title: Nõukogu soovitus, 14. juuni 2019, mis esitatakse eesmärgiga korrigeerida Rumeenias märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast

text:
               21.6.2019

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 210/1

      NÕUKOGU SOOVITUS,
      14. juuni 2019,
      mis esitatakse eesmärgiga korrigeerida Rumeenias märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast
      (2019/C 210/01)
      EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 4,
      võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 10 lõike 2 teist lõiku,
      võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Aluslepingu artikli 121 kohaselt peavad liikmesriigid selleks, et vältida valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi teket, edendama majanduspoliitika koordineerimise ja mitmepoolse järelevalve kaudu keskpikas perspektiivis riigi rahanduse usaldusväärsust.

                  (2)

                  Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, mis on vajalik hinnastabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva ja jätkusuutliku majanduskasvu tagamiseks.

                  (3)

                  2017. aasta juunis ja 2018. aasta juunis leidis nõukogu kooskõlas aluslepingu artikli 121 lõikega 4, et Rumeenias oli vastavalt 2016. ja 2017. aastal märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgist või selle saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast. Kõnealuste kindlaks määratud märkimisväärsete kõrvalekallete tõttu esitas nõukogu Rumeeniale 16. juuni 2017. aasta (2) ja 22. juuni 2018. aasta (3) soovitused võtta vajalikud meetmed nende kõrvalekallete korrigeerimiseks. Seejärel leidis nõukogu, et Rumeenia ei olnud vastuseks kõnealustele soovitustele võtnud tõhusaid meetmeid. 4. detsembril 2018 vastu võetud kõige hiljutisemas soovituses (4) soovitas nõukogu Rumeenial võtta vajalikud meetmed tagamaks, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär (5) ei ületa 2019. aastal 4,5 %, mis vastab aastasele struktuursele kohandusele 1 % sisemajanduse koguproduktist (SKP).

                  (4)

                  Komisjoni 2019. aasta kevadprognoosist ja Eurostati kinnitatud 2018. aasta arvandmetest nähtub, et valitsemissektori esmaste netokulude kasv oli 2018. aastal kulude kasvu eesmärgist tunduvalt kiirem, osutades märkimisväärsele kõrvalekaldele (2,4 % SKPst). Struktuurne puudujääk ei vähenenud, jäädes üldjoontes samaks (ligikaudu 3 % potentsiaalsest SKPst), mis samuti osutab soovitatud struktuursest kohandusest märkimisväärsele kõrvalekaldele (kõrvalekalle 0,8 % SKPst). Struktuurse eelarvepositsiooni alusel kindlaks määratava kõrvalekalde suurusele avaldavad negatiivset mõju juhuslikud tulud, suurem SKP deflaator ja suurem aluseks olev potentsiaalse SKP kasvu prognoos võrreldes keskpika perioodi keskmisega, mis on kulude kasvu eesmärgi aluseks. Struktuurse eelarvepositsiooni alusel kindlaks määratava kõrvalekalde suurusele avaldavad positiivset mõju aga väiksed avaliku sektori investeerimiskulud, mis kulude kasvu eesmärgi puhul tasandatakse. Sellest erinevusest hoolimata kinnitavad mõlemad näitajad, et 2018. aastal kalduti stabiilsuse ja kasvu pakti ennetusliku osa nõuetest märkimisväärselt kõrvale.

                  (5)

                  Pärast üldist hindamist leidis komisjon 5. juunil 2019, et Rumeenias esineb märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, ning esitas kooskõlas aluslepingu artikli 121 lõikega 4 ja määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 10 lõike 2 esimese lõiguga Rumeeniale hoiatuse.

                  (6)

                  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 10 lõike 2 teisele lõigule peab nõukogu esitama asjaomasele liikmesriigile soovituse vajalike poliitikameetmete võtmiseks. Määruses (EÜ) nr 1466/97 on sätestatud, et soovituses seatakse liikmesriigile kõrvalekalde korrigeerimiseks mitte rohkem kui viie kuu pikkune tähtaeg. Seda arvestades tundub Rumeeniale kõrvalekalde korrigeerimise tähtajaks määratud 15. oktoober 2019 asjakohane. Selleks tähtajaks peaks Rumeenia teatama meetmetest, mis ta on võtnud kõnealuse soovituse järgimiseks.

                  (7)

                  Komisjoni 2019. aasta kevadprognoosis esitatud SKP lõhe prognooside kohaselt on Rumeenias 2019. ja 2020. aastal tavapärane majanduslik olukord. Valitsemissektori võla suhe SKPsse on Rumeenias väiksem kui kontrollväärtus 60 %. Minimaalne struktuurne kohandus, mida nõutakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 1466/97 ning stabiilsuse ja kasvu pakti ennetusliku osa alusel ühiselt kokku lepitud eelarvekohanduste maatriksile, mis võtab arvesse majanduse üldist olukorda ja võimalikke jätkusuutlikkusega seotud probleeme, on nii 2019. kui ka 2020. aastal vähemalt 0,5 % SKPst.

                  (8)

                  Rumeenia struktuurne eelarvepuudujääk on järk-järgult suurenenud: 0,1 %-lt SKPst 2015. aastal 1,7 %-le SKPst 2016. aastal, 2,9 %-le SKPst 2017. aastal ja 3,0 %-le SKPst 2018. aastal. Minimaalse kohanduse nõuet peaks täiendama püsiv lisakohandus, mida on vaja kumulatiivse kõrvalekalde korrigeerimiseks ja selleks, et Rumeenia asuks pärast 2016. aastast alates kumuleerunud püsivaid kõrvalekaldeid taas asjakohast kohandamiskava järgima. Pidades silmas keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks vajalikust kohandamiskavast toimunud märkimisväärse kõrvalekalde suurust, tundub lisakohandus 0,5 % SKPst 2019. aastal ja 0,25 % SKPst 2020. aastal asjakohane. Selline kohandus oleks kooskõlas kohandusega, mida nõukogu soovitas 2019. aastaks 4. detsembril 2018. See kiirendab korrigeerimist keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas.

                  (9)

                  Nõutav struktuurse eelarvepositsiooni paranemine 1,0 % SKPst 2019. aastal ja 0,75 % SKPst 2020. aastal vastab valitsemissektori esmaste netokulude nominaalsele kasvumäärale, mis ei ületa 2019. aastal 4,5 % ja 2020. aastal 5,1 %.

                  (10)

                  Komisjoni 2019. aasta kevadprognoosi kohaselt halveneb struktuurne eelarvepositsioon 2019. aastal veel 0,7 % SKPst ja 2020. aastal 1,2 % SKPst. Seepärast tuleks võrreldes komisjoni 2019. aasta kevadprognoosi kohase praeguse lähtestsenaariumiga võtta nõutava struktuurse paranemise saavutamiseks vastu meetmed, mille struktuurne mõju on 2019. aastal kokku 1,7 % SKPst, ja lisameetmed, mille struktuurne mõju on 2020. aastal 1,95 % SKPst.

                  (11)

                  Komisjoni 2019. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarvepuudujääk 2019. aastal 3,5 % SKPst ja 2020. aastal 4,7 % SKPst, mis on suurem kui aluslepingus sätestatud kontrollväärtus 3 % SKPst. Nõutav struktuurne kohandus tundub ühtlasi olevat sobiv, et tagada, et Rumeenia järgib 2019. ja 2020. aastal varuga aluslepingukohast kontrollväärtust 3 % SKPst.

                  (12)

                  Kuna varasemaid soovitusi korrigeerida märkimisväärsed kõrvalekalded ei ole järgitud ja on oht, et ületatakse stabiilsuse ja kasvu pakti parandusliku osa kohast aluslepingus sätestatud kontrollväärtust, tuleb kiiresti võtta meetmeid, et muuta Rumeenia eelarvepoliitika taas konservatiivseks.

                  (13)

                  Soovitatud eelarve-eesmärkide saavutamiseks on äärmiselt oluline, et Rumeenia võtab vastu ja rakendab järjekindlalt vajalikud meetmed ning jälgib tähelepanelikult jooksvate kulude arengut.

                  (14)

                  Rumeenia peaks 15. oktoobriks 2019 teatama komisjonile meetmetest, mis ta on võtnud käesoleva soovituse täitmiseks.

                  (15)

                  On asjakohane, et käesolev soovitus avalikustatakse,

            SOOVITAB RUMEENIAL:

                  1)

                  võtta vajalikud meetmed tagamaks, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär ei ületa 2019. aastal 4,5 % ja 2020. aastal 5,1 %, mis vastab 2019. aastal aastasele struktuursele kohandusele 1,0 % SKPst ja 2020. aastal 0,75 % SKPst, asudes seega ellu viima Rumeenia keskpika perioodi eelarve-eesmärgi täitmiseks nõutavat kohandamiskava;

                  2)

                  kasutada kogu juhuslik tulu eelarvepuudujäägi vähendamiseks; eelarve konsolideerimise meetmed peaksid tagama valitsemissektori struktuurse eelarvepositsiooni püsiva paranemise majanduskasvu soodustaval viisil;

                  3)

                  teatada 15. oktoobriks 2019 nõukogule meetmetest, mille ta on võtnud käesoleva soovituse järgimiseks; aruandes tuleks esitada piisavalt täpselt kirjeldatud ja usutavalt teatavaks tehtud meetmed, mida võetakse nõutava kohandamiskava järgimiseks, sealhulgas nende kõigi mõju eelarvele ning 2019.–2020. aasta ajakohastatud ja üksikasjalik eelarveprognoos.
                  Käesolev soovitus on adresseeritud Rumeeniale.

         Luxembourg, 14. juuni 2019

               Nõukogu nimel

               eesistuja

            E. O. TEODOROVICI

         (1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

         (2)  Nõukogu 16. juuni 2017. aasta soovitus, mis esitatakse eesmärgiga korrigeerida märkimisväärne kõrvalekalle, mis tuvastati Rumeenias keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamise kohandamiskavas (ELT C 216, 6.7.2017, lk 1).

         (3)  Nõukogu 22. juuni 2018. aasta soovitus, mis esitatakse eesmärgiga korrigeerida Rumeenias oluline kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast (ELT C 223, 27.6.2018, lk 3).

         (4)  Nõukogu 4. detsembri 2018. aasta soovitus, mis esitatakse eesmärgiga korrigeerida Rumeenias märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast (ELT C 460, 21.12.2018, lk 1).

         (5)  Valitsemissektori esmaste netokulude saamiseks arvestatakse valitsemissektori kogukuludest maha intressikulud, liidu programmidele tehtavad kulutused, mis kaetakse täielikult liidu vahenditest saadud tuludest, ja kaalutlusõigusevälised muudatused töötuskindlustushüvitise kuludes. Valitsemissektori rahastatud kapitali kogumahutus põhivarasse on jaotatud nelja aasta peale. Kaalutlusõigusel põhinevaid tulumeetmeid või õigusaktidest tulenevat tulude suurenemist võetakse arvesse. Ühekordseid tulu- ja kulumeetmeid arvesse ei võeta.


title: Nõukogu soovitus, 14. juuni 2019, mis esitatakse eesmärgiga korrigeerida Ungaris märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast

text:
               21.6.2019

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 210/4

      NÕUKOGU SOOVITUS,
      14. juuni 2019,
      mis esitatakse eesmärgiga korrigeerida Ungaris märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast
      (2019/C 210/02)
      EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 4,
      võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 10 lõike 2 teist lõiku,
      võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Aluslepingu artikli 121 kohaselt peavad liikmesriigid selleks, et vältida valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi teket, edendama majanduspoliitika koordineerimise ja mitmepoolse järelevalve kaudu keskpikas perspektiivis riigi rahanduse usaldusväärsust.

                  (2)

                  Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, mis on vajalik hinnastabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva jätkusuutliku majanduskasvu tagamiseks.

                  (3)

                  22. juunil 2018 leidis nõukogu kooskõlas aluslepingu artikli 121 lõikega 4, et Ungaris toimus 2017. aastal märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgist. Kindlaks tehtud märkimisväärse kõrvalekalde tõttu esitas nõukogu 22. juunil 2018 Ungarile soovituse (2) võtta vajalikud meetmed tagamaks, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär (3) ei ületaks 2018. aastal 2,8 %, mis vastab aastasele struktuursele kohandusele 1 % sisemajanduse koguproduktist (SKP). Nõukogu soovitas samuti, et Ungari kasutaks kogu juhuslikku tulu eelarvepuudujäägi vähendamiseks, et hakata seeläbi ellu viima riigi keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavat kohandamiskava. 4. detsembril 2018 leidis nõukogu, et Ungari ei olnud võtnud tema 22. juuni 2018. aasta soovituse põhjal tõhusaid meetmeid. Selle alusel esitas nõukogu 4. detsembril 2018 Ungarile muudetud soovituse (4) võtta vajalikud meetmed tagamaks, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär ei ületaks 2019. aastal 3,3 %, mis vastab aastasele struktuursele kohandusele 1 % SKPst.

                  (4)

                  Komisjoni 2019. aasta kevadprognoosist ja Eurostati kontrollitud 2018. aasta arvandmetest nähtub, et valitsemissektori esmaste netokulude kasv oli 2018. aastal kulude kasvu eesmärgist tunduvalt kiirem, osutades märkimisväärsele kõrvalekaldele (1,3 % SKPst). Struktuurne eelarvepositsioon halvenes ja oli –3,7 % SKPst (2017. aastal –3,4 % SKPst), mis osutab samuti märkimisväärsele kõrvalekaldele (1,3 % SKPst) soovitatud struktuursest kohandusest. Struktuursest eelarvepositsioonist tekkinud kõrvalekalde suurust mõjutab negatiivselt märkimisväärne tulude alalaekumine ja headel aegadel majanduse suuremad investeerimiskulud, kuid seda on hinnanguliselt mõnevõrra tasakaalustanud väiksemad investeerimiskulud. Kulude kasvu eesmärki mõjutab väga negatiivselt selle arvutamisel kasutatud keskpika perioodi potentsiaalne SKP kasv, mis on kriisijärgselt väga väike. Lisaks sellele näib, et kulude kasvu eesmärgi aluseks oleva SKP deflaatori puhul ei võeta nõuetekohaselt arvesse valitsemissektori kulutusi mõjutavat suuremat kulusurvet. Pärast nende tegurite arvessevõtmist tundub kulude kasvu eesmärk asjakohaselt kajastavat eelarvekohandust ja osutab jätkuvalt märkimisväärsele kõrvalekaldele. Neid tegureid arvese võttes kinnitavad mõlemad näitajad, et 2018. aastal kalduti stabiilsuse ja kasvu pakti ennetusliku osa nõuetest märkimisväärselt kõrvale.

                  (5)

                  Pärast üldist hindamist leidis komisjon 5. juunil 2019, et Ungaris esineb märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, ning esitas kooskõlas aluslepingu artikli 121 lõikega 4 ja määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 10 lõike 2 esimese lõiguga Ungarile hoiatuse.

                  (6)

                  Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 10 lõike 2 teise lõiguga peaks nõukogu ühe kuu jooksul pärast hoiatuse tegemist esitama asjaomasele liikmesriigile soovituse vajalike poliitikameetmete võtmiseks. Määrusega (EÜ) nr 1466/97 on ette nähtud, et soovituses antakse liikmesriigile kõrvalekalde korrigeerimiseks mitte rohkem kui viie kuu pikkune tähtaeg. Seda arvestades tundub Ungarile kõrvalekalde korrigeerimise tähtajaks määratud 15. oktoober 2019 asjakohane. Selle aja jooksul peaks Ungari teatama meetmetest, mille ta on võtnud kõnealuse soovituse täitmiseks.

                  (7)

                  Komisjoni 2019. aasta kevadprognoosis esitatud SKP lõhe prognooside põhjal on Ungaris 2019. ja 2020. aastal hea majanduslik olukord. Kuigi 2019. aastal on SKP reaalkasv hinnanguliselt kooskõlas potentsiaalse SKPga (3,7 %), prognoositakse 2020. aastaks kasvupotentsiaalist (3,6 %) väiksemat SKP reaalkasvu (2,8 %). Valitsemissektori võla suhe SKPsse ületab Ungaris kontrollväärtust 60 % SKPst. Minimaalne struktuurne kohandus, mida nõutakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 1466/97 ning stabiilsuse ja kasvu pakti raames ühiselt kokku lepitud eelarvekohanduste tabelile, milles võetakse arvesse majanduse üldist olukorda ja võimalikke jätkusuutlikkusega seotud probleeme, on nii 2019. kui ka 2020. aastal vähemalt 0,75 % SKPst.

                  (8)

                  Ungari struktuurne eelarvepuudujääk suurenes 2017. aastal 1,6 % SKPst ja 2018. aastal 0,3 % SKPst ning oli 2018. aastal 3,7 % SKPst. Komisjoni 2019. aasta kevadprognoosi kohaselt hakkab see 2019. aastast vähenema. 2019. aasta minimaalse kohanduse nõuet peaks täiendama lisakohandus, mida on vaja kumulatiivse kõrvalekalde korrigeerimiseks ja selleks, et Ungari asuks pärast 2017. aasta kõrvalekaldeid jälle nõuetekohaselt eelarvet konsolideerima. Pidades silmas keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks vajalikust kohandamiskavast toimunud märkimisväärse kõrvalekalde suurust, tundub asjakohane nõuda 2019. aastal lisakohandust 0,25 % SKPst võrreldes ühiselt kokku lepitud stabiilsuse ja kasvu pakti ennetusliku osa eelarvekohanduste tabeliga ja see kiirendab liikumist eelarve-eesmärgi täitmise suunas. 2019. aastal nõutavad meetmed on kooskõlas kohandustega, mida nõukogu soovitas 4. detsembril 2018. 2020. aastal tundub minimaalne nõutud kohandus 0,75 % SKPst sobilik, kui täidetakse 2019. aastal soovitatud kohanduse nõudeid.

                  (9)

                  Nõutav struktuurse eelarvepositsiooni paranemine 1 % SKPst 2019. aastal ja 0,75 % SKPst 2020. aastal vastab valitsemissektori esmaste netokulude nominaalsele kasvumäärale, mis 2019. aastal ei ületa 3,3 % ja 2020. aastal 4,7 %.

                  (10)

                  Komisjoni 2019. aasta kevadprognoosi kohaselt paraneb struktuurne eelarvepositsioon 2019. aastal 0,4 % SKPst ja 2020. aastal 0,6 % SKPst. Selleks et saavutada struktuurne paranemine 1 % SKPst 2019. aastal ja 0,75 % SKPst 2020. aastal, on vaja vastu võtta meetmed, mille struktuurne mõju on 2019. aastal kokku 0,6 % SKPst, ja lisameetmed, mille struktuurne mõju on 2020. aastal 0,2 % SKPst, võrreldes komisjoni 2019. aasta kevadprognoosi kohase praeguse lähtestsenaariumiga.

                  (11)

                  Kuna varasemaid soovitusi korrigeerida kindlaks tehtud märkimisväärne kõrvalekalle ei ole täidetud, on vaja kiiresti võtta meetmeid, et muuta Ungari eelarvepoliitika taas konservatiivseks.

                  (12)

                  Soovitatud eelarve-eesmärkide saavutamiseks on oluline, et Ungari võtaks vastu ja rakendaks järjekindlalt vajalikud meetmed ning jälgiks tähelepanelikult jooksvate kulude arengut.

                  (13)

                  Ungari peaks 15. oktoobriks 2019 teatama nõukogule meetmetest, mis ta on võtnud kõnealuste soovituste täitmiseks.

                  (14)

                  On asjakohane, et käesolev soovitus avalikustatakse,

            SOOVITAB UNGARIL:

                  1)

                  võtta vajalikud meetmed tagamaks, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär ei ületa 2019. aastal 3,3 % ja 2020. aastal 4,7 %, mis vastab 2019. aastal aastasele struktuursele kohandusele 1 % SKPst ja 2020. aastal ja 0,75 % SKPst, asudes seega ellu viima Ungari keskpika perioodi eelarve-eesmärgi täitmiseks nõutavat kohandamiskava;

                  2)

                  kasutada kogu juhuslik tulu eelarvepuudujäägi vähendamiseks; eelarve konsolideerimise meetmed peaksid tagama valitsemissektori struktuurse eelarvepositsiooni püsiva paranemise majanduskasvu soodustaval viisil;

                  3)

                  teatada 15. oktoobriks 2019 nõukogule meetmetest, mille ta on võtnud käesoleva soovituse järgimiseks; aruandes tuleks esitada piisavalt täpselt kirjeldatud ja usutavalt teatavaks tehtud meetmed, mida võetakse nõutava kohandamiskava järgimiseks, sealhulgas nende kõigi mõju eelarvele ning 2019.–2020. aasta ajakohastatud ja üksikasjalik eelarveprognoos.
                  Käesolev soovitus on adresseeritud Ungarile.

         Luxembourg, 14. juuni 2019

               Nõukogu nimel

               eesistuja

            E. O. TEODOROVICI

         (1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

         (2)  Nõukogu 22. juuni 2018. aasta soovitus, mis esitatakse eesmärgiga korrigeerida Ungaris oluline kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast (ELT C 223, 27.6.2018, lk 1).

         (3)  Valitsemissektori esmaste netokulude saamiseks arvatakse valitsemissektori kogukuludest maha intressikulud, liidu programmidele tehtavad kulutused, mis kaetakse täielikult liidu vahenditest saadavatest tuludest, ja kaalutlusõigusevälised muudatused töötuskindlustushüvitise kuludes. Valitsemissektori rahastatud kapitali kogumahutus põhivarasse on jaotatud nelja aasta peale. Kaalutlusõigusel põhinevaid tulumeetmeid või õigusaktidekohast tulude suurenemist võetakse arvesse. Ühekordseid tulu- ja kulumeetmeid arvesse ei võeta.

         (4)  Nõukogu 4. detsembri 2018. aasta soovitus, mis esitatakse eesmärgiga korrigeerida Ungaris märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast (ELT C 460, 21.12.2018, lk 4).


title: Nõukogu Soovitus, 5. detsember 2019, mis esitatakse eesmärgiga korrigeerida Ungaris märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast2019/C 420/01

text:
               13.12.2019

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 420/1

      NÕUKOGU SOOVITUS,
      5. detsember 2019,
      mis esitatakse eesmärgiga korrigeerida Ungaris märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast
      (2019/C 420/01)
      EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 4,
      võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 10 lõike 2 teist lõiku,
      võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Aluslepingu artikli 121 kohaselt peavad liikmesriigid selleks, et vältida valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi teket, edendama majanduspoliitika koordineerimise ja mitmepoolse järelevalve kaudu keskpikas perspektiivis riigi rahanduse usaldusväärsust.

                  (2)

                  Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, mis on vajalik hinnastabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva jätkusuutliku majanduskasvu tagamiseks.

                  (3)

                  22. juunil 2018 leidis nõukogu kooskõlas aluslepingu artikli 121 lõikega 4, et Ungaris ilmnes 2017. aastal märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgist. Kindlaks tehtud märkimisväärse kõrvalekalde tõttu esitas nõukogu 22. juunil 2018 Ungarile soovituse (2) võtta vajalikud meetmed, et kõrvalekalle korrigeerida. Seejärel leidis nõukogu, et Ungari ei olnud võtnud kõnealuse soovituse järgimiseks tõhusaid meetmeid, ja esitas 4. detsembril 2018 muudetud soovituse (3). Seejärel leidis nõukogu, et Ungari ei olnud võtnud ka selle muudetud soovituse järgimiseks tõhusaid meetmeid.

                  (4)

                  14. juunil 2019 leidis nõukogu, et Ungaris ilmnes 2018. aastal taas märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast. Sellest tulenevalt esitas nõukogu Ungarile soovituse (4) võtta vajalikud meetmed, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär (5) ei ületaks 2019. aastal 3,3 % ja 2020. aastal 4,7 %, mis vastab 2019. aastal struktuursele kohandusele 1 % sisemajanduse koguproduktist (SKP) ja 2020. aastal kohandusele 0,75 % SKPst. Nõukogu soovitas ka, et Ungari kasutaks eelarvepuudujäägi vähendamiseks juhuslikku tulu ning et eelarve konsolideerimise meetmed peaksid tagama valitsemissektori struktuurse eelarvepositsiooni püsiva paranemise majanduskasvu soodustaval viisil. Nõukogu seadis Ungarile 14. juuni 2019. aasta soovituse järgimiseks võetud meetmetest aruandmise tähtpäevaks 15. oktoobri 2019.

                  (5)

                  9. juulil 2019 esitas nõukogu soovituse, (6) et Ungari tagaks 2019. ja 2020. aastal nõukogu 14. juuni 2019. aasta soovituse järgimise, et korrigeerida märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast.

                  (6)

                  26. septembril 2019 tegi komisjon Ungarisse kohapealse kontrolli eesmärgil määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli -11 lõike 2 alusel tõhustatud järelevalvemissiooni. Komisjon edastas esialgsed tulemused tähelepanekute esitamiseks Ungari ametiasutustele ja esitas need seejärel 20. novembril 2019 nõukogule. Tulemused avalikustati.

                  (7)

                  15. oktoobril 2019 esitasid Ungari ametiasutused aruande nõukogu 14. juuni 2019. aasta soovituse järgimiseks võetud tõhusate meetmete kohta. Aruandes esitatud Ungari ametiasutuste teabe ja komisjoni 2019. aasta sügisprognoosil põhineva üldhinnangu alusel järeldas nõukogu 5. detsembril 2019, et Ungari ei ole võtnud nõukogu 14. juuni 2019. aasta soovituse järgimiseks tõhusaid meetmeid.

                  (8)

                  Kuna Ungari ei ole võtnud tõhusaid meetmeid ja tal on tekkinud kumulatiivne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks vajalikust kohandamiskavast, on asjakohane esitada Ungarile aluslepingu artikli 121 lõike 4 alusel muudetud soovitus vajalike asjakohaste meetmete kohta.

                  (9)

                  Komisjoni 2019. aasta sügisprognoosi kohaselt paraneb Ungari struktuurne eelarvepositsioon 2019. aastal 0,5 % SKPst ja 2020. aastal 1,2 % SKPst. Sellest tulenevalt prognoositakse, et 2019. ja 2020. aastal jääb struktuurse eelarvepuudujäägi puhul keskpika perioodi eelarve-eesmärgist (vastavalt 1,5 % ja 1,0 %) puudu vastavalt 1,8 % ja 1,1 % SKPst.

                  (10)

                  Nõukogu 14. juuni 2019. aasta soovituses Ungarilt 2020. aastal nõutud aastane struktuurne kohandus 0,75 % SKPst näib piisav, et Ungari asuks varasemate kõrvalekallete järel taas järgima asjakohast kohandamiskava, võttes arvesse üldisi makromajanduslikke ja eelarvesuundumusi seoses järgmistel aastatel prognoositava majanduse aeglustumisega, kuna viimastel aastatel majanduskasvu toetanud tsükliliste tegurite mõju peaks vähehaaval hajuma.

                  (11)

                  Komisjoni 2019. aasta sügisprognoosi kohaselt eeldab 2020. aastal nõutav struktuurse eelarvepositsiooni paranemine mahus 0,75 % SKPst, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär ei ületa samal ajal 4,7 %.

                  (12)

                  Komisjoni 2019. aasta sügisprognoosi kohaselt väheneb Ungari struktuurne eelarvepuudujääk 2020. aastal 1,2 % SKPst, kuid kulude kasvu eesmärgi puhul kaldutakse tõenäoliselt nõuetest kõrvale. Praeguste prognooside kohaselt ning võttes arvesse nii struktuurset eelarvepositsiooni kui ka kulude kasvu eesmärki mõjutavaid tegureid, võimaldab Ungari valitsuse vastu võetud 2020. aasta eelarve saavutada nõutava eelarvekohanduse.

                  (13)

                  Kuna varasemaid soovitusi korrigeerida kindlaks tehtud märkimisväärne kõrvalekalle ei ole täidetud, on vaja võtta meetmeid, et muuta Ungari eelarvepoliitika taas konservatiivseks.

                  (14)

                  Soovitatud eelarve-eesmärkide saavutamiseks on oluline, et Ungari võtaks vastu ja rakendaks järjekindlalt vajalikud meetmed, jälgiks tähelepanelikult jooksvate kulude arengut ja piiraks ülemääraseid kulutusi aasta lõpus.

                  (15)

                  Käesolevas soovituses esitatud nõuded asendavad nõukogu 14. juuni 2019. aasta soovituses esitatud vastavad nõuded.

                  (16)

                  Ungari peaks teatama nõukogule käesoleva soovituse alusel võetud meetmetest 15. aprilliks 2020, seda võib teha määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 7 kohaselt esitatavas lähenemisprogrammis.

                  (17)

                  On asjakohane, et käesolev soovitus avalikustatakse,

            SOOVITAB UNGARIL:

                  1)

                  võtta vajalikud meetmed, millega tagada, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär ei ületa 2020. aastal 4,7 %, mis vastab struktuursele kohandusele 0,75 % SKPst aastas, asudes seega ellu viima Ungari keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavat kohandamiskava;

                  2)

                  kasutada kogu juhuslik tulu eelarvepuudujäägi vähendamiseks; tasakaalustada tulude alalaekumist kvaliteetsete alaliste eelarvemeetmetega; tagada, et eelarve konsolideerimise meetmed tagavad valitsemissektori struktuurse eelarvepositsiooni püsiva paranemise majanduskasvu soodustaval viisil;

                  3)

                  teatada 15. aprilliks 2020 nõukogule meetmetest, mille ta on võtnud käesoleva soovituse järgimiseks; tagada, et aruandes esitatakse piisavalt täpselt kirjeldatud ja usutavalt teatavaks tehtud meetmed, mida võetakse nõutava kohandamiskava järgimiseks, sealhulgas iga meetme mõju eelarvele ning 2020. aasta ajakohastatud ja üksikasjalik eelarveprognoos.

         Käesolev soovitus on adresseeritud Ungarile.
         Brüssel, 5. detsember 2019

               Nõukogu nimel

               eesistuja

            M. LINTILÄ

         (1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

         (2)  Nõukogu 22. juuni 2018. aasta soovitus, mis esitatakse eesmärgiga korrigeerida Ungaris oluline kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast (ELT C 223, 27.6.2018, lk 1).

         (3)  Nõukogu 4. detsembri 2018. aasta soovitus, mis esitatakse eesmärgiga korrigeerida Ungaris märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast (ELT C 460, 21.12.2018, lk 4).

         (4)  Nõukogu 14. juuni 2019. aasta soovitus, mis esitatakse eesmärgiga korrigeerida Ungaris märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast (ELT C 210, 21.6.2019, lk 4).

         (5)  Valitsemissektori esmaste netokulude saamiseks arvatakse valitsemissektori kogukuludest maha intressikulud, liidu programmidele tehtavad kulutused, mis kaetakse täielikult liidu vahenditest saadavatest tuludest, ja kaalutlusõigusevälised muudatused töötuskindlustushüvitise kuludes. Valitsemissektori rahastatud kapitali kogumahutus põhivarasse on jaotatud nelja aasta peale. Kaalutlusõigusel põhinevad tulumeetmed või õigusaktidekohane tulude suurendamine arvatakse sisse. Ühekordsed tulu- ja kulumeetmed arvatakse välja.

         (6)  Nõukogu 9. juuli 2019. aasta soovitus, milles käsitletakse Ungari 2019. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Ungari 2019. aasta lähenemisprogrammi kohta (ELT C 301, 5.9.2019, lk 101).


title: Nõukogu Soovitus, 5. detsember 2019, mis esitatakse eesmärgiga korrigeerida Rumeenias märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast2019/C 420/02

text:
               13.12.2019

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 420/4

      NÕUKOGU SOOVITUS,
      5. detsember 2019,
      mis esitatakse eesmärgiga korrigeerida Rumeenias märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast
      (2019/C 420/02)
      EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 4,
      võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 10 lõike 2 teist lõiku,
      võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Aluslepingu artikli 121 kohaselt peavad liikmesriigid selleks, et vältida valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi teket, edendama majanduspoliitika koordineerimise ja mitmepoolse järelevalve kaudu keskpikas perspektiivis riigi rahanduse usaldusväärsust.

                  (2)

                  Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, mis on vajalik hinnastabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva jätkusuutliku majanduskasvu tagamiseks.

                  (3)

                  Juunis 2017 ja juunis 2018 leidis nõukogu kooskõlas aluslepingu artikli 121 lõikega 4, et Rumeenias ilmnes 2016. ja 2017. aastal märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgist ja selle saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast. Kindlaks tehtud märkimisväärsete kõrvalekallete tõttu esitas nõukogu 16. juunil 2017 (2) ja 22. juunil 2018 (3) Rumeeniale soovitused võtta vajalikud meetmed, et kõrvalekalded korrigeerida. Seejärel leidis nõukogu, et Rumeenia ei olnud võtnud kõnealuste soovituste järgimiseks tõhusaid meetmeid, ja esitas vastavalt 5. detsembril 2017 (4) ja 4. detsembril 2018 (5) muudetud soovitused. Seejärel leidis nõukogu, et Rumeenia ei olnud võtnud ka nende muudetud soovituste järgimiseks tõhusaid meetmeid.

                  (4)

                  14. juunil 2019 leidis nõukogu, et Rumeenias ilmnes 2018. aastal taas märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast. Sellest tulenevalt esitas nõukogu Rumeeniale soovituse (6) võtta vajalikud meetmed, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär (7) ei ületaks 2019. aastal 4,5 % ja 2020. aastal 5,1 %, mis vastab 2019. aastal struktuursele kohandusele 1 % sisemajanduse koguproduktist (SKP) ja 2020. aastal kohandusele 0,75 % SKPst. Nõukogu soovitas ka, et Rumeenia kasutaks eelarvepuudujäägi vähendamiseks juhuslikku tulu ning et eelarve konsolideerimise meetmed peaksid tagama valitsemissektori struktuurse eelarvepositsiooni püsiva paranemise majanduskasvu soodustaval viisil. Nõukogu seadis Rumeeniale kõnealuse soovituse järgimiseks võetud meetmetest aruandmise tähtpäevaks 15. oktoobri 2019.

                  (5)

                  9. juulil 2019 esitas nõukogu soovituse, (8) et Rumeenia tagaks 2019. ja 2020. aastal nõukogu 14. juuni 2019. aasta soovituse järgimise, et korrigeerida märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast.

                  (6)

                  25. septembril 2019 tegi komisjon Rumeeniasse kohapealse kontrolli eesmärgil määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli -11 lõike 2 alusel tõhustatud järelevalvemissiooni. Komisjon edastas esialgsed tulemused tähelepanekute esitamiseks Rumeenia ametiasutustele ja esitas need seejärel 20. novembril 2019 nõukogule. Tulemused avalikustati.

                  (7)

                  15. oktoobril 2019 esitasid Rumeenia ametiasutused aruande nõukogu 14. juuni 2019. aasta soovituse järgimiseks võetud tõhusate meetmete kohta. Aruandes esitatud Rumeenia ametiasutuste teabe ja komisjoni 2019. aasta sügisprognoosil põhineva üldhinnangu alusel järeldas nõukogu 5. detsembril 2019, et Rumeenia ei ole võtnud nõukogu 14. juuni 2019. aasta soovituse järgimiseks tõhusaid meetmeid.

                  (8)

                  Kuna Rumeenia ei ole võtnud tõhusaid meetmeid ja tal on tekkinud suur kumulatiivne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks vajalikust kohandamiskavast, on asjakohane esitada Rumeeniale aluslepingu artikli 121 lõike 4 alusel muudetud soovitus vajalike asjakohaste meetmete kohta.

                  (9)

                  Komisjoni 2019. aasta sügisprognoosi kohaselt halveneb Rumeenia struktuurne eelarvepositsioon nii 2019. kui ka 2020. aastal 0,8 % SKPst. Sellest tulenevalt prognoositakse, et 2019. ja 2020. aastal jääb struktuurse eelarvepuudujäägi puhul keskpika perioodi eelarve-eesmärgist (1,0 % SKPst) puudu vastavalt 2,5 % ja 3,4 % SKPst.

                  (10)

                  Selleks et Rumeenia asuks varasemate kõrvalekallete järel taas järgima asjakohast kohandamiskava, tuleks tal teha täiendav kohandus lisaks nõukogu 14. juuli 2019. aasta soovituses 2020. aastaks soovitatud aastasele struktuursele kohandusele 0,75 % SKPst. Võttes arvesse keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks vajalikust kohandamiskavast tekkinud kumulatiivse kõrvalekalde ulatust, peaks täiendav kohandus olema 0,25 % SKPst. See täiendav kohandus kiirendaks lähenemist keskpika perioodi eelarve-eesmärgile, seadmata samas ohtu majanduskasvu.

                  (11)

                  Komisjoni 2019. aasta sügisprognoosi kohaselt ulatub valitsemissektori puudujääk 2019. aastal 3,6 %ni ja 2020. aastal 4,4 %ni, mis ületab aluslepingus sätestatud kontrollväärtust (3 % SKPst). Nõutav täiendav struktuurne kohandus tagaks ka selle, et Rumeenia peaks 2020. aastal kinni aluslepingus sätestatud kontrollväärtusest 3 % SKPst.

                  (12)

                  Komisjoni 2019. aasta sügisprognoosi kohaselt eeldab 2020. aastal nõutav struktuurse eelarvepositsiooni paranemine mahus 1,0 % SKPst, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär ei ületa samal ajal 4,4 %.

                  (13)

                  Komisjoni 2019. aasta sügisprognoosi kohaselt halveneb Rumeenia struktuurne eelarvepositsioon 2020. aastal 0,8 % SKPst. Seega tuleb struktuurse eelarvepositsiooni parandamiseks 1,0 % SKPst võtta vastu meetmeid, mis parandaksid struktuurset eelarvet kokku 1,8 % SKPst, võrreldes komisjoni 2019. aasta sügisprognoosi praeguse baasstsenaariumiga.

                  (14)

                  Kuna varasemaid soovitusi korrigeerida kindlaks tehtud märkimisväärne kõrvalekalle ei ole täidetud ja on oht ületada aluslepingus sätestatud kontrollväärtust, on vaja võtta kiiresti meetmeid, et muuta Rumeenia eelarvepoliitika taas konservatiivseks.

                  (15)

                  Soovitatud eelarve-eesmärkide saavutamiseks on oluline, et Rumeenia võtaks vastu vajalikud meetmed, rakendaks need järjekindlalt ja jälgiks tähelepanelikult jooksvate kulude arengut.

                  (16)

                  Käesolevas soovituses esitatud nõuded asendavad nõukogu 14. juuni 2019. aasta soovituses esitatud vastavad nõuded.

                  (17)

                  Rumeenia peaks teatama nõukogule käesoleva soovituse alusel võetud meetmetest 15. aprilliks 2020, seda võib teha määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 7 kohaselt esitatavas lähenemisprogrammis.

                  (18)

                  On asjakohane, et käesolev soovitus avalikustatakse,

            SOOVITAB RUMEENIAL:

                  1)

                  võtta vajalikud meetmed, millega tagada, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär ei ületa 2020. aastal 4,4 %, mis vastab struktuursele kohandusele 1,0 % SKPst aastas, asudes seega ellu viima Rumeenia keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavat kohandamiskava;

                  2)

                  kasutada kogu juhuslik tulu eelarvepuudujäägi vähendamiseks; tagada, et eelarve konsolideerimise meetmed tagavad valitsemissektori struktuurse eelarvepositsiooni püsiva paranemise majanduskasvu soodustaval viisil;

                  3)

                  teatada 15. aprilliks 2020 nõukogule meetmetest, mille ta on võtnud käesoleva soovituse järgimiseks; tagada, et aruandes esitatakse piisavalt täpselt kirjeldatud ja usutavalt teatavaks tehtud meetmed, mida võetakse nõutava kohandamiskava järgimiseks, sealhulgas iga meetme mõju eelarvele ning 2020. aasta ajakohastatud ja üksikasjalik eelarveprognoos.

         Käesolev soovitus on adresseeritud Rumeeniale.
         Brüssel, 5. detsember 2019

               Nõukogu nimel

               eesistuja

            M. LINTILÄ

         (1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

         (2)  Nõukogu16. juuni 2017. aasta soovitus, mis esitatakse eesmärgiga korrigeerida märkimisväärne kõrvalekalle, mis tuvastati Rumeenias keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamise kohandamiskavas (ELT C 216, 6.7.2017, lk 1).

         (3)  Nõukogu 22. juuni 2018. aasta soovitus, mis esitatakse eesmärgiga korrigeerida Rumeenias oluline kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast (ELT C 223, 27.6.2018, lk 3).

         (4)  Nõukogu 5. detsembri 2017. aasta soovitus, mis esitatakse eesmärgiga korrigeerida Rumeenias oluline kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast (ELT C 439, 20.12.2017, lk 1).

         (5)  Nõukogu 4. detsembri 2018. aasta soovitus, mis esitatakse eesmärgiga korrigeerida Rumeenias märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast (ELT C 460, 21.12.2018, lk 1).

         (6)  Nõukogu 14. juuni 2019. aasta soovitus, mis esitatakse eesmärgiga korrigeerida Ungaris märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast (ELT C 210, 21.6.2019, lk 4).

         (7)  Valitsemissektori esmaste netokulude saamiseks arvatakse valitsemissektori kogukuludest maha intressikulud, liidu programmidele tehtavad kulutused, mis kaetakse täielikult liidu vahenditest saadavatest tuludest, ja kaalutlusõigusevälised muudatused töötuskindlustushüvitise kuludes. Valitsemissektori rahastatud kapitali kogumahutus põhivarasse on jaotatud nelja aasta peale. Kaalutlusõigusel põhinevad tulumeetmed või õigusaktidekohane tulude suurendamine arvatakse sisse. Ühekordsed tulu- ja kulumeetmed arvatakse välja.

         (8)  Nõukogu 9. juuli 2019. aasta soovitus, milles käsitletakse Rumeenia 2019. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Rumeenia 2019. aasta lähenemisprogrammi kohta (ELT C 301, 5.9.2019, lk 135).


title: Euroopa Keskpanga soovitus, 14. veebruar 2019, Euroopa Liidu Nõukogule Banque centrale du Luxembourgi välisaudiitorite kohta (EKP/2019/6)

text:
               20.2.2019

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 67/1

      EUROOPA KESKPANGA SOOVITUS,
      14. veebruar 2019,
      Euroopa Liidu Nõukogule Banque centrale du Luxembourgi välisaudiitorite kohta
      (EKP/2019/6)
      (2019/C 67/01)
      EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
      võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artiklit 27.1,
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Euroopa Keskpanga (EKP) ja eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide keskpankade raamatupidamist auditeerivad sõltumatud välisaudiitorid, keda soovitab EKP nõukogu ja kiidab heaks Euroopa Liidu Nõukogu.

                  (2)

                  Banque centrale du Luxembourgi praeguste välisaudiitorite (Deloitte Audit sarl) volitused lõpevad pärast 2018. majandusaasta auditeerimist. Seetõttu tuleb määrata välisaudiitorid alates 2019. majandusaastast.

                  (3)

                  Banque centrale du Luxembourg on majandusaastateks 2019 kuni 2023 valinud oma välisaudiitoriks Ernst & Young S.A.,

            ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:
      Banque centrale du Luxembourgi välisaudiitoriks soovitatakse majandusaastateks 2019 kuni 2023 määrata Ernst & Young S.A.

         Frankfurt Maini ääres, 14. veebruar 2019

               EKP president

            Mario DRAGHI


               5.4.2019

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 129/49

      P8_TA(2018)0059
      Džihadistide sissetulekuallikate ja terrorismi rahastamise tõkestamine
      Euroopa Parlamendi 1. märtsi 2018. aasta soovitus nõukogule, komisjonile ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale džihadistide sissetulekuallikate ja terrorismi rahastamise tõkestamise kohta (2017/2203(INI))
      (2019/C 129/07)

         Euroopa Parlament,

                  —

                  võttes arvesse 1999. aasta terrorismi rahastamise tõkestamise rahvusvahelist konventsiooni,

                  —

                  võttes arvesse oma 27. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni olukorra kohta Põhja-Iraagis ja Mosulis (1) ning oma 30. aprilli 2015. aasta resolutsiooni kultuurimälestiste hävitamise kohta ISISe/Da’eshi poolt (2),

                  —

                  võttes arvesse Euroopa Liidu üldist välis- ja julgeolekupoliitika strateegiat,

                  —

                  võttes arvesse nõukogu 7. juuli 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1210/2003, mis käsitleb teatavaid spetsiifilisi piiranguid majandus- ja finantssuhetes Iraagiga ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2465/96 (3),

                  —

                  võttes arvesse ÜRO ülemaailmset terrorismivastase võitluse strateegiat ja ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 1267(1999), 1373(2001), 1989(2011), 2133(2014), 2199(2015), 2253(2015) ja 2368(2017),

                  —

                  võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta direktiivi (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ (4),

                  —

                  võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist, ning millega muudetakse direktiivi 2009/101/EÜ (COM(2016)0450),

                  —

                  võttes arvesse 9. novembri 2014. aasta Manama deklaratsiooni terrorismi rahastamise vastase võitluse kohta,

                  —

                  võttes arvesse rahapesuvastase töökonna terrorismi ja terrorismi rahastamisega seotud sihipäraste rahaliste karistuste alaseid parimaid tavasid,

                  —

                  võttes arvesse rahapesuvastase töökonna 24. oktoobri 2014. aasta avaldust Iraagi ja Levandi Islamiriigi terroriorganisatsiooni (ISIL) rahastamise vastase võitluse kohta ning rahapesuvastase töökonna 2015. aasta veebruari aruannet ISILi rahastamise kohta,

                  —

                  võttes arvesse julgeolekuliidu üheteistkümnendat eduaruannet, mille komisjon avaldas 18. oktoobril 2017,

                  —

                  võttes arvesse ülemaailmse terrorismivastase võitluse foorumi koostatud terroristide poolt lunaraha saamiseks toimepandud inimröövide ennetamise ja neist kasu saamise takistamise parimaid tavasid käsitleva Alžiiri memorandumi 2015. aasta septembri addendumit,

                  —

                  võttes arvesse 26. mai 2017. aasta G7 Taormina avaldust terrorismivastase võitluse ja vägivaldse äärmusluse kohta,

                  —

                  võttes arvesse hiljuti asutatud terrorismi käsitlevat erikomisjoni,

                  —

                  võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 16,

                  —

                  võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 7 ja 8 isikuandmete kaitse kohta,

                  —

                  võttes arvesse nõukogu 28. mai 2015. aasta määrust (EL) 2015/827, millega muudetakse määrust (EL) nr 36/2012, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias (5),

                  —

                  võttes arvesse komisjoni 2016. aasta veebruari tegevuskava terrorismi rahastamise vastase võitluse tõhustamiseks,

                  —

                  võttes arvesse Europoli 2017. aasta aruannet terrorismi olukorra ja suundumuste kohta ELis (TE-SAT),

                  —

                  võttes arvesse komisjoni 26. juuni 2017. aasta aruannet Euroopa Parlamendile ja nõukogule siseturgu mõjutavate ja piiriülese tegevusega seotud rahapesu ja terrorismi rahastamise riskide hindamise kohta (COM(2017)0340),

                  —

                  võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta direktiivi (EL) 2017/541 terrorismivastase võitluse kohta, millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/475/JSK ning muudetakse nõukogu otsust 2005/671/JSK (6),

                  —

                  võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/680, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu raamotsus 2008/977/JSK (7),

                  —

                  võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2017. aasta määrus kultuuriväärtuste impordi kohta (COM(2017)0375),

                  —

                  võttes arvesse julgeolekuliidu üheksandat eduaruannet, mille komisjon avaldas 27. juulil 2017,

                  —

                  võttes arvesse komisjoni 18. oktoobri 2017. aasta teatist Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule ja nõukogule „Üheteistkümnes eduaruanne tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu suunas liikumise kohta“ (COM(2017)0608),

                  —

                  võttes arvesse kodukorra artiklit 113,

                  —

                  võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A8-0035/2018),

                  A.

                  arvestades, et terrorismi rahastamisallikate, sealhulgas pettuste ja maksudest kõrvalehoidumise, rahapesu ja maksuparadiiside kaudu saadud peidetud rahastamisallikate piiramine on terrorismivastase võitluse üks olulisemaid aspekte;

                  B.

                  arvestades, et ehkki osa terroriorganisatsioonidele mujal kasutamiseks antavast rahastusest võib tulla Euroopa riikidest, tuleb muu rahastus radikaliseerumise ja tegelike terroriaktide rahastamiseks väljastpoolt Euroopat; arvestades, et terrorismivastase võitluse välis- ja sisemõõde on omavahel seotud, ning arvestades, et terrorismi rahastamisallikate tõkestamine peaks moodustama osa ELi laiemast strateegiast, mis seob omavahel nii välis- kui ka sisejulgeoleku mõõtme;

                  C.

                  arvestades, et moodsad sidevõrgud ja eelkõige ühisrahastamine on osutunud terroristliku tegevuse rahastamisel ja džihaadivõrgustiku haldamisel odavaks ja tõhusaks rahakogumise viisiks; arvestades, et terrorirühmitustel on õnnestunud oma tegevuste jaoks täiendavaid vahendeid koguda andmepüügi rünnakute ja identiteedivarguse või varastatud krediitkaardiandmete veebifoorumites ostmise kaudu;

                  D.

                  arvestades, et kõnealust rahastamist saab kasutada kolmel viisil: terrorirünnakute jaoks, mis vajavad märkimisväärsel hulgal rahalisi vahendeid, muude rünnakute jaoks, mille tagajärjed on samavõrd tõsised, kuid mis nõuavad vähem rahalisi vahendeid, ning selleks, et rahastada propagandat, mis võiks anda tõuke nn üksiku hundi rünnakutele, mis nõuavad väga vähe kavandamist ja raha; arvestades, et kõikide selliste olukordade puhul tuleb reageerida tulemuslikult;

                  E.

                  arvestades, et rahaliste vahendite vastuvõtja võib suunata seaduslikku päritolu vahendid terroristliku tegevusega seotud kolmandatele osapooltele, üksikisikutele, rühmadele, ettevõtetele või organisatsioonidele;

                  F.

                  arvestades, et kuna terrorismi näol on tegemist ülemaailmse kuritegevusega, peab tulemuslik reageerimine toimuma samuti maailma tasandil ja olema terviklik, kusjuures siin on määrava tähtsusega finantsasutuste, õiguskaitseasutuste ja kohtuasutuste kooskõlastatud tegevus ning asjakohase teabe jagamine füüsiliste ja juriidiliste isikute ning kahtlase tegevuse kohta, pidades silmas, et isikuandmete kaitse ja eraelu kaitse on olulised põhiõigused;

                  G.

                  arvestades, et viimastel aastatel toimunud andmelekete tõttu on teadlikkus seostest ühelt poolt rahapesu ja maksudest kõrvalehoidumise ning teiselt poolt organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi rahastamise vahel oluliselt suurenenud, ning arvestades, et need probleemid on muutunud rahvusvahelises poliitikas keskseks mureküsimuseks; arvestades, et nagu komisjon on tõdenud, on hiljutistes meediakajastustes organiseeritud kuritegevusega, sealhulgas terrorismiga seostatud ka massilisi käibemaksu- ja aktsiisimaksupettusi (8);

                  H.

                  arvestades, et peaaegu kõikide liikmesriikide jurisdiktsioonides on terrorismi rahastamine kriminaliseeritud eraldiseisva süüteona;

                  I.

                  arvestades, et finantsteave on luureteabe kogumisel oluline vahend, mis võimaldab analüüsida terrorivõrgustikke ja seda, kuidas nende tegevust paremini takistada; arvestades, et rahapesu ja terrorismi rahastamise takistamiseks on vaja pidevalt tagada õigusaktide piisav täitmine; arvestades, et vaja on kõikehõlmavat ja ennetavat strateegiat, mis põhineb terrorismi rahastamise vastase võitlusega tegelevate rahapesu andmebüroode, luureteenistuste ja õiguskaitseasutuste vahelisel põhiteabe vahetamisel ja paremal koostööl; arvestades, et see teave peaks hõlmama arenevaid suundumusi, nagu bitmap, SWIFT-kodeerimine, krüptoraha ja selle vastavad regulatiivmehhanismid; arvestades, et üleilmne terrorismi rahastamise vastane võitlus peab hõlmama äriühingute, usaldusfondide ja sarnaste süsteemide tegelike tulusaajate globaalseid läbipaistvusstandardeid, et heita valgust finantsläbipaistmatusele, mis hõlbustab kriminaaltulu pesemist ning terroriorganisatsioonide ja terroristide rahastamist;

                  J.

                  arvestades, et olemasolevates struktuurides on vaja ametlikku Euroopa platvormi – mis siiani on eksisteerinud mitteametlikult – mis koondaks praegu 28 liikmesriigis hajutatult toimuva teabe kogumise ning mille kaudu liikmesriigid saaksid anda teavet terrorismi rahastamise vastu võitlemisse antud panuse suuruse ja selles valdkonnas tehtud edusammude kohta; arvestades, et selline teabevahetus peaks olema ennetav;

                  K.

                  arvestades, et ISISe/Daeshi, Al Qaeda ja teiste džihaadivõitlejate organisatsioonide finantssuutlikkusele panid aluse paljud rahvusvahelised mittetulundusorganisatsioonid, heategevusasutused, muud sihtasutused ja erasektori annetajad, kellel kas on või enda väitel on sotsiaalsed või kultuurilised eesmärgid, kuid toimivad kuritegeliku tegevuse kattevarjuna; arvestades, et seetõttu on järelevalve ja luureandmete kogumine selliste organisatsioonide, nende asutajate, tegevuse ja sageli ulatuslike sidemete kohta ELi osalejatega äärmiselt oluline; arvestades, et nende toetus džihadistliku islamismi laienemisele Aafrikas, Lähis-Idas, Aasias ja Euroopas tuleks blokeerida; arvestades, et selline laienemine ELi piiridel ning naaber- ja parterriikides on eriti murettekitav; arvestades, et üleilmse terrorismi vastu võitlemiseks on väga oluline, et Pärsia lahe koostöönõukogu ja selle liikmesriigid rakendaksid nendes piirkondades täielikult rahapesuvastase töökonna soovitusi;

                  L.

                  arvestades, et Al Qaeda üleilmne rahakogumisvõrgustik põhineb annetustel heategevusasutustele ja valitsusvälistele organisatsioonidele, kes suhtlevad annetajatega sotsiaalmeedia ja veebifoorumite kaudu; arvestades, et džihaadi jaoks toetajatelt annetuste küsimiseks on kasutatud ka kontosid; arvestades, et viimastel aastatel on terroriorganisatsioonid välja töötanud mitmeid nutitelefonirakendusi, et suurendada oma teavitustegevust ja julgustada toetajaid, kellest enamik asub Pärsia lahe riikides, annetusi tegema;

                  M.

                  arvestades, et mikroriigid ja õigusriigi põhimõtteid kehvasti rakendavad riigid on eriti haavatavad ja neil on oht muutuda terrorismi rahastamise koondumiskohaks;

                  N.

                  arvestades, et luureandmed näitavad, et Pärsia lahe piirkonna asutused ja üksikisikud annavad ISISele/Daeshile, Al Qaedale ja muudele äärmusrühmitistele rahalist ja logistilist toetust; arvestades, et paljud terroristlikud rühmitused ei saaks ilma sellise rahastamiseta end ära majandada;

                  O.

                  arvestades, et ISIS/Daesh ja Al Qaeda on muutunud rahaliselt sõltumatuks; arvestades, et ISIS/Daesh ja Al Qaeda üritavad suunata oma raha Süüriasse ja Iraaki naftaekspordi ja äriühingutesse investeerimise kaudu, sealhulgas raha- ja elukutseliste kullerite, ebaseaduslike rahaülekannete ning raha- ja kutsealaste teenuste valdkonnas; arvestades, et ISIS/Daesh ja Al Qaeda pesevad oma kuritegelikul teel saadud tulu puhtaks, ostes ettevõtteid ja igat liiki vara; arvestades, et ISIS/Daesh ja Al Qaeda pesevad puhtaks ka varastatud antiikesemetest ning ebaseaduslikult üle piiri toimetatud kunstiteostest ja esemetest saadud tulu, müües neid välismaal, sealhulgas liikmesriikide turgudel; arvestades, et terroristlikud rühmitused on muutnud ebaseadusliku kauplemise kaupade, tulirelvade, nafta, narkootikumide, sigarettide ja kultuuriväärtuste ja muuga ning inimkaubanduse, orjuse, laste ekspluateerimise, räkiti ja väljapressimise oma tuluallikateks; arvestades, et organiseeritud kuritegevuse ja terrorirühmituste vahelised üha tihedamad sidemed kujutavad endast kasvavat ohtu liidu julgeolekule; arvestades, et kõnealuste allikate tõttu võib juhtuda, et ISIS/Daesh ja Al Qaeda saavad pärast oma territoriaalset kokkuvarisemist Süürias ja Iraagis tulevaste kuritegude rahastamist jätkata;

                  P.

                  arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidel ja siseriiklikel õigusaktidel põhinevate mitmete rahvusvaheliste kohustustega on kehtestatud rahvusvaheline lunaraha maksmise keeld; arvestades, et tegelikkuses puudub ÜRO keelul olulisemate allakirjutanud riikide toetus, kuna viimased seavad vahetu elupäästmise terrorismivastaste kohustuste täitmise kõrval esikohale ning võimaldavad seeläbi terroriorganisatsioone rahastada;

                  1.

                  esitab nõukogule, komisjonile ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale järgmised soovitused:

                              a)

                              kutsub liikmesriike ja komisjoni üles kaaluma terrorivõrgustike rahastamisallikate tõkestamise pidamist peamiseks prioriteediks, kuna see on tulemuslik vahend nende võrgustike tõhususe vähendamisel; on seisukohal, et ennetavad strateegiad, mis põhinevad parimate tavade ning kahtlust äratava ja asjakohase finantsteabe vahetamisel luureteenistuste vahel, on terrorismi rahastamise ja üldisemalt terrorirünnakute vastases võitluses äärmiselt olulised; kutsub liikmesriikide luureteenistusi üles parandama koordineerimist ja koostööd ning looma olemasolevate struktuuride (nt Europol) raames (et vältida veel ühe asutuse loomist) Euroopa terrorismivastase finantsteabe stabiilset platvormi, mis keskendub terrorivõrgustike rahalist toetamist käsitleva põhiteabe ennetavale vahetamisele; on seisukohal, et see platvorm looks ühise andmebaasi, kuhu kantakse andmed füüsiliste ja juriidiliste isikute ning kahtlaste tehingute kohta; rõhutab, et väärtuslikud andmed, mida riiklikud julgeolekuasutused on kogunud, tuleks edastada kohe pärast salvestamist kiiresti kesksüsteemi, kus peaks olema lubatud hoida andmeid kolmandate riikide kodanike kohta, võttes hoolikalt arvesse võimalikku mõju põhiõigustele ja eelkõige õigust isikuandmete kaitsele ning eesmärgi piiramise põhimõtet; rõhutab, et nimetatud teave peab muu hulgas hõlmama nii Euroopa kui ka Euroopa-väliste ja selliste kolmandate riikide, kus terrorismi rahastamise vastases võitluses esineb puudujääke, pankade, finantsasutuste ja äriühingute loetelu; kutsub komisjoni üles koostama asjaomast loetelu võimalikult kiiresti, võttes aluseks omaenda kriteeriumid ja direktiivi (EL) 2015/849 kohase analüüsi; kordab, et terroriaktide toimepaneku, korraldamise või toetamise eest otse või kaudselt vastutavad isikud peavad oma tegude eest vastust andma;

                              b)

                              palub Euroopa riikidel, nii ELi liikmesriikidel kui ka kolmandatel riikidel rahastada programme, mis edendavad luureteenistuste vahelist parimate tavade jagamist, sealhulgas terroristide ja terroristlike organisatsioonide värbamismeetodite ja terrorismile suunatud raha kättetoimetamise ja ülekandmise meetodite uurimise ja analüüsi kohta; soovitab teha kord kvartalis avalikud ohuhinnangud, millesse on koondatud Europoli ja ELi luure- ja situatsioonikeskuse (INTCEN) kogutud luureandmed ja teave; palub liikmesriikidel tagada luureteenistustele piisav rahastus ja inimressursid;

                              c)

                              toonitab – nagu kordas rahapesuvastane töökond, kes on välja töötanud terrorismi rahastamise vastase strateegia – et teabevahetuse parandamine rahapesu andmebüroode endi vahel ning rahapesu andmebüroode, julgeolekujõudude ja õiguskaitse- ja luureasutuste vahel nende endi jurisdiktsioonis ja eri jurisdiktsioonide vahel, aga ka erasektoris ja eeskätt pangandussektoris on äärmiselt oluline;

                              d)

                              tunneb heameelt Pärsia lahe koostöönõukogu osalemise üle rahapesuvastases töökonnas; palub komisjonil ja Euroopa välisteenistusel ELi partnereid, eriti Pärsia lahe koostöönõukogu ja selle liikmesriike aktiivselt julgustada, et nad rakendaksid täielikult rahapesuvastase töökonna soovitusi rahapesu ja terrorismi rahastamise vastase võitluse puuduste kõrvaldamisel ning pakuksid nendes valdkondades edusammude tegemiseks tehnilist abi;

                              e)

                              kutsub komisjoni asepresidenti ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles toetama rahapesuvastase töökonna jõupingutusi ja seadma terrorismi rahastamise vastast võitlust prioriteediks, eelkõige mis puudutab rahapesu ja terrorismi rahastamise vastase võitluse strateegiliste puuduste kindlakstegemist ning nende kõrvaldamist koostöös ÜRO liikmesriikidega;

                              f)

                              nõuab Europoli ja terrorismivastases võitluses olulist rolli etendavate ELi olulisemate strateegiliste parterite ülemaailmse koostöö tugevdamist; on veendunud, et tihedam koostöö võimaldaks paremini ennetada terrorismi rahastamise keskuste tekkimist, neid avastada ja neile reageerida; kutsub liikmesriike üles kasutama rohkem ära Euroopa rahapesu andmebüroo mitteametlikku võrgustikku (FIU.net) Europoli tehtud töö põhjal, rakendama viiendat rahapesuvastast direktiivi ning võtma regulatiivmeetmeid, et lahendada rahapesu andmebüroode erinevatest staatustest ja pädevustest tulenevaid muid probleeme, et lihtsustada eelkõige koordineerimist ja teabevahetust nii rahapesu andmebüroode vahel kui ka rahapesu andmebüroode ja õiguskaitseasutuste vahel, et jagada asjaomast teavet Euroopa terrorismivastase luure platvormiga;

                              g)

                              tuletab meelde, et äärmiselt oluline on parandada poliitilist dialoogi, suurendada finantsabi ja toetada selliste ELi partnerite terrorismivastase võitlusega seotud suutlikkuse suurendamist, kes on terrorismivastases võitluses eesliinil;

                              h)

                              kutsub liikmesriike üles Europoliga ühiseid uurimisrühmi luues rohkem jälgima kahtlaseid organisatsioone, kes on seotud sellise tegevusega nagu ebaseaduslik kauplemine, smugeldamine, võltsimine ja pettused, hõlbustades õiguskaitseasutuste juurdepääsu kahtlastele tehingutele, arvestades proportsionaalsuse põhimõtet ning eraelu puutumatust; kutsub liikmesriike üles tõhustama sel eesmärgil uurijate väljaõpet ja spetsialiseerumist; kutsub komisjoni üles toetama ja piisavalt rahastama koolitusprogrammide väljatöötamist liikmesriikide õiguskaitse- ja õigusasutuste jaoks;

                              i)

                              kutsub liikmesriike ja komisjoni üles esitama aastaaruannet terrorismivastases võitluses tehtud edusammude ja võetud meetmete ning eelkõige ISISe/Daeshi ja Al Qaeda rahastamise tõkestamiseks tehtud jõupingutuste kohta; tuletab meelde, et mõned liikmesriigid on terrorismi rahastamise tõkestamises teistest aktiivsemad, ja seega oleks parim lahendus suurendada teabe jagamist, eelkõige juba võetud meetmete tõhususe kohta;

                              j)

                              peab tervitatavaks komisjoni ettepanekut luua pangakontode registrid ja hõlbustada rahapesu andmebüroode ning muude rahapesu ja terrorismi rahastamise vastase võitlusega tegelevate pädevate ametite jaoks neile juurdepääsu; märgib, et komisjon teeb varsti ettepaneku õiguskaitseasutuste laiema juurdepääsu kohta registritele; rõhutab, et pangakontode andmeid vahetades, eelkõige kriminaalmenetluste raames, tuleb järgida politsei- ja õigusalase koostöö eeskirju; kutsub sellega seoses üles neid liikmesriike, kes ei ole veel üle võtnud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiivi 2014/41/EL, mis käsitleb Euroopa uurimismäärust kriminaalasjades, seda esimesel võimalusel üle võtma;

                              k)

                              palub liikmesriikidel võtta vajalikud õigusmeetmed selleks, et pangad jälgiksid selgelt ettemakstud deebetkaarte, nii et neile oleks võimalik raha kanda ainult pangaülekannete kaudu ja kontodelt, mille omanikku on võimalik tuvastada; rõhutab, kui oluline on tagada kuuluvusahel, mis võimaldab luureteenistustel kindlaks teha, kui tehingu puhul on suur oht, et seda kasutatakse terrorismi või muu raske kuriteo otstarbel; kutsub lisaks liikmesriike üles võtma vajalikke meetmeid, et täielikult hõlbustada pangakonto avamist kõikide nende territooriumil asuvate inimeste jaoks;

                              l)

                              rõhutab vajadust teha lõpp mis tahes laadi maksuparadiisidele, mis võimaldavad rahapesu, maksustamise vältimist ja maksudest kõrvalehoidumist, mis võib olla terroristlike võrgustike rahastamise keskmes; kutsub liikmesriike sellega seoses üles võitlema maksustamise vältimise vastu, ning nõuab tungivalt, et komisjon esitaks ettepanekud rahavoogude ja maksuparadiiside ranget kontrolli käsitlevate meetmete kohta ja rakendaks need;

                              m)

                              märgib, et ELi ja USA vahelise lepingu raames, milles nähakse ette USA terrorismi rahastamise jälgimise programmi kaudu saadud teabe jagamine, on tehtud edukat koostööd USA ja muude partneritega ning saadud kasulikku teavet; kutsub komisjoni üles esitama ettepaneku selles valdkonnas Euroopa süsteemi loomiseks, mis täiendaks olemasolevat raamistikku ning käsitleks praeguseid lünki, eelkõige seoses ühtse euromaksete piirkonnaga, püüdes saavutada tasakaalu turvalisuse ja isikuvabaduste vahel; juhib tähelepanu, et selles Euroopa-siseses süsteemis tuleks rakendada Euroopa isikuandmete kaitse standardeid;

                              n)

                              kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ja liikmesriike koostama koostöös ELi terrorismivastase võitluse koordinaatoriga loetelu isikute ja üksuste kohta, kelle tegevus on läbipaistmatu ning kes teevad arvukalt kahtlaseid finantstehinguid, kui on tõendeid, et asjaomased asutused ei ole suutnud meetmeid võtta, eriti kui need isikud ja üksused on seotud džihadistliku äärmuslusega; kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolupoliitika kõrget esindajat ja liikmesriike üles võtma oma suhetes riigiga arvesse tema osalemist terrorismi rahastamises;

                              o)

                              kutsub ELi nõukogu üles tõhustama selektiivsete sanktsioonide ja muude piiravate meetmete määramist kõikidele neile isikutele ja üksustele, kes mingil viisil teevad ISISele/Daeshile, Al Qaedale või muudele džihaadivõitlejate rühmitustele kättesaadavaks majandusressursse; nõuab nende isikute, rühmituste, ettevõtjate ja üksuste rahaliste vahendite, muu finantsvara või majandusressursside arestimist (sealhulgas need vahendid, mis tulenevad varast, mis kuulub neile või on nende otsese või kaudse kontrolli all või mida valdavad nende nimel või nende juhiste kohaselt tegutsevad isikud); väljendab rahulolu ÜRO Julgeolekunõukogu komitee loomise üle, mille ülesandeks on pidada sanktsioonide kohaldamise üle järelevalvet; märgib, et kõigil liikmesriikidel on ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2253(2015) kohaselt kohustus ISISe/Daeshi, Al Qaeda ja nendega seotud isikute, rühmituste, ettevõtete ja üksuste rahaliste vahendite või finantsvara arestimisel kiiresti tegutseda; kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles toetama ÜRO Julgeolekunõukogu üleskutset ÜRO liikmesriikidele lõigata jõuliselt ja otsustavalt ära vahendite ja muude finantsvarade ning majandusressursside voog ISISe/Daeshi ja Al Qaeda sanktsioonide nimekirjas märgitud isikutele ja üksustele;

                              p)

                              kutsub ELi liikmesriike üles looma kontrolli- ja selgitussüsteemi selleks, et pühakojad, õppeasutused, institutsioonid, keskused, heategevusasutused, kultuuriühingud või muud sarnased üksused, juhul kui on põhjendatult alust kahtlustada, et neil on sidemeid terroristlike rühmitustega, kirjeldaksid täpselt, kellelt nad rahalisi vahendeid saavad ja kuidas nad jaotavad nii ELi-siseselt kui ka väljastpoolt ELi saadud rahalisi vahendeid, ning nõuab, et kõik rahaülekannetega tegelevate asutuste tehtud tehingud koondataks kõiki kaitsemeetmeid rakendavasse andmebaasi; nõuab annetuste puhul tungivalt raha päritolu ja otstarbe suhtes kohustusliku eelkontrolli kohaldamist, kui on põhjendatult alust kahtlustada sidemeid terrorismiga, et ennetada raha kuritahtlikku või hooletut levitamist terroristlikel eesmärkidel; nõuab tungivalt islamofoobia vastaste eriprogrammide raames kõigi meetmete võtmist, et vältida vihakuritegude sagenemist ning moslemite vastu suunatud või muid usu või rahvuse tõttu toime pandavaid rassistlikke või ksenofoobseid rünnakuid;

                              q)

                              kutsub liikmesriike üles tõhusamalt kontrollima ja reguleerima traditsioonilisi rahaülekande viise (näiteks muu hulgas nn hawala või Hiina fei ch’ieni süsteeme) või mitteametlikke ülekandesüsteeme, eelkõige liitu sisse toodava või liidust välja viidava sularaha kontrollimist käsitleva määruse (2016/0413(COD)) vastuvõtmise kaudu, kohaldades ülekandeid tegevatele vahendajatele kohustust deklareerida asjaomastele ametiasutustele kõik nende süsteemidega tehtavad märkimisväärsed tehingud ning rõhutades nende meetmete poolt mõjutatud rühmadele, et eesmärk ei ole jälgida tavapäraseid rahaülekandeid, vaid organiseeritud kuritegevusega seotud terroristlikke rahavooge või mustast rahast saadavat tööstuslikku/ärilist kasu; nõuab sellega seoses

                                          i)

                                          kõigi vahendajate ja/või isikute, kes osalevad nimetatud tegevuses (kontrollijad või vahetusasutused, vahemehed ja korraldajad, koordineerijad, maksukogujad ja edastajad) registreerimist riigi pädevas asutuses;

                                          ii)

                                          kõigi tehingute deklareerimist ja dokumenteerimist viisil, mis hõlbustab taotluse korral teabe edastamist;

                                          iii)

                                          deklareerimata tehingutes osalevate vahendajate ja/või isikute suhtes hoiatavate karistuste määramist;

                              r)

                              palub komisjonil esitada vajaliku seadusandliku ettepaneku, et paremini jälgida kõiki elektroonilisi finantstehinguid ja e-raha väljastavaid ettevõtteid, sealhulgas vahendajaid, et hoida ära rahaliste vahendite vahetamist täielikult tuvastamata kasutajatele, näiteks avalike võrgustike või anonüümsete veebibrauserite kasutajad; rõhutab sellega seoses, et krüptoraha vahetamine sularahaks ja vastupidi peab kohustuslikus korras aset leidma tuvastatava pangakonto kaudu; kutsub komisjoni üles hindama virtuaalmänge, küberraha, krüptoraha, plokiaheltehnoloogiat ja finantstehnoloogiat hõlmava terrorismi rahastamise mõjusid; kutsub komisjoni ka üles kaaluma nende tegevuste jaoks õigusraamistiku loomiseks võimalikke meetmeid, sealhulgas õigusaktide vastuvõtmist, et piirata terrorismi rahastamise vahendeid;

                              s)

                              kutsub komisjoni ja liikmesriike üles suurendama kulla, vääriskivide ja väärismetallidega kaubitsemise reguleerimise ja kontrollimisega seotud järelevalvet, et neid kaupu ei kasutataks terroristliku tegevuse rahastamiseks; nõuab liikmesriikide poolt heaks kiidetud ja järgitavate kriteeriumide loomist; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles keelustama ja karistama mis tahes kauplemist (nii eksporti kui ka importi) džihaadivõitlejate kontrollitavate piirkondadega, välja arvatud alistatud elanikkonna jaoks vajalike humanitaarabikaupade puhul; nõuab asjaomase kauplemise mis tahes osas (ost, müük, levitamine, vahendamine või muu tegevus) kas hooletuse tõttu või tahtlikult osalenud nii füüsilistele kui ka juriidilistele isikutele süüdistuse esitamist ja nende karistamist; märgib rahasiirde erilisi riske seoses terrorismi rahastamisega; kutsub liikmesriike üles kavandama tõhustatud partnerlust ja koostööd rahasiirde esindajate ja Euroopa õiguskaitseasutuste vahel ning andma välja suunised, mis aitaksid teha kindlaks mis tahes konkreetsed takistused kahtlaste rahaülekannete kohta teabe vahetamisele;

                              t)

                              peab tervitatavaks kultuuriväärtuste importi käsitleva määruse ettepanekut ning rõhutab, kui tähtis on takistada nende kaupade ebaseaduslikku importi, pidades silmas terrorismi rahastamist; kutsub komisjoni üles looma jälgitavuse sertifikaati selliste ELi turule sisenevate kunstiteoste ja antiikesemete jaoks, mis pärinevad eelkõige mis tahes relvastatud valitsusväliste osalejate ning ELi terroristide nimekirja kantud organisatsioonide, rühmituste või isikute kontrollitavatelt territooriumidelt või paikadest; kutsub komisjoni üles tõhustama oma koostööd rahvusvaheliste organisatsioonidega, näiteks ÜRO, UNESCO, Interpoli, Maailma Tolliorganisatsiooni ja Rahvusvaheline Muuseumide Nõukoguga, et tõhustada võitlust ebaseadusliku kultuuriväärtustega kaubitsemise vastu, mida kasutatakse terrorismi rahastamiseks; kutsub liikmesriike üles arendama välja politseiüksused, mis on spetsialiseerunud ebaseaduslikule kultuuriväärtustega kaubitsemisele, ning tagama nende üksuste vaheline koordineerimine liikmesriikides; kutsub liikmesriike üles kohustama kunstiga kauplevaid ettevõtteid deklareerima kõik kahtlased tehingud ja kehtestama tõhusa, proportsionaalse ja hoiatava karistuse, sealhulgas vajaduse korral kriminaalkaristuse, terrorismi tahtmatu rahastamise eest kunstiteoste ja antiikesemetega kauplevate ettevõtete vastutavatele isikutele, kes on seotud seda liiki kaubaga ebaseadusliku kauplemisega; kutsub komisjoni üles suurendama toetust kolmandatele riikidele, eriti naaberriikidele, nende jõupingutustes tõkestada kuritegevust ja ebaseaduslikku kauplemist terrorismi rahastamise allikana;

                              u)

                              kutsub komisjoni üles kavandama meetmeid, mis aitaksid suurendada kaupade, eelkõige naftakeemiasaaduste päritolu, transpordi ja vahendamise läbipaistvust, et parandada jälgitavust ja peatada terroriorganisatsioonide tahtmatu rahastamine;

                              v)

                              kutsub komisjoni üles uurima võimalust reformida asjakohaseid eeskirju ja direktiive nii, et finantsasutused oleksid kohustatud esitama teavet väikestes ja suurtes summades tehtavate kahtlaste tehingute põhjuste kohta eesmärgiga kontrollida lunaraha maksmist terroristlikele organisatsioonidele; kutsub liikmesriike üles võtma ennetavaid meetmeid, mis oleksid suunatud ohupiirkondades asuvatele ettevõtjatele, et aidata neil oma tegevust jätkata;

                              w)

                              palub, et Euroopa välisteenistus nimetaks ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika uue Iraagi missiooni jaoks ametisse finantsluure spetsialisti, kes toetaks Iraagi valitsust ISISe/Daeshi ja Al Qaeda vara riigist välja suunamise tõkestamisel ning abistaks Iraagi ametiasutusi rahapesuvastase võitluse programmide väljatöötamisel;

                              x)

                              nõuab, et komisjon ja liikmesriigid keskenduksid kolmandate partnerriikidega terrorismivastase võitluse teemal peetavate läbirääkimiste raames oma jõupingutustes politsei- ja õiguskoostööle ning andmete ja heade tavade vahetamisele, et suurendada maailma tasemel koostoimet terrorismi rahastamise vastases võitluses;

                              y)

                              väljendab heameelt terrorismivastase võitluse ekspertide võrgustiku loomise üle ELi delegatsioonides; nõuab selle võrgustiku tugevdamist ja laiendamist enamatesse piirkondadesse ning eriti Aafrika Sarve piirkonda ja Kagu-Aasiasse; juhib tähelepanu asjaolule, et oluline on lisada ELi ÜJKP missioonide ja operatsioonide volitustesse terrorismivastased eesmärgid, eelkõige Liibüas, Sahelis, Aafrika Sarve piirkonnas ja Lähis-Idas; nõuab tungivalt, et Euroopa välisteenistus nimetaks ametisse finantsluure spetsialisti ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika missioonide jaoks riikides, millel on oht muutuda terroristide pelgupaigaks (terrorist hubs), ja Saheli piirkonnas, ning arendaks tõhusalt kohalike valitsustega tihedat koostööd;

                              z)

                              kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tugevdama oma meetmeid, et innustada kolmandaid partnerriike allkirjastama ja ratifitseerima 1999. aasta terrorismi rahastamise tõkestamise rahvusvahelise konventsiooni, milles kehtestatakse teatavad põhimõtted ja standardid terrorismi rahastamise peatamiseks, ning seda tõhusalt ellu viima;

                              aa)

                              rõhutab, et oluline on tegeleda sotsiaal-majanduslike probleemidega ja neid leevendada, edendada elujõulisi riike ja tagada inimõiguste austamine, et vähendada ISISe/Daeshi, Al Qaeda ja teiste džihaadivõitlejate tegevuseks soodsat pinnast, sealhulgas seoses nende rahalise sõltumatuse saavutamisega;

                              ab)

                              nõuab tungivalt, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja Euroopa välisteenistus tugevdaksid koostöösuhteid riikidega, kus asuvad ebaseaduslikust uimastikaubandusest, inimkaubandusest või kaupadega ebaseaduslikust kauplemisest saadud rahalised vahendid, ja ebaseaduslike sigarettide päritoluriikidega, eesmärgiga need arestida;

                              ac)

                              nõuab tungivalt, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja Euroopa välisteenistus juhiksid rahvusvahelistel foorumitel algatusi, mis aitaksid parandada ettevõtete omanike läbipaistvust, eelkõige juriidiliste isikute, sealhulgas ettevõtjate, usaldusfondide ja sihtasutuste avalike registrite ning pangakontode, finantsinstrumentide, kinnisasjade, elukindlustuslepingute jm asjaomaste varade, mida võidakse rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil ära kasutada, keskregistri loomise teel;

                              ad)

                              kutsub nõukogu ja komisjoni üles looma ja rakendama iga-aastast kontrollnäitajaga seotud Euroopa Parlamendile aru andmise mehhanismi terrorismi rahastamise tõkestamiseks liikmesriikide ja komisjoni võetud meetmete kohta;

                              ae)

                              nõuab tungivalt, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja Euroopa välisteenistus toetaksid välispartnereid nende siseriiklikes jõupingutustes piirata finantsvooge eraisikutelt sellistele organisatsioonidele, mida peetakse terroristidele abi ja vahendeid pakkuvateks organisatsioonideks;

                              af)

                              nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid viivitamatult vastu komisjoni käibemaksureformi käsitlevad ettepanekud, et takistada kuritegelikke organisatsioone kasutamast lünkasid Euroopa käibemaksusüsteemis terrorismi ja muu kriminaalse tegevuse rahastamiseks;

                              ag)

                              väljendab heameelt ettepaneku üle võtta vastu komisjoni määrus arestimis- ja konfiskeerimisotsuste vastastikuse tunnustamise kohta;

                              ah)

                              kinnitab seisukohta, et ISISele/Daeshile, Al Qaedale ja muudele džihaadivõitlejate rühmitustele kas finantsiliselt, militaarselt või ideoloogiliselt vastu astumine ja nende alistamine peab jääma julgeoleku- ja kaitsetegevuskava üheks prioriteediks; kutsub Euroopa välisteenistust üles kasutama diplomaatilisi suhteid piirkonna riikidega ära selleks, et rõhutada seda nii ELi kui ka piirkondlike toimijate jaoks ühist huvi;

                  2.

                  teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev soovitus nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja liikmesriikidele.

         (1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0422.

         (2)  ELT C 346, 21.9.2016, lk 55.

         (3)  ELT L 169, 8.7.2003, lk 6.

         (4)  ELT L 141, 5.6.2015, lk 73.

         (5)  ELT L 132, 29.5.2015, lk 1.

         (6)  ELT L 88, 31.3.2017, lk 6.

         (7)  ELT L 119, 4.5.2016, lk 89.

         (8)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-17-3441_en.htm; https://www.euractiv.com/section/economy-jobs/news/eu-targets-terror-financing-with-vat-fraud-crackdown/