõjusid, toetaks see majandus- ja rahaliidu nõuetekohast toimimist. Euroala eelarvepoliitika peaks prognooside kohaselt olema 2020. ja 2021. aastal üldjoontes neutraalne või pisut ekspansiivne. Samal ajal ei ole riiklikud eelarvepoliitikad endiselt piisavalt diferentseeritud, pidades silmas liikmesriikide eelarvepoliitilist manööverdamisruumi. Kui suure valitsemissektori võlaga liikmesriigid järgiksid konservatiivset eelarvepoliitikat, kahandaks see valitsemissektori võlga, vähendaks haavatavust šokkide suhtes ja võimaldaks majanduslanguse korral automaatsete stabilisaatorite täielikku toimimist. Teisest küljest toetaks investeeringute edendamine ja muud tootlikud kulutused liikmesriikides, kus on soodne eelarveseis, majanduskasvu lühikeses ja keskpikas perspektiivis, aidates samal ajal euroala majanduses tasakaalu taastada. Kui väljavaade halveneb, on lühikeses perspektiivis majanduskasvu säilitamiseks oluline saavutada koondtasandil toetav eelarvepoliitika, mis keskendub tootlikele kulutustele, ning viia samal ajal poliitikat ellu täielikus kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, võttes arvesse riigipõhiseid asjaolusid ja vältides niipalju kui võimalik protsüklilisust.

               (9)Eelarve- ja struktuurireformid on jätkuvalt olulised riigi rahanduse jätkusuutlikkuse suurendamiseks, majanduskasvu potentsiaali parandamiseks ja tulemusliku eelarvepoliitika võimaldamiseks majanduslanguse ajal. Hästi toimivad riiklikud eelarveraamistikud koos korrapärase ja põhjaliku kulutuste läbivaatamise ning tulemuslike ja läbipaistavate riigihangetega võivad suurendada avaliku sektori kulutuste tõhusust ja tulemuslikkust ning parandada eelarvepoliitika usaldusväärsust ja kvaliteeti. Riigieelarvete struktuuri parandamine nii tulude kui ka kulude poolel, muu hulgas suunates avaliku sektori investeerimisstrateegiate kehtestamise abil rohkem vahendeid investeeringutesse, suurendaks riigieelarvete mõju majanduskasvule, samuti tootlikkust ning võimaldaks hakata lahendama rohelise ja digitaalmajanduse pikaajalisi kiireloomulisi probleeme. Maksusüsteemide tõhusamaks ja õiglasemaks muutmiseks on väga oluline maksusüsteeme lihtsustada ja ajakohastada ning võidelda eelkõige agressiivse maksuplaneerimise vastaste meetmetega maksupettuste, maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vastu. Kui mobiilsed ressursid saavad euroalal lihtsalt liikuda, suureneb maksukonkurents. Seepärast on kasumi ümberpaigutamise, liigse maksukonkurentsi ja äriühingu tulumaksu vähendamisel toimuva üldise võidujooksu käsitlemisel oluline liikmesriikidevaheline koordineerimine. Selleks oleks oluline vahend äriühingu tulumaksu ühtne konsolideeritud maksubaasi kokkulepe ning kokkulepe vaadata läbi kasumi jaotamine liikmesriikide vahel ja tagada minimaalne tegelik maksustamine. Maksukoormus on euroalal suhteliselt suur, eriti tööjõu oma, samal ajal kui kinnisvara- või keskkonnamaksud moodustavad maksutuludest väga väikese osa. Kinnisvara- ja keskkonnamaksud võivad aga majanduskasvu ning tööjõu pakkumist ja nõudlust vähem kahjustada ning edendada tarbijate ja tootjate keskkonnateadlikuma käitumise soodustamise kaudu kestlikku majanduskasvu. Maksustamisel tuleks rohkem arvesse võtta kliimamõõdet ja käsitleda heitmeid ja kasvuhoonegaaside heite ülekandumist järjepidevamalt. Seepärast tehakse selleks, et aidata üle minna rohelisele majandusele, ettepanek soodustada sellise eelarvepoliitika kujundamist, millega kaasnevad keskkonnaalased kohustused, vaadata läbi energia maksustamise direktiiv ning kasutada vajaduse korral süsinikdioksiidi piirimaksu mehhanismi kasvuhoonegaaside heite ülekandumise vältimiseks ja kolmandate riikide ettevõtetega võrdsete võimaluste tagamiseks.

               (10)Struktuuri- ja institutsioonilised reformid, millega suurendatakse tooteturgudel konkurentsi, edendatakse ressursitõhusust, parandatakse ettevõtluskeskkonda ja haldusasutuste kvaliteeti, sealhulgas kohtusüsteemide tulemuslikkust, on olulised euroala liikmesriikide vastupanuvõime jaoks. Vastupanuvõimelised majandusstruktuurid tagavad, et šokkidel ei ole märkimisväärset ja pikaajalist mõju sissetulekutele ja tööjõu pakkumisele, ning võivad toetada eelarve- ja rahapoliitika toimimist ja piirata erinevusi, eelkõige majanduslanguse korral, luues soodsamad tingimused kestlikuks ja kaasavaks majanduskasvuks. Struktuurireformide, eriti riigipõhiste soovitustega ette nähtud reformide parema koordineerimise ja elluviimisega võib positiivne mõju kanduda üle ühest liikmesriigist teise. Sellega seoses võib riiklikel tootlikkuse komiteedel olla oluline roll reformide eest suurema vastutuse võtmisel ja nende elluviimise tõhustamisel. Reforme on vaja ka selleks, et tulla toime kiireloomuliste pikaajaliste väljakutsetega, nagu kliimamuutustega seotud üleminek ja tehnoloogiline pööre. Ühtse turu integratsiooni süvendamine, mis on olnud oluline majanduskasvu ning liikmesriikide lähenemise edendaja, võib soodustada ka tootlikkuse kasvu.

               (11)Euroopa sotsiaalõiguste samba raames on kehtestatud 20 põhimõtet, millega edendatakse võrdseid võimalusi, juurdepääsu tööturule, õiglasi töötingimusi, sotsiaalkaitset ja sotsiaalset kaasatust. See on ehitatud üles kompassina, et edendada ülespoole suunatud lähenemist, millega tagatakse paremad töö- ja elamistingimused. Tugevam ja kaasavam majandus ja ühiskond võivad omakorda suurendada liidu ja euroala vastupanuvõimet. Erapooletu ja õiglase üleminekuga rohelisele ja digitaalmajandusele peaks kaasnema ka reformid ning investeeringud oskustesse, töökoha vahetamisse ja tulemuslikumasse sotsiaalkaitsesse. Ülespoole suunatud lähenemise soodustamisel on äärmiselt oluline samba täielik rakendamine kõigil tasanditel, võttes nõuetekohaselt arvesse asjaomaseid pädevusi.

               (12)Reformid, mis suurendavad tööturul osalemist, edendavad kvaliteetsete töökohtade loomist, toetavad edukat liikumist tööturustaatuste vahel, vähendavad killustatust ja soodustavad sotsiaaldialoogi, võivad aidata kiirendada kaasavat majanduskasvu, edendada majanduslikku vastupanuvõimet ja automaatset stabiliseerumist, vähendada ebavõrdsust ning võidelda vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu. Personaalne toetus töökoha vahetamise, koolituste ja ümberõppe alal on tööotsijate kiireks tööturule naasmiseks väga oluline. Selleks et kogu elu jooksul oleks juurdepääs kvaliteetsele haridusele ja koolitustele, on vaja piisavaid investeeringuid, mis parandaks inimkapitali ja oskusi, seda ka seoses üleminekuga rohelisele majandusele ja digitaaltehnoloogiale. See aitab keskpikas ja pikas perspektiivis suurendada tööalast konkurentsivõimet, tootlikkust, uuendusvõimet ja palku, suurendades euroala vastupanuvõimet. Töökaitsealaste õigusaktidega tuleb näha ette õiglased ja inimväärsed töötingimused kõigile töötajatele, pidades eelkõige silmas, et tekkimas on ebatüüpilised tööhõivevormid, millega kaasnevad uued võimalused, aga ka probleemid, mis on seotud töökohakindluse ja sotsiaalkaitsega. Tulemuslikud ja jätkusuutlikud sotsiaalkaitsesüsteemid on äärmiselt olulised ka selleks, et tagada piisav sissetulek ja juurdepääs kvaliteetsetele teenustele. Pensionireformid ning töö- ja eraelu tasakaalu põhimõte võivad edendada märkimisväärselt tööturul osalemist, kaitstes Euroopa sotsiaalhoolekande süsteemide pikaajalist jätkusuutlikkust. Maksukoormuse nihutamisel tööjõult mujale oleks kasulik keskenduda eelkõige väikese sissetulekuga inimestele ja isikutele, kes on leibkonna teiseks palgasaajaks. Väga oluline on kaasata tööhõive, sotsiaal- ja majandusreformidesse sotsiaalpartnerid, sest nii suureneks vastutus reformide eest ja toetus nende rakendamisele.

               (13)Euroala finantssektor on muutunud kriisi järel tugevamaks, kuid siiski esineb nõrkusi. Äriühingute ja kodumajapidamiste võlg on mitmes riigis endiselt suur ja riiklikud maksusüsteemid soodustavad paljudel juhtudel laenuvahendite kasutamist. Pankade konkurentsivõimele avaldavad jätkuvalt survet pankade ärimudelite kohandamise vajadus, madalad intressimäärad ja muude rahastamisvormide poolt pakutav suurenev konkurents. Riskide, eelkõige viivislaenude vähendamisel on tehtud püsivaid edusamme. Seal, kus viivislaenude suhtarv on ikka pigem suur, tuleb teha uusi püsivaid jõupingutusi ning kõik liikmesriigid peaksid kehtestama asjakohase poliitika viivislaenude kuhjumise ärahoidmiseks. 2018. aasta märtsis esitas komisjon riskide vähendamise paketi, et lihtsustada varasemate perioodide viivislaenude käsitlemist ja vältida nende kuhjumist tulevikus. 2019. aasta aprillis võeti viivislaene käsitlevate seadusandlike meetmete osana vastu määrus,
                  5
                millega kehtestati usaldatavusnõuete kaitsekord, et vältida riski, et tulevaste viivislaenude eraldised on ebapiisavad. Viivislaenude probleemi lahendamisel tuleks teha uusi edusamme, eelkõige jätkates viivislaenude järelturgude direktiivi eelnõu menetlemist. Nagu rõhutati komisjoni aruannetes rahapesuvastase võitluse kohta, mis avaldati 2019. aasta juulis,
                  6
                on liidus vaja rahapesuvastast võitlust ja terroristliku tegevuse rahastamise tõkestamist käsitlevat terviklikumat lähenemisviisi, et kõrvaldada kindlaks tehtud struktuursed puudused. See eeldab eelkõige paremat õigusnormide täitmise tagamist ja paremat järelevalvet ELi ühtsema tegevuse kaudu.

               (14)Pangandusliidu loomisel on tehtud edusamme, muu hulgas ühtse kriisilahendusfondi ühise kaitsekorra käivitamises kokku leppimise kaudu, kuid pangandusliit ei ole veel valmis. Selleks et jätkata tehnilist tööd Euroopa hoiuste tagamise skeemi loomist käsitlevate poliitiliste läbirääkimiste alustamiseks, asutati kõrgetasemeline töörühm. See töö tuleb lõpule viia, sest Euroopa hoiuste tagamise skeem on oluline stabiilse pangandusliidu ning majandus- ja rahaliidu laiema struktuuri jaoks, mistõttu tuleb Euroopa pangandussektori stabiilsuse ja tõhususe toetamiseks tegeleda kõigi asjaomaste elementidega. Komisjon viis ellu kõik välja kuulutatud kapitaliturgude liiduga seotud meetmed. Siiski on konkreetne toetus spetsiifilistele seadusandlikele toimikutele olnud mõnikord ebapiisav ja tuleb teha uusi jõupingutusi, et kõrvaldada kapitaliturgude liidu loomist tõkestavad õiguslikud, maksualased ja regulatiivsed takistused – eelkõige rahastusele juurdepääsu, maksejõuetust, järelevalvet ja maksuerinevusi käsitlevate õigusnormide osas – ning tagada ELis tulemuslikum järelevalve. Riiklike riigivõlakirjaturgude rolli ja toimimist tuleb hinnata ka selleks, et tegeleda pankade ja riikide vastastikuse sõltuvusega.

               (15)Majandus- ja rahaliidu struktuuri tugevdamiseks tuleb rakendada meetmed, mis euroala tippkohtumisel 2019. aasta detsembris tehtud avalduse kohaselt on prioriteetsed, ning komisjoni ettepanekud, milles on nähtud ette edasised sammud majandus- ja rahaliidu väljakujundamiseks. 2019. aasta juuni teatises „Euroopa majandus- ja rahaliidu süvendamine: kokkuvõte viie juhi aruandele järgnenud nelja aasta jooksul tehtust“ tutvustatakse hetkeseisu ja määratakse kindlaks valdkonnad, mille reformidele tuleb keskenduda lühikeses ja keskpikas perspektiivis. Majandusliidu puhul on tehtud mõningaid edusamme, pidades silmas, et euroala lähenemise ja konkurentsivõime eelarvelise toetusvahendi osas on jõutud poliitilisele kokkuleppele. Käimas on arutelud Euroopa stabiilsusmehhanismi töövahendite täiustamise ja selle asutamislepingu läbivaatamise üle. Nõukogus ei ole aga arutatud euroala eelarve stabiliseerimise funktsiooni ega euroala juhtimise reformi. Komisjon kavatseb teha Euroopa töötusedasikindlustuse skeemi ettepaneku, et kodanikke majandusšokkide korral paremini kaitsta.

               (16)Euroopa majandus- ja rahaliidu väljakujundamisega kaasneksid paremad makromajanduslikud tulemused. Väljakujundamata majandus- ja rahaliit takistab finantsintegratsiooni. See piirab võimalusi rahastada investeeringuid, mida on väga vaja kaasava, tootliku, kestliku ja stabiilse majanduse edendamiseks. Samuti pärsib väljakujundamata majandus- ja rahaliit rahapoliitika sujuvat ülekandumist euroalal ja piirab Euroopa võimalust otsustada ise oma majanduse tuleviku üle. Peale selle nõrgendab keskse eelarve stabiliseerimise funktsiooni puudumine märkimisväärselt euroala vastutsüklilist fiskaalvõimekust. Lisaks ei ole liikumisega valitsustevaheliste lahenduste poole kaasnenud piisav aruandekohustus ELi tasandil. Seepärast tuleks demokraatliku vastutuse suurendamiseks parandada euroala organite juhtimist. Majandus- ja rahaliidu tugevdamine on väga oluline, et suurendada maailmas Euroopa mõjuvõimu, arendada euro rahvusvahelist rolli ja edendada avatud, mitmepoolset ja normipõhist maailmamajandust. On oluline, et arutelud toimuksid euroalasse mittekuuluvate liikmesriikide suhtes jätkuvalt avatud ja läbipaistval viisil, austades täielikult liidu siseturgu,

               SOOVITAB euroala liikmesriikidel iseseisvalt ja eurorühma raames ühiselt võtta aastatel 2020–2021 järgmisi meetmeid:

               1.Viia euroala liikmesriikides, kus on jooksevkonto puudujääk või suur välisvõlg, ellu reforme konkurentsivõime suurendamiseks ja välisvõla vähendamiseks. Tugevdada euroala liikmesriikides, kus on suur jooksevkonto ülejääk, palgakasvu toetavaid tingimusi, austades samal ajal sotsiaalpartnerite rolli, ning rakendada meetmeid, millega edendada avaliku ja erasektori investeeringuid. Edendada kõigis liikmesriikides tootlikkuse kasvu, parandades ettevõtluskeskkonda ja institutsioonide kvaliteeti, ning suurendada vastupanuvõimet, parandades kaupade ja teenuste turgude toimimist eelkõige ühtse turu süvendamise kaudu. Toetada õiglast ja kaasavat üleminekut konkurentsivõimelisele rohelisele ja digitaalmajandusele nii avaliku kui ka erasektori materiaalsete ja immateriaalsete investeeringute kaudu.

               2.Järgida suure valitsemissektori võlaga liikmesriikides konservatiivset poliitikat, et vähendada usutavalt ja püsivalt valitsemissektori võlga. Kui liikmesriigis on soodne eelarvepositsioon, kasutada seda kvaliteetsete investeeringute edendamiseks. Kui väljavaade halveneb, tagada koondtasandil toetav eelarvepoliitika, viies samal ajal poliitikat ellu täielikus kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, võttes arvesse riigipõhiseid asjaolusid ja vältides niipalju kui võimalik protsüklilisust, ning olla valmis koordineerima poliitikat eurorühmas. Parandada riiklike eelarveraamistike tulemuslikkust ja riigi rahanduse kvaliteeti ning võtta vastu majanduskasvu soodustavad maksumeetmed ja muud asjaomased eelarvemeetmed, mis toetavad kestlikku majandust. Toetada ja rakendada ELi meetmeid, millega võideldakse agressiivse maksuplaneerimise vastu ja käsitletakse äriühingu tulumaksu vähendamisel toimuvat võidujooksu.

               3.Tugevdada haridus- ja koolitussüsteeme ning suurendada oskustesse investeerimist. Muuta tulemuslikumaks aktiivne tööturupoliitika, millega toetatakse tööturule integreerimist ja edukat liikumist tööturustaatuste vahel, sealhulgas liikumist digitaalsemate ja rohelisemate töökohtade poole. Edendada tööturul osalemist – ka naiste oma – ning nihutada maksukoormus tööjõult mujale, eelkõige väikese sissetulekuga inimeste ja selliste isikute puhul, kes on leibkonna teiseks palgasaajaks. Edendada kvaliteetsete töökohtade loomist ja õiglasi töötingimusi ning vähendada tööturu killustatust. Parandada juurdepääsu piisavatele ja jätkusuutlikele sotsiaalkaitsesüsteemidele. Suurendada sotsiaaldialoogi tulemuslikkust ja edendada kollektiivläbirääkimisi.

               4.Kujundada välja pangandusliit, alustades poliitilisi läbirääkimisi Euroopa hoiuste tagamise skeemi üle, astudes samme kriisiohje parandamiseks ning tagades likviidsuse kriisilahenduse korral ja ühtse kriisilahendusfondi ühise kaitsekorra käivitamise. Tugevdada Euroopa õigus- ja järelevalveraamistikku, muu hulgas tõhustades järelevalvet ja rahapesuvastast võitlust käsitlevate õigusnormide jõustamist. Edendada erasektori suure võlakoormuse korrapärast vähendamist, muu hulgas vältides maksustamisel laenuvahendite kasutamise soodustamist. Võimaldada jätkuvalt euroala pankadel alandada kiiresti viivislaenude taset ja hoida ära viivislaenude kuhjumist. Jätkata jõupingutusi kapitaliturgude liidu väljakujundamiseks.

               5.Liikuda ambitsioonikalt edasi majandus- ja rahaliidu süvendamisel, rakendades kiiresti euroala tippkohtumisel 2019. aasta detsembris tehtud avalduses nimetatud meetmed ja tehes edusamme kõigi muude aspektide puhul, et tugevdada euro rahvusvahelist rolli ja edendada maailmas Euroopa majandushuve. Süvendada majandus- ja rahaliitu ning suurendada selle demokraatlikku vastutust, austades täielikult liidu siseturgu ja toimides euroalasse mittekuuluvate liikmesriikide suhtes avatud ja läbipaistval viisil.

               Strasbourg, 17.12.2019

                     nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)

                        EÜT L 306, 23.11.2011, lk 25.

                     (3)

                        Kõik käesolevas dokumendis esitatud prognoositud näitajad on Euroopa Komisjoni 2019. aasta sügisprognoosist.

                     (4)

                        Euroopa Komisjon (2019), „Häiremehhanismi aruanne 2020“, COM(2019) 651 final.

                     (5)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrus (EL) 2019/630, millega muudetakse määrust (EL) nr 575/2013 seoses viivisnõuete kahju miinimumkattega (ELT L 111, 25.4.2019, lk 4).

                     (6)

                        Komisjoni 24. juuli 2019. aasta teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „ELi rahapesuvastase võitluse ja terrorismi rahastamise tõkestamise raamistiku parem rakendamine“, COM(2019) 360 final.


title: Soovitus: NÕUKOGU OTSUS, millega volitatakse komisjoni pidama Euroopa Liidu nimel läbirääkimisi osoonikihti kahandavate ainete Montreali protokolli muutmise ja kohandamise üle

text: ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,4.11.2019
            COM(2019) 576 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU OTSUS
            millega antakse Euroopa Komisjonile luba alustada läbirääkimisi Valgevene Vabariigiga tollikoostöö ja vastastikuse haldusabi lepingu üle

               SELETUSKIRI

               1.ETTEPANEKU TAUST

               •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

               Viimastel aastatel on tehtud edusamme ELi ja Valgevene suhetes ning ELi ja Valgevene kahepoolne kaubavahetus on pidevalt tihenenud. Euroopa Liit on Valgevene teine peamine kaubanduspartner ja temaga toimub peaaegu kolmandik riigi kogukaubandusest. Samas on Valgevene tehastest pärit märkimisväärne osa (hinnanguliselt üle 15 %) ebaseaduslikest tubakatoodetest, mille on ELi liikmesriikide tolliasutused kinni pidanud. Ebaseadusliku tubakakaubanduse tõttu jääb liikmesriikide ja ELi eelarvetes saamata

                  hinnanguliselt

                10 miljardit eurot tulu aastas. Ebaseaduslik tubakakaubandus kahjustab ka ELi ja riikide rahvatervisepoliitikat ning aitab seega igal aastal kaasa arvukatele suitsetamisega seotud surmajuhtumitele. 2013. aastal võttis EL ebaseadusliku tubakakaubanduse vastu võitlemiseks vastu ulatusliku strateegia,
                  1
                mis on praegugi asjakohane
                  2
               . Strateegia tähtis element on parandada koostööd oluliste päritolu- ja transiidiriikidega. Seepärast vastab käesolev ettepanek ELi liikmesriikide ja nende ettevõtjate vajadustele Valgevenega toimuvat tollikoostööd ja vastastikust haldusabi käsitleva õigusraamistiku valdkonnas.

               Erilise ajaloolise tausta tõttu on Valgevene ainus ELi idanaabruse riik ja ainus Euraasia Majandusliidu riik, kel puudub ametlik õiguslik alus tollikoostööks ja vastastikuse haldusabi andmiseks ELiga. Seepärast on vaja rahvusvahelist lepet, et luua õiguslik alus tollikoostööle eelkõige tarneahela turvalisuse ja kaubanduse hõlbustamise valdkonnas ning vastastikuse haldusabi andmisele, mille eesmärk on tollialaste õigusaktide rikkumisi ära hoida, neid uurida ja nende vastu võidelda. Leping Valgevenega on asjakohane vahend tollipettuse vastu võitlemiseks.

               Kuivõrd ELi üldised suhted Valgevenega on muutumas, on nüüd õige aeg täita see ELi välissuhete lünk, mis on seotud tolliküsimustega tema naabruses. Algatus on kooskõlas nõukogu 2016. aasta veebruari järeldustega Valgevene kohta, milles on märgitud, et EL on jätkuvalt valmis arendama ELi-Valgevene suhteid ning astuma edasisi samme poliitiliste suhete ja valdkondliku koostöö tugevdamiseks asjakohases kontekstis. Hiljutisemas plaanis tugineb algatus ELi-Valgevene koordineerimisrühma koosolekul 25. aprillil 2019 toimunud poliitilistele kontaktidele ja volinik Oettingeri külaskäigule Minskisse, mis leidis aset veebruaris 2019. Suhete tugevdamine Valgevenega on oluline element ka ebaseadusliku tubakakaubanduse vastase võitluse tegevuskavas (2018–2022),
                  3
                mille komisjon võttis vastu 2018. aasta detsembris.

               Algatus ei kuulu õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi raamesse.

               •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

                  Komisjon on sõlminud tollikoostöö ja vastastikuse haldusabi sätteid sisaldavad lepingud kõigi idanaabruse riikidega ning kõigi teiste Euraasia Majandusliidu riikidega, st Venemaaga,
                     4
                   Armeeniaga,
                     5
                   Kasahstaniga
                     6
                   ja Kõrgõzstaniga
                     7
                  .

               •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

                  Soovitus on kooskõlas muude liidu tegevuspõhimõtetega.

               2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

               •Õiguslik alus

                  Menetlusõiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 218 lõiked 3 ja 4.

                  Lepingu sisu kuulub liidu ühisesse kaubanduspoliitikasse ja seega on lepingu allkirjastamise ja sõlmimise otsuste materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikkel 207.

               •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

                  Vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 207 tehakse algatus ELi ainupädevusse kuuluvas valdkonnas (ühine kaubanduspoliitika). Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.

               •Proportsionaalsus

                  Komisjoni soovitus on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega.

                  Rahvusvaheline leping on sobiv ja vajalik vahend, et luua õiguslik alus tollikoostööks ja vastastikuse haldusabi andmiseks kolmanda riigiga, ning arvestades eesmärki asuda tegema Valgevenega tollikoostööd, sest see on ainus ELi idapiiril asuv riik, mis ei ole hõlmatud veel ühegi tollialase lepinguga.

               •Vahendi valik

                  Euroopa Liidu Nõukogu otsus.

               3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

               •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

                  Ei ole asjakohane.

               •Konsulteerimine sidusrühmadega

                  Ei ole asjakohane.

               •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

                  Ei ole asjakohane.

               •Mõju hindamine

                  Lepinguga soovitakse parandada tollialaste õigusaktide kohaldamist ELi ja Valgevene tolliasutuste koostöö ja vastastikuse haldusabi kaudu.

                  Eeskirjade ühtlustamisega ja Valgevene Vabariigiga suhtlemise alustamisega kaasneb positiivne mõju.

                  Kaudset positiivset mõju avaldab eeldatavasti see, et parandatakse tollialaste õigusaktide õiget kohaldamist vastastikuse haldusabi ja tollikoostöö kaudu ning vähendatakse seega muu hulgas tollipettusi, eriti tubakatoodete salakaubavedu, mis toob kaasa ka suurema tolli- ja maksutulu ELis.

                  Võimalik lepingutekst oleks olenevalt läbirääkimistest sarnane lepingutele, mis on sõlmitud Valgevene naaberriikidega ja teiste riikidega, kes kuuluvad Euraasia Majandusliitu, kuhu kuulub ka Valgevene ja millel on üks ja sama piirkondlik tolliseadustik.

                  Märkimisväärne osa vastastikuse haldusabiga seotud lepingusisust on vormiline ja menetluslik, seega ei tohiks kavandatud tekst läbirääkimiste käigus oluliselt muutuda.

               •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

                  Algatus ei kuulu õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi alla.

               •Põhiõigused

                  Soovitus on kooskõlas ELi aluslepingutega ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga.

               4.MÕJU EELARVELE

               Tollikoostöö ja vastastikuse haldusabi leping ei mõjuta otseselt ELi eelarvet.

               Lepingu jaoks on vaja rahalisi ja haldusvahendeid, et luua ühiskomitee ja hallata seda ning korraldada võimalikke lähetusi ja arutelusid lepingu rakendamiseks.

               Soovitus:

               NÕUKOGU OTSUS,

               millega antakse Euroopa Komisjonile luba alustada läbirääkimisi Valgevene Vabariigiga tollikoostöö ja vastastikuse haldusabi lepingu üle

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 218 lõikeid 3 ja 4,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

               Artikkel 1

               Komisjonile antakse luba alustada Euroopa Liidu nimel läbirääkimisi Valgevene Vabariigiga tollikoostöö ja vastastikuse haldusabi lepingu üle.

               Artikkel 2

               Läbirääkimisi peetakse lisas esitatud nõukogu läbirääkimisjuhiste alusel.

               Artikkel 3

               Komisjon peab läbirääkimiste käigus nõu [erikomiteega, mille nime lisab nõukogu].

               Artikkel 4

               Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        COM(2013) 324.

                     (2)

                        COM(2017) 235, jaotis E.

                     (3)

                        COM(2018) 846, punkt A.2.7.

                     (4)

                        EÜT L 327, 28.11.1997, lk 1.

                     (5)

                        EÜT L 239, 9.9.1999, lk 1.

                     (6)

                        ELT L 29, 4.2.2016, lk 1.

                     (7)

                        EÜT L 196, 28.7.1999, lk 46.

    ---documentbreak---

               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,4.11.2019
            COM(2019) 576 final
            LISA
            järgmise dokumendi juurde:
            Soovitus: NÕUKOGU OTSUS,
            millega antakse Euroopa Komisjonile luba alustada läbirääkimisi Valgevene Vabariigiga tollikoostöö ja vastastikuse haldusabi lepingu üle

               LISA

               Soovitus: nõukogu otsus, millega antakse Euroopa Komisjonile luba alustada läbirääkimisi Valgevene Vabariigiga tollikoostöö ja vastastikuse haldusabi lepingu üle

               1.Kavandatava lepingu olemus

               Kavandatava lepingu kohaldamisalasse kuuluvad vaid liidu pädevusse kuuluvad küsimused. Kavandatava lepingu üldeesmärk on arendada ja süvendada tolliküsimustega seotud koostööd ja vastastikust haldusabi Valgevene Vabariigiga; eelkõige luua õiguslik alus tollikoostööraamistikule, mille eesmärk on muuta tarneahel turvaliseks ja hõlbustada seaduslikku kaubandust, tagades ühtlasi tulemusliku tollikontrolli, ning kaitsta Euroopa Liidu finantshuve, võimaldades teabevahetust, et tagada tollialaste õigusaktide nõuetekohane kohaldamine. Kavandatav leping sõlmitakse määramata ajaks.

               2.Kavandatava lepingu sisu

               Kavandatav leping hõlmab kõiki Euroopa Liidu ja Valgevene Vabariigi (ka: „lepinguosalised“) poolt nende vastavates tollialastes õigusaktides vastu võetud sätteid, milles käsitletakse kaupade importi, eksporti ja transiiti ning nende kuulumist mis tahes muu tolliprotseduuri alla. Põhimõtteliselt ei käsitleta ühtki valdkonda, mis kuulub liidu jurisdiktsiooni alla ja kus oleks kohane tollikoostöö või vastastikune haldusabi.

               Kavandatav leping peaks seega hõlmama järgmisi elemente:

               (1)koostöö tollialaste õigusaktide täiustamisel, ühtlustamisel ja tolliprotseduuride lihtsustamisel;

               (2)järgmise rajamine või kehtestamine: ajakohased tollisüsteemid, sh ajakohane tollivormistustehnoloogia, volitatud ettevõtjaid käsitlevad sätted, automatiseeritud riskipõhine analüüsi- ja kontrollisüsteem, kauba vabastamise lihtsustatud kord ja vabastamisjärgne kontroll ning tolli ja äriühingute partnerlust käsitlevad sätted;

               (3)lepinguosaliste territooriumil ümberlaadimiste ja transiidi hõlbustamine ja tulemuslik kontroll; kõigi asjaomaste ametiasutuste ja ametkondade koostöö ja tegevuse koordineerimine lepinguosaliste territooriumil, et hõlbustada transiitliiklust; asjaomaste tollitransiidisüsteemide ühilduvuse võimaluste uurimine, kui see on vajalik ja asjakohane;

               (4)kutse-eetika;

               (5)vajaduse korral ning korra alusel, mis tuleb kindlaks määrata, asjakohase teabe ja asjakohaste andmete vahetamine, järgides seejuures lepinguosaliste eeskirju tundlike andmete konfidentsiaalsuse ja isikuandmete kaitse kohta;

               (6)tollimeetmete kooskõlastamine lepinguosaliste tolliasutuste vahel;

               (7)vajaduse korral ja kui see on asjakohane ning korra alusel, mis tuleb kindlaks määrata, volitatud ettevõtjate programmide ja tollikontrollide, sh samaväärsete kaubanduse hõlbustamise meetmete vastastikune tunnustamine;

               (8)tolliväärtuse määramine;

               (9)vastastikune haldusabi.

               3.Muud sätted

               Asjakohaste ELi õigusaktidega kooskõlas määratakse kindlaks kohaldatavad konfidentsiaalsuse, andmekaitse ja teabekasutamise eeskirjad.

               Kavandatav leping sisaldab tavapäraseid sätteid territoriaalse kohaldamise, jõustumise, kestuse ja denonsseerimiseks vajaliku teate kohta.

               4.Ühine tollikoostöö komitee

               Kavandatava lepinguga nähakse ette ühine tollikoostöö komitee, mis hoolitseb lepingu nõuetekohase toimimise eest; komitee võib teha otsuseid ja võtta muid meetmeid, mis on vajalikud lepingu eesmärkide täitmiseks.

               Kooskõlas ELi lepingu artikliga 17 esindab liitu ühises tollikoostöö komitees Euroopa Komisjon, keda abistavad liikmesriikide esindajad.

               Kavandatava lepingu rakendamisega seotud tehniliste küsimuste uurimiseks ja ühisele tollikoostöö komiteele sellega seotud soovituste tegemiseks võib moodustada töörühma.

               Töörühm koosneb mõlema lepinguosalise ekspertidest.

               Töörühm annab aru ühisele tollikoostöö komiteele, kes võtab vastastikusel kokkuleppel vastu asjakohased otsused.

               5.Läbirääkimine

               Komisjon peaks esitama nõukogule aruande läbirääkimiste tulemuste ning vajaduse korral ka kõigi läbirääkimiste käigus esile kerkida võivate probleemide kohta.


title: Soovitus: NÕUKOGU OTSUS, millega antakse volitused alustada Euroopa Liidu ning Colombia ja Peruu vahel läbirääkimisi lühiajalise viisa nõudest loobumise lepingute üle

text:
 ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---documentbreak---                       RESTREINT UE/EU RESTRICTED
                             EUROOPA
                             KOMISJON
                                                     Brüssel, 11.3.2015
                                                     COM(2015) 119 final
                                                     ANNEX 1
   This document was downgraded/declassified
   Date            16.1.2020
   By              M.SHOTTER
   Authority       SG HOME
                                              LISA
                                 järgmise dokumendi juurde:
                                   Soovitus: Nõukogu otsus,
       millega antakse volitused alustada Euroopa Liidu ning Colombia ja Peruu vahel
                läbirääkimisi lühiajalise viisa nõudest loobumise lepingute üle
ET                                                                                ET
                      RESTREINT UE/EU RESTRICTED
 ---pagebreak---                          RESTREINT UE/EU RESTRICTED
                                               LISA […]
                                          Läbirääkimisjuhised
   Läbirääkimiste käigus peaks komisjon püüdma saavutada allpool üksikasjalikult kirjeldatud
   eesmärgid.
   1.        LEPINGUTE EESMÄRK JA REGULEERIMISALA
   Lepingute eesmärk peaks olema kehtestada selged, ühemõttelised ja õiguslikult siduvad
   õigused ja kohustused, mis tagavad viisanõudest vabastamise lühiajaliseks riigis viibimiseks
   nii Colombia ja Peruu kodanikele, kes ületavad liikmesriikide välispiire, kui ka liikmesriikide
   kodanikele, kes ületavad kõnealuste riikide piire.
   2.        ERIKÜSIMUSED
   Lepingutes tuleks määratleda ELi kodanike ning Colombia ja Peruu kodanike kategooriad,
      kes viisavabadust kasutada saavad, nimelt tavapassi kasutajad, diplomaatilise ja
      teenistuspassi kasutajad ning ametipassi ja eripassi kasutajad. Lepingutele lisatud
      deklaratsioonides tuleks ära märkida Colombia ja Peruu valitsuse kava hakata 2015. aasta
      jooksul väljastama oma kodanikele biomeetrilisi passe.
   Lepingutes tuleks määratleda reisieesmärgid, mille puhul kehtib viisavabadus: turism,
      perekondlikud külastused, äritegevus jne. Viisanõudest loobumist ei tohiks kohaldada
      isikute suhtes, kes sisenevad riiki kuni 90 päevaks kasumliku majandustegevuse eesmärgil.
   Lepingutes tuleks määratleda ka viisavabaduse raames lubatud riigis viibimise kestus. ELi
      kodanike puhul peaks see olema 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul
      Colombia ja Peruu territooriumil ning Colombia ning Peruu kodanike puhul peaks see
      olema 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul Schengeni alal.
   Erandkorras tuleks lepingutes sätestada, et teatava üleminekuperioodi jooksul tuleb arvestada
      viibimist liikmesriigis, kes ei kohalda Schengeni acquis'd veel täies ulatuses, eraldi ja
      sõltumata 90-päevasest viisavabaduse raames viibimisest Schengeni alal mis tahes 180-
      päevase ajavahemiku jooksul.
   Lepingutes tuleks selgelt sätestada, et viisavabadust kohaldatakse sõltumata piiri ületamiseks
      kasutatud transpordi viisist.
   Lepingutes tuleks selgelt sätestada, et lepingute reguleerimisalast välja jäävaid küsimusi
      reguleeritakse endiselt liikmesriikide ja liidu õigusaktidega. See kehtib eelkõige muude
      riiki sisenemise tingimuste, sisenemiskeeldude, kolmekuulise riigis viibimise pikendamise
      jms kohta.
   3.        LEPINGUTE HALDAMINE
   Colombia ja Peruuga sõlmitavad lepingud peaks sisaldama sätet eksperdikomitee
   moodustamise kohta. Komitee peaks koosnema Euroopa Liidu esindajatest ning Colombia ja
   Peruu esindajatest. Liitu peaks esindama komisjon.
   Eksperdikomitee ülesandeks peaks olema eelkõige:
   –         lepingu täitmise järelevalve ning
ET                                                 2                                               ET
                         RESTREINT UE/EU RESTRICTED
 ---pagebreak---                             RESTREINT UE/EU RESTRICTED
   –          ettepanekute tegemine lepingu muutmiseks ja täiendamiseks.
   4.         SEOSED OLEMASOLEVATE KAHEPOOLSETE LEPINGUTEGA, MIS ON
              SÕLMITUD LIIKMESRIIKIDE JA COLOMBIA NING PERUU VAHEL
   Iga leping peaks sisaldama klauslit, mille alusal on selle sätted alates lepingu jõustumisest
   ülimuslikud üksikute liikmesriikide ning Colombia ning Peruu vahel sõlmitud kahepoolsete
   lepingute või mis tahes kahepoolsete lepingute või kokkulepete sätete suhtes, niivõrd kui
   nende sätted käsitlevad küsimusi, mis kuuluvad lepingu reguleerimisalasse.
   5.         LEPINGUTE TERRITORIAALNE KOHALDATAVUS, JÕUSTUMINE, KESTUS,
              PEATAMINE JA LÕPETAMINE
   Lepingud peaksid sisaldama sätteid nende territoriaalse kohaldatavuse kohta – Prantsusmaa ja
   Madalmaade puhul peaks viisavabadus andma Colombia ja Peruu kodanikele õiguse viibida
   vaid nende liikmesriikide Euroopa territooriumidel –, ning nende jõustumise ja kestuse kohta.
   Lepingud tuleks sõlmida määramata ajaks ja need peaks sisaldama sätteid, mis võimaldavad
   mõlemal lepinguosalisel kogu leping või osa lepingust peatada ja/või lõpetada. Lepingu
   peatamise põhjuste hulka tuleks arvata eelkõige avaliku korra ja julgeoleku ohustatus,
   ebaseaduslik sisseränne ja viisanõude taaskehtestamine kummagi lepinguosalise poolt.
   Ebaseadusliku rände puhul tuleks lepingutele lisatud deklaratsioonides meelde tuletada, et
   ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Andide Ühenduse ja
   selle liikmesriikide vahel sõlmitud poliitilise dialoogi ja koostöölepingu1 artikli 49 lõikes 3
   nõustuvad lepinguosalised oma ebaseaduslikud rändajad tagasi võtma.
   Colombial ja Peruul peaks olema õigus peatada või lõpetada oma leping Euroopa Liidu kui
   terviku suhtes ning mitte ühe või enama liikmesriigi suhtes eraldi. Liidul peaks olema õigus
   lepingud peatada või lõpetada leping ainult kõigi oma liikmesriikide nimel.
   1
            COM(2003) 695. Leping ei ole veel jõustunud, kuna EL ei ole seda ratifitseerinud. Loodetakse, et
            leping jõustub 2015. aasta jooksul.
ET                                                   3                                                       ET
                            RESTREINT UE/EU RESTRICTED