title: Nõukogu soovitus, 12. juuli 2011 , milles käsitletakse Sloveenia 2011. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Sloveenia ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta

text:
               23.7.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 217/1

         NÕUKOGU SOOVITUS,
   12. juuli 2011,
   milles käsitletakse Sloveenia 2011. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Sloveenia ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta
   2011/C 217/01
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,
   võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 3,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,
   võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,
   võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,
   pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               26. märtsil 2010 nõustus Euroopa Ülemkogu komisjoni ettepanekuga käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia – Euroopa 2020. aasta strateegia –, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

               (2)

               Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta; (2) mõlemaid dokumente koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.

               (3)

               Komisjon võttis 12. jaanuaril 2011 vastu esimese iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt Euroopa 2020. aasta strateegiale tähistab ELi majanduse juhtimise uue tsükli ja majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise esimese Euroopa poolaasta algust.

               (4)

               Euroopa Ülemkogu kiitis 25. märtsil 2011 heaks eelarve konsolideerimise ja struktuurireformide prioriteedid (kooskõlas nõukogu 15. veebruari ja 7. märtsi 2011. aasta järelduste ning komisjoni iga-aastase majanduskasvu analüüsiga). Ülemkogu rõhutas vajadust pidada esmatähtsaks eelarve usaldusväärsuse ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse taastamist, tööturureformide abil töötuse määra vähendamist ning uute jõupingutuste tegemist majanduskasvu toetamiseks. Ta kutsus liikmesriike üles viima neid prioriteete ellu konkreetsete meetmete abil, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse.

               (5)

               Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 25. märtsil 2011 üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse.

               (6)

               Sloveenia esitas 18. ja 19. aprillil 2011 oma 2011. aastal ajakohastatud stabiilsusprogrammi aastateks 2010–2014 ja 2011. aasta riikliku reformikava. Vastastikuse seose arvessevõtmiseks hinnati stabiilsusprogrammi ja reformikava üheaegselt.

               (7)

               Kriisile eelnenud aastatel oli Sloveenia majanduskasv kiire eelkõige ekspordi ja investeeringute rohkuse tõttu. Sloveenia oli siiski kriisist tugevalt mõjutatud, kaotades 2009. aastal 8,1 % oma reaalSKPst, mis nullis osa Euroopa arenenud majandustega riikidele järelejõudmise protsessist. Automaatsete stabilisaatorite, majanduse elavdamise meetmete ja kulude tugeva loomuliku dünaamika vastasmõju tõstis valitsussektori eelarve puudujäägi 2008. aasta tasemelt 1,8 % SKPst 2009. aastal tasemele 6 % SKPst (valitsemissektori võla tase oli vastavalt 21,9 % ja 35,2 % SKPst). Tööturg reageeris märkimisväärse viivitusega ja praegu jätkub tööhõive vähenemine. Ehkki töötuse määr on jätkuvalt ELi keskmisest väiksem, tõusis see 2010. aastal kriisieelselt 4,4 % tasemelt järsult 7,3 %le. Majanduse elavnemine on olnud üsna aeglane ja selle kiirenemist oodatakse alles 2012. aastal, mil kasvuks prognoositakse 2,5 % SKPst.

               (8)

               Võttes aluseks määruse (EÜ) nr 1466/97 kohase ajakohastatud stabiilsusprogrammi hinnnangu, on nõukogu arvamusel, et programmi aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on lühikeses perspektiivis realistlik, kuid programmiperioodi lõpu poole optimistlik. Programmi kohaselt kavatsetakse vähendada valitsussektori eelarve puudujääki 2010. aasta tasemelt 5,6 % SKPst 2013. aastaks allapoole kontrollväärtust 3 % SKPst, seda esmaste kulude laialdase piiramise teel. Programmis nähakse pärast ülemäärase puudujäägi kõrvaldamist ette programmiperioodi jooksul mõningat liikumist keskpika perioodi eesmärgi – struktuurselt tasakaalustatud eelarvepositsiooni – suunas, seda siiski saavutamata. Ehkki keskpikaks perioodiks võetud eesmärk on ambitsioonikam kui eelmises programmis, ei paista see tagavat küllalt kiiret liikumist riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse suunas. Vastavalt komisjoni talituste arvutustele, mis põhinevad ühiselt kokkulepitud metoodikal ja lähtuvad programmis esitatud teabest, moodustab 2010.–2013. aastaks kavandatud iga-aastane struktuurse eelarveseisundi muutus umbes 0,5 protsendipunkti SKPst, mis on vähem kui nõukogu soovitatud tase. Samuti ei pruugita saavutada puudujäägi ja võla vähendamise eesmärke. 2011. aasta eelarvepuudujäägi eesmärgi saavutamiseks on oodata täiendavate meetmete võtmist lisaeelarve raames. Programmis ei täpsustada 2011. aasta järgseid kulude piiramise meetmeid ning ei saa välistada täiendavaid finantssektori päästmise meetmeid, mis mõjutavad puudujääki ja võlataset.

               (9)

               Samal ajal, kui valitsussektori eelarve puudujääk on võrreldes 2009. aasta tipptasemega vähenenud, seisab Sloveenia ees oluline väljakutse konsolideerida täiendavalt eelarvet, et kõrvaldada ülemäärane puudujääk 2013. aastaks ja saavutada seejärel keskpika perioodi eesmärk. Kooskõlas viimaste aastate konsolideerimisstrateegiaga mõjutab stabiilsusprogrammis ajavahemikuks 2011–2014 ettenähtud täiendav kulukokkuhoid peamiselt avaliku sektori palku, sotsiaaltoetusi (sh pensionid) ja riiklikke investeeringuid. Samal ajal ei paku stabiilsusprogramm üksikasjalikku teavet pärast 2011. aastat kavandatud meetmete kohta. 2011. aasta puudujäägieesmärgi saavutamiseks võetakse lisaeelarve raames täiendavaid korrigeerimismeetmeid. Keskpika perioodi konsolideerimisstrateegia usaldusväärsust suurendaks täiendavate struktuursete kulupiiramismeetmete vastuvõtmine ajutiste meetmete asemel, mis iseloomustasid hiljutisi konsolideerimisi, ning siduvam keskpika perioodi eelarveraamistik. Stabiilsusprogramm kinnitab kulueeskirjade kasutuselevõtmist, kuid selle peamised sätted (nt eeskirjade täitmata jätmise määratlus) on vaja veel välja töötada. Lisaks tähendab suhteliselt madal kulutõhusus, näiteks tervishoiu ja hariduse valdkonnas, et Sloveenia saaks eelarvet kulupõhiselt veelgi konsolideerida, ilma et avalike teenuste kvaliteet sellest kannataks. Stabiilsusprogrammis on välja kuulutatud algatused avalike teenuste, toetuste ratsionaliseerimiseks ning ühtse riigihangete süsteemi kasutuselevõtmiseks, kuid mõnede algatuste üksikasjad ei ole esitatud piisava täpsusega.

               (10)

               Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on Sloveenias märgatavalt suurem kui ELis keskmiselt. Peale selle on eakate töötajate tööturul osalemise ja tööhõive määr väga madal (vastavalt 36,5 % ja 35 %, samal ajal kui ELi keskmine on vastavalt 49,7 % ja 46,3 %). Seda põhjustab peamiselt madal pensioniiga ja ebapiisav motivatsioon aktiivsena vananemiseks. Parlament võttis hiljuti vastu pensionireformi, mille eesmärk on tõsta pensioniiga, säilitades samal ajal pensionide piisava taseme. Stabiilsusprogrammi kohaselt stabiliseeriks see vananemisega seotud kulud 2030. aastani ja oleks seega oluline esimene samm pensionisüsteemi jätkusuutlikkuse suunas. Reformikava esitati 5. juunil 2011. aastal rahvahääletusele ja lükati tagasi. Pensionisüsteemi jätkusuutlikkuse probleem aga jääb ja seega on vaja otsida muid võimalusi selle lahendamiseks. Komisjoni viimase hinnangu kohaselt on riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust ohustavad riskid suured.

               (11)

               Tööturg on eri lepinguvormide tõttu suhteliselt killustatud: tähtajatu lepinguga töötajate töökaitse on tähtajalise lepinguga töötajate omaga võrreldes range. Ajutiste lepingutega (sh tudengite töö) töötavate 15–24aastaste noorte osatähtsus on ELi suurim (2009. aastal 67 %) ning ajutiste lepingute tähtajatuks muutmine on suhteliselt keeruline. Varasemad pingutused selle probleemi lahendamiseks on osutunud ebapiisavaks. Valitsus kavatseb pidada läbirääkimisi sotsiaalpartneritega töösuhteseaduse läbivaatamise üle, et ühtlustada eri liiki töölepingutega kaasnevad õigused ja kohustused. Tudengite töö moodustab suure, üsnagi reguleerimata ja maksusoodsa paralleelse tööturu. Riiklik reformikava seda olulist küsimust ei käsitle referendumiga ühele ajale sattumise ja kava esitamise tähtaja tõttu.

               (12)

               Peale killustatuse on Sloveenia tööturu struktuuriprobleemide põhjuseks ka oskuste mittevastavus tööturu vajadustele, mida riiklikus reformikavas tunnistatakse. Riiklikus reformikavas nähakse ette suuri investeeringuid väljaõppesse oskuste parandamiseks ja tööalase konkurentsivõime tõstmiseks. Selles kirjeldatakse edasisi plaane parandada üleminekut õpingutelt tööturule, rõhuga kutsesuunitlusteenuste pakkumisel kogu haridussüsteemis. Reformikavas nähakse ette tööturuteenuse ajakohastamist eesmärgiga parandada oskuste vastavust tööturu vajadustele. Nimetatud reformide edukaks elluviimiseks on aga vaja parandada süsteemi tööturu praeguste ja tulevaste vajaduste õigeaegseks tuvastamiseks.

               (13)

               Majanduslangus mõjutab laenuportfelle hilinemisega ning halbade laenude kasvav osatähtsus on suurendanud pankade kulusid vara väärtuse languse kompenseerimiseks ja eraldistele kahjureservide loomiseks. Kaks peamist riigile kuuluvat panka on rekapitaliseeritud, mis oli hädavajalik. Valitsus on teinud ka ettepaneku võtta meetmed nõuete laekumise kiirendamiseks ja tootliku tegevuse jaoks antavate laenude stimuleerimiseks, et taastada krediidivood reaalmajandusse, ent vaja võib minna lisameetmeid.

               (14)

               Teenustesektori teatavad segmendid on kaitstud konkurentsisurve eest ning neid iseloomustavad kõrged hinnalisandid ja suur kontsentreeritus, mis suurendab kulusid kogu majanduses. Sellele lisanduv riigi ulatuslik osalemine majanduses ja muud äritegevuse takistused hoiavad potentsiaalselt kasulike välismaiste otseinvesteeringute taseme madalana. Sloveenia kavatseb kiirendada teenustedirektiivi märkimisväärselt veninud rakendamist. Samuti kavatseb Sloveenia tagada konkurentsi kaitse büroole täieliku sõltumatuse ja tuvastada müügikõlblikud riiklikud kapitaliinvesteeringud. Neid kavasid ei ole üksikasjalikult kindlaks määratud ja nende rakendamisega on seotud ohud.

               (15)

               Ehkki Sloveenia on ühinenud laiendatud euroala paktiga ja Sloveenia riiklikus reformikavas osutatakse võimalikele kohustustele ja eesmärkidele neljas laiendatud euroala pakti valdkonnas – konkurentsivõime ja tööhõive edendamine, töö riigi rahanduse jätkusuutlikkuse nimel ja rahandusliku stabiilsuse edendamine – ei teatatud komisjonile 7. juuniks 2011 ühestki konkreetsest kohustusest.

               (16)

               Komisjon on hinnanud stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava. Komisjon on võtnud arvesse mitte üksnes nende asjakohasust Sloveenia fiskaal- ja sotsiaal-majandusliku poliitika jätkusuutlikkuse, vaid ka nende ELi eeskirjadele ja suunistele vastavuse seisukohast, pidades silmas vajadust tugevdada ELi majanduse üldjuhtimist ELi tasandi panuse lisamise kaudu tulevastesse siseriiklikesse otsustesse. Seda arvestades on komisjon seisukohal, et stabiilsusprogrammis sätestatud 2011. aasta puudujäägieesmärgi saavutamine nõuab lisaeelarve raames täiendavate meetmete võtmist. Pärast 2011. aastat on oht seoses puudujäägi- ja võlaeesmärgi saavutamisega, sest stabiilsusprogrammis ei ole täpsustatud jätkusuutlikke meetmeid kulude piiramiseks. Riiklik reformikava sisaldab meetmeid finantssektori parandamiseks, kuid need ei pruugi olla piisavalt ulatuslikud. Hindamine näitab ka, et tuleb tugevdada riigisiseseid majanduskasvu allikaid, eelkõige suurendades noorte ja eakate töötajate osalemist tööturul selle killustatuse vähendamise ja oskuste mittevastavuse kõrvaldamise teel. Peale selle on vaja tugevdada konkurentsi ja laiendada investeerimis- ja majanduskasvu võimalusi teenustesektoris ja võrgutööstustes.

               (17)

               Võttes arvesse kõnealust hinnangut ning samuti Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohast nõukogu 2. detsembril 2009. aasta soovitust, on nõukogu läbi vaadanud Sloveenia 2011. aastal ajakohastatud stabiilsusprogrammi ning tema arvamus (3) kajastub eelkõige punktides 1 ja 2 esitatud soovitustes. Võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 25. märtsi 2011. aasta järeldusi, on nõukogu läbi vaadanud Sloveenia riikliku reformikava,

         SOOVITAB Sloveenial võtta ajavahemikul 2011–2012 järgmisi meetmeid:

               1.

               saavutada 2011. aasta puudujäägieesmärk, toetada 2012. aasta puudujäägieesmärki konkreetsete meetmetega ja viia jõuliselt läbi vajalik konsolideerimine, olles valmis võtma lisameetmeid võimalike kõrvalekallete ärahoidmiseks. Toetada seda vajalikku kohandusprotsessi kogu programmiperioodi jooksul lisameetmetega, et tagada iga-aastane keskmine konsolideerimine kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud nõukogu soovitustega ja liikuda piisavas tempos keskpika perioodi eesmärgi suunas. Sel eesmärgil kasutada kulusid piiravaid struktuurimeetmeid, kõrvaldada tuvastatud ebatõhususe ilmingud ja rakendada siduvamat keskpika perioodi eelarveraamistikku. Kiirendada eelarvepuudujäägi vähendamist juhul, kui majandus- või eelarvetingimused osutuvad eeldatust paremaks;

               2.

               võtta meetmeid, mis on vajalikud pensionisüsteemi pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamiseks, säilitades samal ajal pensionide piisava taseme. Suurendada eakate töötajate tööhõive määra hilisema pensionile jäämisega ning arendades edasi aktiivset tööturupoliitikat ja elukestva õppe meetmeid;

               3.

               võtta vajaduse korral pangandussektoris lisameetmeid bilansside ja laenuportfellide tugevdamiseks, et tõhustada krediidivoogusid reaalmajandusse;

               4.

               võtta meetmeid, konsulteerides sotsiaalpartneritega ja kooskõlas riiklike tavadega, tähtajatute ja ajutiste töölepingutega tagatud õiguste ja kohustuste ebavõrdsuse vähendamiseks. Teha täiendavaid jõupingutusi tudengite tööst tuleneva paralleelse tööturu probleemiga tegelemiseks;

               5.

               luua paindliku tööturu saavutamiseks vajalike oskuste ja pädevuste prognoosimise süsteem. Hinnata riikliku tööhõivetalituse tõhusust, eelkõige karjäärisuunamis- ja nõustamisteenuste valdkonnas, et parandada oskuste sobivust tööturu vajadustega;

               6.

               ühtlustada reguleeritud kutsealad ja suurendada konkurentsi kaitse büroo haldussuutlikkust, et parandada ettevõtluskeskkonda ja meelitada ligi investeeringuid.

      Brüssel, 12. juuli 2011

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

      (2)  Kehtivus 2011. aastal tagatud nõukogu 19. mai 2011. aasta otsusega 2011/308/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 138, 26.5.2011, lk 56).

      (3)  Ette nähtud määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikega 3.