               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,23.5.2022
            COM(2022) 609 final

            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Kreeka 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Kreeka 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta
            {SWD(2022) 609 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Kreeka 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Kreeka 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 5 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta,
                  2
                eriti selle artikli 6 lõiget 1,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241,
                  3
                millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ja teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse kestlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. [XX.] juunil 2022 ajakohastati kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

               (2)24. novembril 2021 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2022) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse 2021. aasta mais Portos toimunud sotsiaaltippkohtumisel veelkord kinnitatud ühist kohustust rakendada edasi Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid välja 17. novembril 2017. Euroopa Ülemkogu kiitis 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid heaks 25. märtsil 2022. 24. novembril 2021 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande,
                  4
                milles nimetati Kreekat ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta, mille nõukogu võttis vastu 5. aprillil 2022, ning ettepaneku 2022. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist ning mille nõukogu võttis vastu 14. märtsil 2022.

               (3)Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub näiteks kõrgemates energia- ja toiduhindades ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus. EL seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 esimest korda ajutise kaitse direktiiv,
                  5
                millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult ELis viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele.

               (4)Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne muudetud kava esitamise kuupäeva.

               (5)Alates 2020. aasta märtsist on kohaldatud üldist vabastusklauslit
                  6
               . Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises
                  7
                esitas komisjon oma seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema ELi või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Võttes arvesse suurenenud ebakindlust ja majandusväljavaateid ohustavaid suuri langusriske Euroopas toimuva sõja kontekstis, enneolematut energiahindade tõusu ja jätkuvaid häireid tarneahelates, on põhjendatud stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamisaja pikendamine 2023. aastani.

               (6)2021. aasta stabiilsusprogrammi käsitlevas nõukogu 18. juuni 2021. aasta arvamuses esitatud lähenemisviisi kohaselt on eelarvepoliitikat praegu kõige parem mõõta esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu tagastamatute toetuste ja muude ELi vahenditega rahastavaid kulusid
                  8
               . Selleks et hinnata, kas riigi eelarvepoliitika on konservatiivne ja kas eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, tuleks üldisest eelarvepoliitikast kaugemale minnes pöörata tähelepanu ka riiklikult rahastatavate
                  9
                esmaste jooksvate kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) ja investeeringute arengule.

               (7)2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised, et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist
                  10
               . Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajandusliku prognoosi kohaselt näib üleminek 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale 2023. aastal asjakohane, kuid samal ajal tuleb olla valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriigiti diferentseeritud ja nendes tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles kajastama suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis.

               (8)Seoses 2. märtsil 2022 esitatud eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning võrreldes talveprognoosiga kiiremat inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, et leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete abil; eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega, ning see peab olema riigiti diferentseeritud sõltuvalt nende eelarve- ja majandusolukorrast, sealhulgas võttes arvesse kriisi mõju ja Ukrainast põgenenud inimeste sisserännet.

               (9)27. aprillil 2021 esitas Kreeka vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon on määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt hinnanud taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega. 6. juulil 2021 võttis nõukogu vastu otsuse Kreeka taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta
                  11
               . Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsusest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Kreeka on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjakohased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud.

               (10)30. aprillil 2022 esitas Kreeka kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artikliga 4 oma 2022. aasta riikliku reformikava ja 29. aprillil 2022 oma 2022. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2022. aasta riiklik reformikava ka Kreeka kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava täitmisel tehtud edusammude kohta.

               (11)23. mail 2022 avaldas komisjon Kreeka kohta 2022. aasta riigiaruande
                  12
               . Selles hinnati Kreeka edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti taaste ja vastupidavuse tulemustabeli põhjal kokkuvõte sellest, kuidas Kreeka on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Selle analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega, sealhulgas nendega, mis tekivad seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse. Samuti hinnati Kreeka edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning ELi peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

               (12)Komisjon tegi määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Kreeka kohta põhjaliku analüüsi ja avaldas selle tulemused 23. mail 2022
                  13
               . Komisjon järeldas, et Kreekas esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Nõrkused on seotud valitsemissektori suure võla, välispositsiooni poolelioleva tasakaalustamise ja viivislaenude suure osakaaluga väikse potentsiaalse majanduskasvu ja suure töötuse määra kontekstis.

               (13)23. mail 2022 esitas komisjon ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Kõnealuses aruandes arutati Kreeka eelarveseisundit, kuna riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk ületas 2021. aastal ületama aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst. Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägikriteerium ei ole täidetud. Kooskõlas 2. märtsi 2022. aasta teatisega ei teinud komisjon 2022. aasta kevadel ettepanekut algatada uusi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusi ning hindab 2022. aasta sügisel uuesti, kas on asjakohane teha ettepanek algatada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused.

               (14)20. juulil 2020 soovitas nõukogu Kreekal võtta 2020. ja 2021. aastal kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida pandeemiale ning toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitati Kreekal juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla kestlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Eurostati kinnitatud andmete põhjal vähenes Kreeka valitsemissektori eelarvepuudujääk 10,2 %-lt SKPst 2020. aastal 7,4 %-le SKPst 2021. aastal. Kreeka eelarvepoliitilised meetmed toetasid majanduse taastumist 2021. aastal, samal ajal kui ajutised erakorralised toetusmeetmed vähenesid 7,6 %-lt SKPst 2020. aastal 7,2 %-le SKPst 2021. aastal. Kreeka 2021. aasta meetmed on kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. 2020. ja 2021. aastal valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel võetud eelarvemeetmed olid ajutised või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. Eurostati kinnitatud andmete kohaselt oli valitsemissektori võlg 2021. aastal 193,3 % SKPst.

               (15)2022. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2022. aasta puhul realistlik ja 2023. aasta puhul optimistlik. 2022. aasta stabiilsusprogrammi prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2022. aastal 3,1 % ja 2023. aastal 4,8 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv 2022. aastal suurem, s.o 3,5 %, ja 2023. aastal väiksem, s.o 3,1 %. Prognooside erinevus tuleneb peamiselt ELi vahendite kasutamise erinevast eeldatavast kiirusest ning sõjalise agressiooni mõjust, eelkõige eratarbimisele. Valitsus prognoosib oma 2022. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk väheneb 2022. aastal 4,4 %ni SKPst ja 2023. aastal 1,4 %ni SKPst. 2022. aastal on vähenemine tingitud peamiselt majandustegevuse taastumisest ja enamike erakorraliste meetmete järkjärgulisest kõrvaldamisest. Programmi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 2022. aastal märkimisväärselt 180,2 %-le ja seejärel 2023. aastal 168,6 %-le. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2022. ja 2023. aastal vastavalt 4,3 % SKPst ja 1,0 % SKPst. See on üldiselt kooskõlas 2022. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarvepuudujäägiga. Võtmata arvesse SKP reaalkasvu erinevust, eeldatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis nii 2022. kui ka 2023. aastal kiiremat hinna- ja palgakasvu, prognoosides seeläbi üksikisikute tulust saadavat suuremat tulu. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse suurem, s.o 2022. aastal 185,7 % ja 2023. aastal 180,4 %. Erinevus tuleneb erinevast hinnangust kassa- ja tekkepõhise eelarvetasakaalu vahelistele erinevustele ning erinevatest eeldustest finantsvarade netoakumuleerumise kohta.

               Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümme aastat) keskmine potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt –0,3 %. See hinnang ei hõlma aga selliste reformide mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada Kreeka potentsiaalset majanduskasvu.

               (16)2022. aastal kaotab valitsus järk-järgult enamiku COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmetest, nii et ajutised erakorralised toetusmeetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 7,2 %-lt SKPst 2021. aastal 1,8 %-le SKPst 2022. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmed, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 1,1 % SKPst ja mis ei avalda 2023. aastal eelarvele mõju, kuna need kavatsetakse kaotada
                  14
               . Selle eelarvepuudujäägile avalduva mõju kompenseerib osaliselt heitkoguse ühikutest saadav suurem tulu. Need meetmed hõlmavad peamiselt toetusi energiakasutajatele, sotsiaalseid siirdeid vaesematele leibkondadele ning transporditeenuste kaudse maksustamise vähendamist. Need meetmed on esialgu kavandatud ajutistena. Pärast Kreeka stabiilsusprogrammi esitamist ja komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi andmete seisu kuupäeva teatas valitsus uuest 2022. aasta meetmete paketist, mille eesmärk on leevendada kõrgemate energiahindade mõju. Kui energiahinnad jäävad kõrgeks ka 2023. aastal, võidakse mõned neist meetmetest säilitada. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulud, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,1 % SKPst ja 2023. aastal 0,1 % SKPst
                  15
               .

               (17)18. juunil 2021 soovitas nõukogu Kreekal
                  16
                kasutada 2022. aastal taaste- ja vastupidavusrahastut täiendavate investeeringute rahastamiseks, et toetada majanduse taastumist, järgides samal ajal konservatiivset eelarvepoliitikat. Lisaks peaks Kreeka säilitama riiklikult rahastatavad investeeringud. Samuti soovitati Kreekal juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada riigi rahanduse kestlikkus keskpikas perspektiivis ning samal ajal suurendada investeeringuid majanduskasvu soodustamiseks.

               (18)Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi ja Kreeka 2022. aasta stabiilsusprogrammis esitatud teabe põhjal prognoositakse, et eelarvepoliitika on 2022. aastal toetav (–3,3 % SKPst)
                  17
               . Kreeka kavatseb jätkuvalt toetada majanduse taastamist, kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut täiendavate investeeringute rahastamiseks, nagu on soovitanud nõukogu. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest ELi vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2021. aastaga suurenema 0,2 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2022. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,8 protsendipunkti
                  18
               . Seepärast kavatseb Kreeka säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu on soovitanud nõukogu. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2022. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 2,2 protsendipunkti. See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmab energiahindade suurenemisest tekkiva majandusliku ja sotsiaalse mõju maandamiseks võetavate meetmete täiendavat mõju (0,6 % SKPst) ja Ukraina põgenikele ajutise kaitse pakkumisest tulenevate kulude täiendavat mõju (0,1 % SKPst) ning pensionidele ja sotsiaaltoetustele tehtavad suuremad kulutused panustavad prognoosi kohaselt samuti (0,6 % SKPst) jooksvate netokulude suurenemisse. Komisjoni prognoosi kohaselt ei kompenseerita neid meetmeid täielikult tasakaalustavate meetmetega.

               (19)Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika seisund, eeldusel et poliitikat ei muudeta, 2023. aastal +1,5 % SKPst
                  19
               . Prognooside kohaselt jätkab Kreeka 2023. aastal taaste- ja vastupidavusrahastust antavate toetuste kasutamist, et rahastada täiendavaid investeeringuid majanduse taastamise toetuseks. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest ELi vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2022. aastaga vähenema 0,3 protsendipunkti SKPst, mis kajastab muude ELi vahendite puhul uue programmitöö perioodi algetappi. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2023. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,6 protsendipunkti
                  20
               . Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2023. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 1,7 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu leevendamiseks võetud meetmete järkjärgulise kaotamise mõju 1,1 % SKPst.

               (20)2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk järk-järgult vähenema 0,4 %-le SKPst 2024. aastal ja 0,1 %-le SKPst 2025. aastal. Seega peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk jääma programmi vältel alla 3 % SKPst. Need prognoosid eeldavad, et majanduse taastumine jätkub, ning neis võetakse arvesse füüsilise isiku tulumaksule lisanduva solidaarsusmaksu ning solidaarsussotsiaalmaksete jätkuvat vähendamist, mis soodustab majanduskasvu. Programmi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse veelgi vähenema, s.o 2024. aastal 155,2 %-le ja 2025. aastal 146,5 %-le. Komisjoni analüüsi põhjal näivad võla kestlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis suured.

               (21)Lähtuvalt taaste- ja vastupidavuskava raames tehtud reformidest, võivad investeerimispuudujääki aidata lahenda Kreeka maksupoliitika raamistikus tehtavad muudatused. Täpsemalt või maksu eelotsuste süsteemi kasutuselevõtt suurendada õiguskindlust investorite jaoks ning toetada maksusüsteemi lihtsustamiseks võetavaid meetmeid. Tuginedes teiste liikmesriikide parimatele tavadele võib füüsilisest isikust ettevõtjate (lisaks füüsilise isiku tulumaksule ja käibemaksule) praeguse kindlasummalise iga-aastase maksustamise läbivaatamine parandada füüsilisest isikust ettevõtjate maksukoormuse struktuuri, edendada vabatahtlikku maksukuulekust ja toetada investeeringuid. Kreeka võtab jätkuvalt meetmeid oma avaliku halduse ajakohastamiseks, aga tema üldine tulemuslikkus on madal, osaliselt kõrgetasemeliste töötajate ligimeelitamise ja säilitamisega seotud probleemide tõttu. Taaste- ja vastupidavuskava sisaldab meetmeid, mille eesmärk on suurendada avaliku halduse tulemuslikkust, keskendudes eelkõige digiteenuste täiustamisele. Lisaks selles kavas käsitletud meetmetele teeb Kreeka edusamme integreeritud personalijuhtimise süsteemi loomisel, mis hõlmab digitaalseid organisatsiooni skeeme avaliku sektori üksuste jaoks ning kõigi praeguste ametikohtade kirjeldusi. See lihtsustab eeldatavasti ressursside jaotamist kindlaks määratud ja prioriteetsete vajaduste alusel. Kuigi alaliste ametnike arv on jäänud üldiselt stabiilseks tänu siiani kehtivale ainult lahkuva töötaja asemele uue töötaja värbamise põhimõttele, on ajutiste töötajate arv alates 2018. aastast järsult peaaegu 25 % võrra suurenenud. Avaliku halduse töötajate arvu suurenemine võib pöörata vastupidiseks jõupingutused, mis on tehtud, et tuua Kreeka palgakulud (võrreldes SKPga) ELi keskmisele lähemale. Lisaks eelarveriskile võib see õõnestada alaliste ametnike uute valikumenetluste usaldusväärsust, kuna ajutiste töötajate valiku protsess ei ole nii põhjalik kui alaliste ametikohtade puhul. Kui jätkuvalt järgida alaliste töötajate puhul ainult lahkuva töötaja asemele uue töötaja värbamise põhimõtet, mida on täiendatud alates 2022. aastast ajutiste töötajate ülempiiri kehtestamisega, siis tagab see üldise raamistiku värbamiste üle kesktasandi kontrolli tugevdamiseks ning võimaldab töötajate arvul jõuda pandeemiaeelsetele tasemetele. Kui saavutatakse eeldatav üldise töötajate arvu vähendamine, siis võimaldab see kohandada nende konkreetsete ametikohtade ja üksuste tasustamist, mida peetakse elutähtsaks ja mille puhul avalikul haldusel on probleeme kvalifitseeritud töötajate ligimeelitamise ja säilitamisega. See võib seisneda töökirjelduse seostamises täiendava palgaastmestikuga või konkreetsete palgaastmestike loomises konkreetsete avalike sektori üksuste jaoks (nt turgu reguleerivad asutused), kuna selliste süsteemsete lähenemisviisidega ei kaasneks ühtse palgaastmestiku õõnestamise risk ja need on kooskõlas konservatiivse eelarvepoliitikaga. Kuigi taaste- ja vastupidavuskava sisaldab meetmeid aktiivse tööturupoliitika tugevdamiseks, on jätkuvalt ruumi võtta täiendavaid meetmeid noorte ja naiste tööalase konkurentsivõime suurendamiseks, et toetada enamatel ja parematel töökohtadel põhinevat kaasavat tööturgu.

               (22)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks. Need aitavad lahendada kõiki majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme või olulist osa majanduslikest ja sotsiaalsetest probleemidest, millele on osutatud riigipõhistes soovitustes, mille nõukogu esitas Kreekale Euroopa poolaasta raames 2019. ja 2020. aastal, nagu ka riigipõhistes soovitustes, mis esitati enne kava vastuvõtmise kuupäeva. Eelkõige käsitlevad need soovitused riigi rahanduse kvaliteeti ja kestlikkust, tervishoiusüsteemi kättesaadavust ja vastupidavust, aktiivset tööturupoliitikat, poliitikat, mis toetab avaliku sektori investeeringuid haridusse, oskustesse ja tööalasesse konkurentsivõimesse, teadus- ja arendustegevust, ohutut, arukat, kestlikku ja vastupidavat transporti ja logistikat, puhast ja tõhusat energiatootmist ja -kasutust, sh taastuvenergia ja võrkude omavahelise ühendamise projektid, keskkonnataristut, linnapiirkondade uuendamist ning avaliku halduse ja ettevõtete digipööret. Kava sisaldab ka märkimisväärses koguses meetmed, et lahendada probleeme struktuurse eelarvepoliitika, sotsiaalse heaolu, finantsstabiilsuse, töö- ja tooteturu ning avaliku halduse ajakohastamise valdkonnas, mis kõik seisnevad programmijärgsete kohustuste järelmeetmetes, laiendamises ja täiendamises. Kava sisaldab samuti meetmeid konkurentsivõime parandamiseks ja erasektori investeeringute edendamiseks, täiustades ettevõtluskeskkonda ja lihtsustades õigusraamistikku. Neid reforme täiendab laenurahastu, mis peaks stimuleerima erasektori investeeringuid uuenevates majandussektorites, sh rohe- ja digipööre.

               (23)Kreeka taaste- ja vastupidavuskava rakendamine aitab eeldatavasti teha täiendavaid edusamme rohe- ja digipöörde valdkonnas. Kreeka kliimaeesmärkide saavutamist toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 37,5 %, samas kui digieesmärke toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 23,3 %. Taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine kooskõlas asjakohaste eesmärkide ja sihtidega aitab Kreekal COVID-19 kriisist kiiresti taastuda, tugevdades samal ajal tema vastupanuvõimet. Sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest.

               (24)Kreeka taaste- ja vastupidavuskavas on esitatud terviklik juhtimisraamistik investeerimis- ja reformimeetmete koordineerimiseks, rakendamiseks ja järelevalveks. Kuid kava tegeliku rakendamise käigus on määrava tähtsusega rakendusasutuste haldus- ja rakendamisvõimekus ning seda tuleb tähelepanelikult jälgida. Piirkondlike ja kohalike haldusasutuste, sh munitsipaalettevõtete tehnilised teenused peaksid eeldatavasti aitama rakendada mitut komponenti ning nende haldussuutlikkus on eelkõige väiksemate omavalitsuste puhul üldjuhul piiratud ning oleks oluline anda neile vajaduse korral kesktasandilt täiendavat toetust. Kava ladusaks rakendamiseks on ülioluline järgida rangelt ajakavasid, reageerida kiiresti tõketele ja leida lahendusi. Kitsaskohtade kõrvaldamiseks võib olla kasulik luua kõrgetasemeline ministeeriumidevaheline töörühm. Üldise koordineerimise seisukohast on rahandusministeeriumi alla kuuluval taaste- ja vastupidavusrahastu ametil väga oluline roll ja eeldatakse, et sellele eraldatakse piisavalt vahendeid, ning tihe koostöö taaste- ja vastupidavusrahastu ameti ning (reformimeetmete koordineerimise eest vastutava) koordineerimise peasekratariaadi vahel on määrava tähtsusega.

               (25)Komisjon kiitis Kreeka partnerluslepingu
                  21
                heaks 29. juulil 2021. 2021. aasta oktoobris ja novembris esitas Kreeka Euroopa Komisjonile oma 21 ühtekuuluvuspoliitika programmi. Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrusega (EL) 2021/1060 on Kreeka võtnud arvesse asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ühtekuuluvuspoliitika 2021.–2027. aasta fondide programmitöös. See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondidest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suurendamiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal nende fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust. Taaste- ja vastupidavusrahastu ning ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakendamine sõltub ka selliste kitsaskohtade kõrvaldamisest, mis pärisvad investeeringuid, mis toetavad rohe- ja digipööret ning tasakaalustatud territoriaalset arengut.

               (26)Pärast Euroopa stabiilsusmehhanismi raames pakutava finantsabiprogrammi edukat lõpuleviimist 2018. aastal kohaldatakse Kreeka suhtes kooskõlas määrusega (EL) nr 472/2013 tõhustatud järelevalvet. Täiustatud järelevalve on võimaldanud jälgida konkreetsete kohustuste täitmist, mille eurorühm määras Kreekale 22. juunil 2018 programmi raames alustatud oluliste struktuurireformide lõpuleviimiseks. Nende kohustuste täitmine kokkulepitud tähtpäevadeks kuni 2022. aasta keskpaigani on võlakergenduste eeldus; seega on Kreeka jõudnud selle korralduse viimase aastani. Nagu teatati 23. mail 2022 avaldatud 14. tõhustatud järelevalve aruandes, on Kreeka hoolimata pandeemiast põhjustatud keerulisest olukorrast ja hiljutisemalt Venemaa Ukraina vastu suunatud sõjalise agressiooni majanduslikust mõjust tõhusalt täitnud enamiku poliitilistest kohustustest, mis on parandanud Kreeka majanduse vastupidavust ja suurendanud tema finantsstabiilsust. Sellest hoolimata ei ole teatavaid elemente veel täielikult lõpule viidud. See kehtib eelkõige riikliku katastri loomise puhul, mis parandaks veelgi Kreeka ettevõtluskeskkonda. Viimastel aastatel on tehtud märkimisväärseid edusamme ja täielik kataster koostatakse eeldatavasti 2022. aasta detsembriks. Katastri koostamist on toetatud ELi struktuurifondidest. Hiljutisemalt on antud taaste- ja vastupidavusrahastust toetust kinnisvara omandiõiguse registreeringute ja seda tõendavate dokumentide puhul digitehnoloogiale üleminekuks. Katastriprojekti kontekstis peab Kreeka samuti viima lõpule katastriüksuste kaardistamise, katastriameti töökorda seadmise ja kogu riiki hõlmavate metsakaartide ratifitseerimise.

               (27)Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Kreeka silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on seotud tervishoiuga. Omaosalus on Kreekas jätkuvalt suur ja moodustab rohkem kui kolmandiku (35 %) kõigist tervishoiukulutustest
                  22
               . Need on üldjuhul seotud ravimite kaasmaksetega ja otsemaksetega hüvitiste paketist välja jäävate teenuste eest. See on omakorda seotud (ELi keskmisega võrreldes) suhteliselt kõrgete avaliku sektori kulutustega ravimitele ning (ELi keskmisega võrreldes) suhteliselt madalate kulutustega terapeutilisele ravile, eelkõige ambulatoorsete patsientide puhul. Kogu elanikkonda hõlmav hästi toimiv esmatasandi tervishoiusüsteem koos tulemusliku suunamise funktsiooniga saab suurendada juurdepääsu tervishoiukaupadele ja -teenustele. Sel puhul on hästi toimiva tervishoiusüsteemi jaoks kriitilise tähtsusega esmatasandi tervishoiusüsteemi muudatuste täielik rakendamine, mis võetakse eeldatavasti vastu täiustatud järelevalve kontekstis. See reform tehakse pärast varasemaid katseid luua kõikehõlmav esmatasandi tervishoiusüsteem, mille rakendamisel on siiski tekkinud probleeme. Sel puhul on määrava tähtsusega suurendada perearstide arvu, et katta kogu elanikkond, ning registreerida elanikkond, et tagada sellele piisav ja võrdne juurdepääs tervishoiule.

               (28)Versailles’ deklaratsioonis ELi riigipeade ja valitsusjuhtidelt saadud volituste kohaselt soovitakse kavaga „REPowerEU“ kaotada võimalikult kiiresti Euroopa Liidu sõltuvus Venemaalt imporditavast fossiilkütusest. Selleks määratakse dialoogis liikmesriikidega kindlaks kõige sobivamad projektid, investeeringud ja reformid riiklikul, piirkondlikul ja ELi tasandil. Nende meetmete eesmärk on vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja suunata fossiilkütuste import Venemaalt eemale.

               (29)2020. aasta andmete kohaselt moodustab nafta 50 % ja gaas 24 % Kreeka energiaallikate jaotusest. Kreeka sõltuvus Venemaast nafta
                  23
                ja gaasi impordi puhul on mõnevõrra väiksem ELi keskmisest, s.o toornafta puhul 18 % (ELi keskmine on 26 %) ja gaasi puhul 39 % (ELi keskmine on 44 %)
                  24
               . 87 % tema söeimpordist pärineb Venemaalt, aga ta toodab kohalikult suures koguses pruunsütt. Selleks et vähendada sõltuvust Venemaa gaasist ja mitmekesistada energiaallikate jaotust fossiilkütuste asemel muude allikate kasutuselevõtuks, sh täita kohustus kõrvaldada 2028. aastaks järk-järgult kasutusest kogu pruunsöel põhinev elektritootmine, on võimalik võtta mitmeid meetmeid, mis tuginevad Kreeka taaste- ja vastupidavuskavas käsitletud investeeringutele ja reformidele ning lähevad neist kaugemale. Esiteks võiks Kreeka kiirendada taastuvenergia ulatuslikumat kasutuselevõttu ja organiseeritud turuplatvormi loomist, mis lihtsustab taastuvallikatest toodetud elektrienergia kohta kahepoolsete energiaostu lepingute sõlmimist. Kreeka taaste- ja vastupidavuskavas märgitud võimaldavad reformid vähendavad taastuvenergia sektorisse investeerimise takistusi. Kreekal on võimalik hakata välja töötama vesinikutaristut, eelkõige Kreeka sadamates, et lihtsustada vesiniku transporti. Kreeka kaubalaevastik võib lihtsustada selliste taastuvenergia kandjate transporti Kreekasse ja edasi teistesse ELi liikmesriikidesse. Energiavõrgu operaatorite kavandatud investeeringuid taristusse võib kiirendada ja nende ulatust võib laiendada, eelkõige alajaamade paigaldamise puhul. Samuti on võimalik vähendada keskmist aega, mis energiavõrgu operaatoritel kulub uute taastuvenergia rajatiste võrguga ühendamise tingimuste töötlemiseks ja lõplikuks kindlaksmääramiseks. Täiendavad elektrivõrkude omavahelised ühendused naaberriikidega võimaldaksid kaasata võrku rohkem taastuvenergiat. Kreeka peab kiiremini mitmekesistama gaasitarneteid, viies praegused investeeringud varasemas etapis kiiresti ellu. Gaasiga seotud uued taristu- ja võrguinvesteeringud peaksid võimaluse korral olema tulevikukindlad, et hõlbustada nende pikaajalist kestlikkust tulevikus säästvatele kütustele kohandamise kaudu. Kolmandaks võib Kreeka laiendada kehtivate energiasäästumeetmete kohaldamisala ja seada nende puhul kõrgemaid eesmärke ning vähendada energiaostuvõimetuse kõrget taset (2020. aastal 17,1 %), sh kasutades ühtekuuluvuspoliitika vahendeid vajaduse korral näiteks hoonefondi renoveerimiseks. Olemasolevaid turutõkkeid, mis piiravad renoveerimise ulatust konkreetsete segmentide puhul, oleks võimalik leevendada sihtotstarbeliste seadusandlike ja rahaliste stiimulite abil. Paketi „Eesmärk 55“ eesmärkide saavutamiseks peab Kreeka veelgi vähendama kasvuhoonegaaside heidet ning suurendama taastuvenergia tootmist ja energiatõhusust. Lisaks sellele on vaja kiiremini vähendada siiani suurel määral naftast sõltuva transpordisektori CO2 heidet, edendades kestlikku liikuvust, sh ühistranspordi- ja raudteeprojekte.

               (30)Kuigi kliimaneutraalsusele ülemineku ja fossiilkütustest loobumise kiirendamine tekitab mitmes sektoris märkimisväärseid ümberkorralduskulusid, saab Kreeka ühtekuuluvuspoliitika raames kasutada õiglase ülemineku mehhanismi, et leevendada ülemineku sotsiaal-majanduslikku mõju kõige enam mõjutatud piirkondades. Lisaks saab Kreeka kasutada Euroopa Sotsiaalfond+-i, et parandada tööhõivevõimalusi ja tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust.

               (31)Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2022. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus
                  25
                kajastub allpool esitatud soovituses 1.

               (32)Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et rakendada soovitust euroala majanduspoliitika kohta. Kreeka puhul kajastub see eelkõige allpool soovitustes 1 ja 2.

               (33)Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja kõnealust hindamist, on nõukogu 2022. aasta riikliku reformikavaga ja 2022. aasta stabiilsusprogrammiga tutvunud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel antud nõukogu soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1, 2 ja 4, Soovitused 1 ja 2 aitavad järgida ka euroala soovitusi, eelkõige esimest, teist ja neljandat soovitust. Soovitustes 1 ja 2 osutatud eelarvepoliitika aitab muu hulgas kõrvaldada tasakaalustamatusi, mis on seotud valitsemissektori suure võla ja välispositsiooni poolelioleva tasakaalustamisega, võimaldades samuti lahendada suure töötuse määra ja väikse potentsiaalse majanduskasvu küsimusi. Soovituses 4 osutatud poliitika aitab muu hulgas kõrvaldada haavatavusi mis on seotud suure välisvõlaga pikemas perspektiivis,

               SOOVITAB Kreekal võtta 2022. ja 2023. aastal järgmisi meetmeid.

               1.Tagada 2023. aastal konservatiivne eelarvepoliitika, eelkõige piirates riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasvu alla potentsiaalse SKP keskpika perioodi kasvu, võttes arvesse jätkuvat ajutist ja sihipärast toetust kodumajapidamistele ja ettevõtetele, mis on kõige haavatavamad energiahindade kasvu ning Ukrainast põgenevate inimeste saabumise mõjule. Olla valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, sealhulgas kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut, kava „RePowerEU“ ja muid ELi vahendeid. Rakendada alates 2023. aastast eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada keskpikas perspektiivis usaldusväärne eelarvepositsioon ning tagada järkjärgulise konsolideerimise, investeeringute ja reformide abil keskpikas perspektiivis usaldusväärne ja järkjärguline võla vähendamine ning riigi rahanduse jätkusuutlikkus. Arendada edasi taaste- ja vastupidavuskava raames tehtud reforme, suurendada maksusüsteemi investeerimissõbralikkust, kehtestades maksu eelotsuste süsteem, ning vaadata läbi füüsilisest isikust ettevõtjate maksukoormuse struktuur. Kaitsta avaliku halduse tõhusust, tagades et see suudab meelitada ligi õigeid oskusi ja säilitades järjepidevust ühtse palgaastmestiku abil.

               2.Jätkata oma taaste- ja vastupidavuskava rakendamist kooskõlas nõukogu 13. juuli 2021. aasta rakendusotsuses esitatud eesmärkide ja sihtidega. Viia kiiresti lõpule komisjoniga peetavad läbirääkimised 2021.–2027. aasta ühtekuuluvuspoliitika programmidokumentide üle, et alustada nende rakendamist. Viia lõpule täiustatud järelevalve pooleliolevad reformid, sh katastrireform.

               3.Viia tervishoiule piisava ja võrdse juurdepääsu tagamiseks lõpule esmatasandi tervishoiureform kooskõlas täiustatud järelevalve alusel muudetud raamistikuga, sh tagades töötajad kõigile esmatasandi tervishoiu üksustele, registreerides elanikkonna ja võttes üldarstide puhul kasutusele tulemusliku suunamise.

               4.Vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja mitmekesistada fossiilkütuste importi, kiirendades taastuvenergia kasutuselevõttu ja taastuvallikatest toodetud vesiniku kasutamist võimaldava taristu väljatöötamist. Lahendada ka sõltuvuse küsimus, tagades elektrivõrkude ja omavaheliste ühenduste ning gaasiühenduste piisav läbilaskevõime ning mitmekesistada gaasivarustuse koridore. Tugevdada energiateenuste turu raamistikku ning täiustada energiatõhususe suurendamise meetmeid reformide ja turustiimulite abil, mis ajendavad toetama ehitus- ja transpordisektori CO2 heite vähendamist, eelkõige edendades elektromobiilsust.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)

                        ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

                     (3)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

                     (4)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 25).

                     (5)

                        Nõukogu 4. märtsi 2022. aasta rakendusotsus (EL) 2022/382, millega määratakse kindlaks Ukrainast lähtuva põgenike massilise sissevoolu olemasolu direktiivi 2001/55/EÜ artikli 5 tähenduses ning nähakse selle tulemusena ette ajutine kaitse (ELT L 71, 4.3.2022, lk 1).

                     (6)

                        Komisjoni teatis nõukogule stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta,
                     Brüssel, 20.3.2020 (COM(2020) 123 final).

                     (7)

                        Komisjoni teatis nõukogule „Üks aasta pärast COVID-19 puhangu algust: eelarvepoliitika meetmed“, Brüssel, 3.3.2021 (COM(2021) 105 final).

                     (8)

                        Käesolevas soovituses esitatud hinnangud eelarvepoliitika ja selle komponentide kohta on komisjoni hinnangud, mis põhinevad komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi aluseks olevatel eeldustel. Komisjoni hinnangud keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu kohta ei hõlma selliste reformide positiivset mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada potentsiaalset majanduskasvu.

                     (9)

                        Ei rahastata taaste- ja vastupidavusrahastust ega muudest ELi vahenditest antavate toetustega.

                     (10)

                        Komisjoni teatis nõukogule: eelarvepoliitika suunised 2023. aastaks, Brüssel, 2.3.2022 (COM(2022) 85 final).

                     (11)

                        Nõukogu 6. juuli 2021. aasta rakendusotsus Kreeka taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta (ST 10152/2021).

                     (12)

                        SWD(2022) 609 final.

                     (13)

                        SWD(2022) 630 final.

                     (14)

                        Näitajad kajastavad alates 2021. aasta sügisest võetud meetmete aastaste eelarvekulude taset, sealhulgas jooksvaid tulusid ja kulusid ning asjakohasel juhul kapitalikulumeetmeid.

                     (15)

                        Eeldatakse, et Ukrainast ELi põgenenud isikute koguarv jõuab 2022. aasta lõpuks järk-järgult 6 miljonini ning nende geograafiline jaotus põhineb olemasoleva diasporaa suurusel, vastuvõtva liikmesriigi elanikkonna suhtelisel suurusel ja Ukrainast põgenenud isikute tegelikul jaotusel üle kogu ELi 2022. aasta märtsi seisuga. Inimese kohta arvutatud eelarvekulude puhul põhinevad hinnangud komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse Euromodi mikrosimulatsiooni mudelil, võttes arvesse nii rahaülekandeid kui ka mitterahalisi hüvitisi, nagu haridus ja tervishoid.

                     (16)

                        Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitus, milles esitatakse nõukogu arvamus Kreeka 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 304, 29.7.2021, lk 33).

                     (17)

                        Näitaja miinusmärk (plussmärk) vastab esmaste kulude kasvu liigsele (vähesele) kasvule võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga, osutades ekspansiivsele (pärssivale) eelarvepoliitikale.

                     (18)

                        Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma ekspansiivse panuse 0,1 protsendipunkti SKPst.

                     (19)

                        Näitaja miinusmärk (plussmärk) vastab esmaste kulude kasvu liigsele (vähesele) kasvule võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga, osutades ekspansiivsele (pärssivale) eelarvepoliitikale.

                     (20)

                        Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma neutraalse panuse 0,0 protsendipunkti SKPst.

                     (21)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (ELT L 231, 30.6.2021, lk 159).

                     (22)

                        2019. aasta näitajad ja osa ülevaatest „Terviseseisund ELis“, Kreeka: riigi tervishoiuprofiil, OECD, 2021 (https://www.oecd.org/health/greece-country-health-profile-2021-4ab8ea73-en.htm).

                     (23)

                        Eurostat (2020), Venemaa impordi osakaal toornafta koguimpordis. ELi 27 liikmesriigi keskmine koguimport põhineb ELi 27 liikmesriigi välisel impordil. Kreeka puhul hõlmab koguimport liidusisest kaubavahetust. Toornafta ei hõlma rafineeritud naftatooteid. Olulise osa Kreeka nafta koguimpordist moodustavad rafineerimistehaste lähteained. Kreeka sõltub nende puhul suurel määral Venemaalt pärinevast impordist, kusjuures 86 % rafineerimistehaste lähteainete koguimpordist pärineb Venemaalt.

                     (24)

                        Eurostat (2020), Venemaa impordi osakaal maagaasi ja kivisöe koguimpordis. ELi 27 liikmesriigi keskmine koguimport põhineb ELi 27 liikmesriigi välisel impordil. Kreeka puhul hõlmab koguimport liidusisest kaubavahetust. Toornafta ei hõlma rafineeritud naftatooteid.

                     (25)

                        Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,23.5.2022
            COM(2022) 610 final

            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Hispaania 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Hispaania 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta
            {SWD(2022) 610 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Hispaania 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Hispaania 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arves nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 5 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta,
                  2
                eriti selle artikli 6 lõiget 1,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241,
                  3
                millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu, jõustus 19. veebruaril 2021. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ja teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse kestlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. [XX.] juunil 2022 ajakohastati kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

               (2)24. novembril 2021 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2022) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse 2021. aasta mais Portos toimunud sotsiaaltippkohtumisel veelkord kinnitatud ühist kohustust rakendada edasi Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid välja 17. novembril 2017. Euroopa Ülemkogu kiitis 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid heaks 25. märtsil 2022. 24. novembril 2021 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles nimetas Hispaaniat ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida
                  4
               . Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta, mille nõukogu võttis vastu 5. aprillil 2022, ning ettepaneku 2022. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist ning mille nõukogu võttis vastu 14. märtsil 2022.

               (3)Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub näiteks kõrgemates energia- ja toiduhindades ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus. EL seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 esimest korda ajutise kaitse direktiiv,
                  5
                millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult ELis viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele.

               (4)Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse vähemalt märkimisväärset osa 2019. ja 2020. aasta poolaasta tsüklites esitatud asjakohastest riigipõhistest soovitustest. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne muudetud kava esitamise kuupäeva.

               (5)Alates 2020. aasta märtsist on kohaldatud üldist vabastusklauslit
                  6
               . Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises
                  7
                esitas komisjon oma seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema ELi või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Euroopas toimuva sõja tõttu suurenenud ebakindluse ja majandusväljavaate suurte langusriskide, enneolematute energiahindade tõusude ja jätkuvate tarneahela häirete tõttu on põhjendatud stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli pikendamine 2023. aasta lõpuni.

               (6)2021. aasta stabiilsusprogrammi käsitlevas nõukogu 18. juuni 2021. aasta arvamuses esitatud lähenemisviisi kohaselt saab eelarvepoliitikat praegu kõige paremini mõõta esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu tagastamatute toetuste ja muude ELi vahenditega rahastatavaid kulusid
                  8
               . Selleks et hinnata, kas riigi eelarvepoliitika on konservatiivne ja kas eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, tuleks üldisest eelarvepoliitikast kaugemale minnes pöörata tähelepanu ka riiklikult rahastatavate
                  9
                esmaste jooksvate kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) ja investeeringute arengule.

               (7)2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised, et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist
                  10
               . Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajandusliku prognoosi kohaselt näib üleminek 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale 2023. aastal asjakohane, ent samal ajal tuleb olla valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriigiti diferentseeritud ja nendes tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles kajastama neid suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ja hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis.

               (8)Seoses 2. märtsil 2022 esitatud eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning suuremat inflatsiooni võrreldes talveprognoosiga. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, et leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete abil; eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega, ning see peab olema riigiti diferentseeritud sõltuvalt riikide eelarve- ja majandusolukorrast, sealhulgas võttes arvesse kriisi mõju ja Ukrainast põgenenud inimeste sisserännet.

               (9)30. aprillil 2021 esitas Hispaania vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon on määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt hinnanud taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega. 13. juulil 2021 võttis nõukogu vastu otsuse Hispaania taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta
                  11
               . Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsusest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Hispaania on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjakohased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud.

               (10)30. aprillil 2022 esitas Hispaania oma 2022. aasta riikliku reformikava ja 29. aprillil 2022 oma 2022. aasta stabiilsusprogrammi, pidades kinni määruse (EÜ) nr 1466/97 artiklis 4 sätestatud tähtajast. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2022. aasta riiklik reformikava ka Hispaania kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava täitmisel tehtud edusammude kohta.

               (11)23. mail 2022 avaldas komisjon Hispaania kohta 2022. aasta riigiaruande
                  12
               . Selles tehti taaste ja vastupidavuse tulemustabeli põhjal kokkuvõte sellest, kuidas Hispaania on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud, ning hinnati Hispaania edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel. Selle analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega, sealhulgas nendega, mis tekivad seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse. Samuti hinnati Hispaania edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning ELi peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

               (12)Komisjon tegi määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Hispaania kohta põhjaliku analüüsi ja avaldas selle tulemused 23. mail 2022
                  13
               . Komisjon jõudis järeldusele, et Hispaania majanduses valitseb tasakaalustamatus. Eelkõige on haavatavus seotud suure välisvõla, valitsemissektori ja erasektori võlaga suure tööpuuduse tingimustes ning sellel on piiriülene tähtsus.

               (13)23. mail 2022 esitas komisjon ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Kõnealuses aruandes arutati Hispaania eelarveseisundit, kuna riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk ületas 2021. aastal aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst. Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägikriteerium ei ole täidetud. Kooskõlas 2. märtsi 2022. aasta teatisega ei teinud komisjon 2022. aasta kevadel ettepanekut algatada uusi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusi ning hindab 2022. aasta sügisel uuesti, kas selliste ettepanekute tegemine on asjakohane.

               (14)20. juulil 2020 soovitas nõukogu Hispaanial võtta 2020. ja 2021. aastal kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida pandeemiale ning toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitati Hispaanial juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Eurostati kinnitatud andmete põhjal vähenes 2021. aastal Hispaania valitsemissektori eelarvepuudujääk 10,3 %-lt SKPst 2020. aastal 6,9 %-le SKPst 2021. aastal. Hispaania eelarvepoliitika toetas 2021. aastal majanduse taastumist, samal ajal kui ajutised erakorralised toetusmeetmed vähenesid 3,9 %-lt SKPst 2020. aastal 2,8 %-le SKPst 2021. aastal. Hispaania 2021. aastal võetud meetmed on kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. 2020. ja 2021. aastal valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel võetud eelarvemeetmed olid enamasti ajutised või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. Samal ajal ei olnud mõned ajavahemikul 2020–2021 valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel võetud meetmed ajutised ega kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega, mis seisnesid peamiselt jooksvates ülekannetes piirkondadesse, et katta uusi tervishoiuvajadusi. Eurostati kinnitatud andmete kohaselt oli valitsemissektori võlg 2021. aastal 118,4 % SKPst.

               (15)2022. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2022. aastal 4,3 % ja 2023. aastal 3,5 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis prognoositakse 2022. aastal SKP väiksemat reaalkasvu, 4,0 %, ja 2023. aastal 3,4 %. Valitsus prognoosib oma 2022. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk väheneb 2022. aastal 5,0 %-le SKPst ja 2023. aastal 3,9 %-le SKPst. Vähenemine 2022. aastal tuleneb peamiselt majandustegevuse kiirest kasvust, maksutulu suurenemisest ja enamiku erakorraliste meetmete lõpetamisest. Programmi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 2022. aastal 115,2 %-le ja 2023. aastal 112,4 %-le. Prognoosi esitamise kuupäeval teada olevate poliitikameetmete põhjal on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt valitsemissektori eelarvepuudujääk 2022. ja 2023. aastal vastavalt 4,9 % SKPst ja 4,4 % SKPst. See on kooskõlas 2022. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud puudujäägiga. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse sarnane: 2022. aastal 115,1 % ja 2023. aastal 113,7 %. Erinevus on osaliselt tingitud 2023. aastaks prognoositud suuremast esmasest eelarvepuudujäägist.

               Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümme aastat) keskmine potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt 0,8 %. See hinnang ei hõlma aga taaste- ja vastupidavuskavaga ette nähtud reformide mõju, mis võivad hoogustada Hispaania potentsiaalset majanduskasvu.

               (16)2022. aastal kaotas valitsus järk-järgult enamiku COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmetest, nii et ajutised erakorralised toetusmeetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 2,8 %-lt SKPst 2021. aastal 0,4 %-le SKPst 2022. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju vastu võitlemiseks võetud meetmed, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal hinnanguliselt 0,4 % SKPst ja 2023. aastal 0,0 % SKPst
                  14
               . Need meetmed hõlmavad peamiselt sotsiaalsiirdeid kodumajapidamistele, energiatarbimise kaudsete maksude vähendamist, energiatootmise toetusi ja siirdeid mõjutatud tööstusharudele. Need meetmed on kavandatud ajutistena. Kui aga energiahinnad jäävad kõrgeks ka 2023. aastal, võidakse mõnda neist meetmetest edasi rakendada. Mõned neist meetmetest, eelkõige energiatootmise maksu peatamine või elektrienergia erimaksu vähendamine, ei ole suunatud. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukrainast põgenenud inimestele ajutise kaitse pakkumise kulud, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. ja 2023. aastal 0,1 % SKPst
                  15
               .

               (17)18. juunil 2021 soovitas nõukogu, et Hispaania
                  16
                peaks 2022. aastal kasutama taaste- ja vastupidavusrahastut, et rahastada majanduse taastumist toetavaid lisainvesteeringuid, järgides samal ajal ettevaatlikku eelarvepoliitikat. Lisaks peaks Hispaania säilitama riiklikult rahastatavad investeeringud. Samuti soovitati Hispaanial juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada riigi rahanduse jätkusuutlikkus keskpikas perspektiivis, suurendades samal ajal investeeringuid, et tõsta kasvupotentsiaali.

               (18)Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi ja riigi 2022. aasta stabiilsusprogrammis sisalduva teabe põhjal prognoositakse, et eelarvepoliitika on 2022. aastal toetav, jäädes –2,2 % juurde SKPst
                  17
               . Hispaania kavatseb jätkuvalt toetada majanduse taastumist, kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut täiendavate investeeringute rahastamiseks, nagu on soovitanud nõukogu. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest ELi vahenditest rahastatavate kulude positiivne panus majandusaktiivsusesse peaks võrreldes 2021. aastaga suurenema 0,9 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2022. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,4 protsendipunkti
                  18
               . Seetõttu kavatseb Hispaania säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu on soovitanud nõukogu. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2022. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 1,2 protsendipunkti. See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmab energiahindade tõusu majanduslikku ja sotsiaalset mõju leevendavate meetmete (0,3 % SKPst) ning Ukrainast põgenenud inimestele ajutise kaitse pakkumise kulude (0,1 % SKPst) täiendavat mõju, samal ajal kui tarbijahindade suurem tõus võrreldes SKP deflaatoriga mõjutab 2022. aastal riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude ekspansiivset panust, suurendades valitsemissektori kulutusi kaupade ja teenuste tarbimisele. Komisjoni prognoosi kohaselt ei ole need meetmed täielikult kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega.

               (19)2023. aastaks prognoositakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis eeldusel, et poliitikat ei muudeta, eelarvepoliitika seisundiks 0,0 % SKPst
                  19
               . Prognooside kohaselt jätkab Hispaania 2023. aastal taaste- ja vastupidavusrahastust antavate toetuste kasutamist, et rahastada majanduse taastumise toetamiseks tehtavaid lisainvesteeringuid. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest ELi vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandusaktiivsusesse peaks 2023. aastal võrreldes 2022. aastaga jääma stabiilseks. Riiklikult rahastatavate investeeringute ekspansiivne panus eelarvepoliitikasse on 2023. aastal prognoosi kohaselt 0,1 protsendipunkti
                  20
               . Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2023. aastal avaldama üldisele eelarvepoliitikale üldiselt neutraalset, +0,1 protsendipunkti suurust mõju. See hõlmab energiahindade tõusu käsitlevate meetmete (0,4 % SKPst) järkjärgulise kaotamise mõju.

               (20)2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk järk-järgult vähenema 2024. aastal 3,3 %-le ja 2025. aastaks 2,9 %-le. Seega peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk jääma 2025. aastaks alla 3 % SKPst. Programmi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse 2025. aastaks vähenema: täpsemalt langeb see 2024. aastal 110,8 %-le ja 2025. aastal 109,7 %-le. Komisjoni analüüsi kohaselt tunduvad võla jätkusuutlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis kõrged.

               (21)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks. Need aitavad lahendada kõiki majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme või olulist osa majanduslikest ja sotsiaalsetest probleemidest, millele on osutatud riigipõhistes soovitustes, mille nõukogu esitas Hispaaniale Euroopa poolaasta raames 2019. ja 2020. aastal, nagu ka riigipõhistes soovitustes, mis esitati enne kava vastuvõtmise kuupäeva. Eelkõige peaks taaste- ja vastupidavuskava aitama täita neid riigipõhiseid soovitusi, mis käsitlevad avaliku ja erasektori investeeringute edendamist, et aidata kaasa majanduse taastumisele. Seejuures eeldatakse, et järgitakse riigipõhiseid soovitusi, mis käsitlevad investeerimist innovatsiooni ning riigi digi- ja rohepöördesse. Kava sisaldab ka meetmeid ajutiste lepingute suure osakaalu vähendamiseks era- ja avalikus sektoris ning aktiivse tööturupoliitika tugevdamiseks. Kava peaks aitama vähendada töötusabi praegust killustatust, mis tõi kaasa lüngad. Samuti peaks see aitama tagada tööturu jaoks olulisi oskusi ja kvalifikatsioone, mille järele tekib eeldatavasti vajadus seoses Hispaania rohe- ja digipöördega. Kava abil saab seadmetesse ja oskustesse investeerimisega, aga ka veebipõhiste kursuste väljatöötamisega oluliselt parandada digiõppe kättesaadavust. Haridustulemused võivad paraneda ka tänu haridustsükli eri etappidesse tehtavatele investeeringutele. Kavas sisalduvad meetmed võivad aidata täita ka riigipõhiseid soovitusi, milles palutakse Hispaanial parandada miinimumsissetuleku kavade ja peretoetuste katvust ja piisavust. Kava peaks tugevdama ka riigihankeraamistikke ja aitama luua paremat ettevõtluskeskkonda. Lisaks võivad riigi rahanduse jätkusuutlikkusele kaasa aidata kava meetmed, mille eesmärk on tõhustada avaliku sektori kulutusi ja maksusüsteemi.

               (22)Hispaania taaste- ja vastupidavuskava rakendamine aitab eeldatavasti teha täiendavaid edusamme rohe- ja digipöörde valdkonnas. Hispaania kliimaeesmärkide saavutamist toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 40 %, samas kui digieesmärke toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 28 %. Taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine kooskõlas asjakohaste eesmärkide ja sihtidega aitab Hispaanial COVID-19 kriisist kiiresti taastuda, tugevdades samal ajal riigi vastupanuvõimet. Sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning muu kavast kaugemale ulatuva majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest.

               (23)Hispaania ei ole veel ametlikult esitanud partnerluslepingut ega teisi ühtekuuluvuspoliitika programmidokumente
                  21
               . Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrusega (EL) 2021/1060 peab Hispaania arvesse võtma asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ühtekuuluvuspoliitika 2021.–2027. aasta fondide programmitöös. See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondidest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suurendamiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal nende fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust. Taaste- ja vastupidavusrahastu ning ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakendamine sõltub ka selliste kitsaskohtade kõrvaldamisest, mis pärsivad investeeringuid, mis toetavad rohe- ja digipööret ning tasakaalustatud territoriaalset arengut.

               (24)Lisaks majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele, mida taaste- ja vastupidavuskavas käsitletakse, seisab Hispaania silmitsi veel mitmesuguste probleemidega, mis on seotud rohepöörde kiirendamise, energiaühenduste, sotsiaaleluruumide ja taskukohaste energiatõhusate eluasemete ning ringmajandusega. Ringlussevõtu määra suurendamise ja ringmajanduse edendamise poliitika võib aidata piirata kaupade importi ja seega maksebilansi tasakaalustamatust. Keskpikas ja pikas perspektiivis võib taastuvenergia ja energiatõhususe eesmärkide täitmine ning energiaühenduste suurendamine aidata vähendada ka sõltuvust fossiilkütustest ja suurt välisvõlga.

               (25)Hispaaniale tuleks kasuks majanduskasvu edasine lahutamine ressursikasutusest, et saavutada ambitsioonikamad ELi eesmärgid, sealhulgas paketi „Eesmärk 55“ eesmärgid. Olmejäätmete ja ringlussevõetava materjali ringlussevõtu määr riigis jääb alla ELi keskmise, samal ajal kui prügilasse ladestatavate jäätmete osakaal on sellest oluliselt suurem. Pidev koordineerimine eri valitsustasandite vahel ja täiendavad investeeringud võivad aidata Hispaanial täita jäätmete liigiti kogumise ja ringlussevõtuga seotud kohustusi. Ringlussevõtu eesmärkide saavutamine on toodud järk-järgult madalamate valitsustasanditeni. Selleks vajalikud õigusaktid ei pruugi siiski olla piisavalt tõhusad. Seega võiksid täiendavad reformid tugevdada eri valitsustasandite vahelist koordineerimist, sealhulgas seoses sätete ühtse tõlgendamise ning jäätmekäitlustaristu kavandamise ja kasutamisega. Täiendav toetus tehnilise toe rahastamisvahendist võib aidata levitada parimaid tavasid. Hispaania ringlussevõtu suutlikkuse suurendamiseks võib olla vaja täiendavaid investeeringuid, sealhulgas ringmajanduse edendamiseks konkreetsetes sektorites. Lisaks on innovatsioon ja investeeringud ringmajanduse edendamisel võtmetähtsusega suurema ressursitõhususe tagamiseks. Hispaania kannatab ka veepuuduse all ja peab arendama edasi vee taaskasutuse potentsiaali, sealhulgas ringmajanduse seisukohast.

               (26)Versailles’ deklaratsioonis ELi riigipeade ja valitsusjuhtidelt saadud volituste kohaselt soovitakse kavaga „REPowerEU“ kaotada võimalikult kiiresti Euroopa Liidu sõltuvus Venemaalt imporditavast fossiilkütusest. Selleks määratakse dialoogis liikmesriikidega kindlaks kõige sobivamad projektid, investeeringud ja reformid riiklikul, piirkondlikul ja ELi tasandil. Nende meetmete eesmärk on vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja suunata fossiilkütuste import Venemaalt eemale.

               (27)2020. aasta andmete kohaselt on Hispaania sõltuvus Venemaast nafta puhul 2 % ja gaasi puhul 10 %, mis on tublisti alla ELi keskmise (vastavalt 26 % ja 44 %). Hispaania sõltuvus Venemaa söest on sarnane ülejäänud ELi omaga (55 %), kuid tahkete fossiilkütuste osakaal energiaallikate jaotuses (2,8 %) on palju väiksem kui ELi keskmine
                  22
               . Kuigi riigi sõltuvus Venemaa naftast ja gaasist on piiratud, suurendavad praegune geopoliitiline olukord ja kõrged energiahinnad Hispaania jaoks pakilist vajadust suurendada veelgi jõupingutusi, et saavutada oma riiklikus energia- ja kliimakavas sätestatud taastuvenergia eesmärgid. Kavale tuginedes võivad täiendavad meetmed, millega toetatakse taastuvenergia kasutuselevõttu (keskendudes detsentraliseeritud käitistele ja omatarbimisele, sealhulgas loamenetluste edasise lihtsustamise ja võrgule juurdepääsu parandamise kaudu), ja täiendavad investeeringud (salvestamisse, võrgutaristusse, hoonete ja transpordi elektrifitseerimisse ning taastuvallikatest toodetud vesinikku) aidata veelgi vähendada CO2 heidet majanduses, sealhulgas tööstuse, transpordi ja eluasemete valdkonnas, ning vähendada nii sõltuvust fossiilkütustest kui ka avatust rahvusvahelistele hindadele. Hispaania tõhusaks integreerimiseks ühtse energiaturuga on vaja suurendada riigi energiaühendusi. Eelkõige võiksid täiendavad elektrivõrkude ühendused naaberriikidega toetada Pürenee poolsaare taastuvenergia võimsuse suuremat integreerimist ühtse energiaturuga. Täiendav piiriülene vesiniku käitlemiseks valmis gaasitaristu võib aidata veelgi mitmekesistada gaasitarneid siseturul ja aidata ära kasutada taastuvallikatest toodetud vesiniku pikaajalist potentsiaali. Gaasiga seotud uued taristu- ja võrguinvesteeringud peaksid võimaluse korral olema tulevikukindlad, et toetada nende pikaajalist jätkusuutlikkust, muutes tulevikus säästvate kütuste kasutusotstarvet.

               (28)Täiendavaid edusamme taastuvenergia detsentraliseeritud tootmises ja nii elu- kui ka mitteeluhoonete põhjalikus renoveerimises, eelkõige keskmise suurusega linnades, oleks võimalik saavutada asjakohaste rahastamiskavade kehtestamisega, ehitussektori töötajate oskuste täiendamise ja koolitamisega, teadlikkuse suurendamise kampaaniate ja tehnilise abiga, et toetada toetuste ja rahastamisvahendite kasutamist renoveerimiseks. Samuti võib täiendavate energiatõhusate sotsiaaleluruumide ja taskukohaste eluasemete kasutuselevõtt, eelkõige terava puuduse ja pingul turuga piirkondades, aidata piirata energiatarbimist, tegeleda otsustavamalt rohepöördega ja toetada haavatavaid leibkondi. Hispaania peab veelgi suurendama kasvuhoonegaaside heite vähendamise ning taastuvate energiaallikate ja energiatõhususe suurendamise eesmärke, et tegutseda kooskõlas paketi „Eesmärk 55“ eesmärkidega.

               (29)Kuigi kliimaneutraalsusele ülemineku ja fossiilkütustest loobumise kiirendamine tekitab mitmes sektoris märkimisväärseid ümberkorralduskulusid, saab Hispaania ühtekuuluvuspoliitika raames kasutada õiglase ülemineku mehhanismi, et leevendada ülemineku sotsiaal-majanduslikku mõju kõige enam mõjutatud piirkondades. Lisaks saab Hispaania kasutada Euroopa Sotsiaalfond+, et parandada tööhõivevõimalusi ja tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust.

               (30)Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2022. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus
                  23
                kajastub allpool esitatud soovituses 1.

               (31)Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et rakendada soovitust euroala majanduspoliitika kohta. Hispaania puhul kajastub see eelkõige allpool soovitustes 1 ja 2.

               (32)Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja kõnealust hindamist, on nõukogu 2022. aasta riikliku reformikava ja 2022. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel antud nõukogu soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1, 2 ja 4. Soovitused 1 ja 2 aitavad kaasa ka euroalale antud soovituste, eelkõige esimese ja neljanda euroala soovituse rakendamisele. Soovituses 1 osutatud eelarvepoliitikameetmed aitavad muu hulgas vähendada tasakaalustamatust, mis on seotud valitsemissektori suure võlaga. Soovituses 2 osutatud poliitika aitab muu hulgas vähendada valitsemissektori, erasektori ja välisvõlga, kuna taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine toetab majanduskasvu, tugevdades samal ajal majanduse vastupanuvõimet. Soovituses 4 osutatud poliitika aitab muu hulgas tegeleda suure välisvõlaga seotud haavatavusega pikemas perspektiivis suure tööpuuduse tingimustes.

               SOOVITAB Hispaanial võtta 2022. ja 2023. aastal järgmisi meetmeid.

               1.Tagada 2023. aastal ettevaatlik eelarvepoliitika, eelkõige piirates riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasvu nii, et see jääks allapoole keskpika perioodi potentsiaalset SKP kasvu, võttes arvesse jätkuvat ajutist ja sihipärast toetust kodumajapidamistele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ning Ukrainast põgenenud inimestele. Olla valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, sealhulgas kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut, kava „RePowerEU“ ja muid ELi vahendeid. Järgida 2023. aasta järgsel perioodil eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada keskpikas perspektiivis ettevaatlik eelarvepositsioon ning tagada võla usaldusväärne ja järkjärguline vähendamine ja riigi rahanduse jätkusuutlikkus keskpikas perspektiivis järkjärgulise konsolideerimise, investeeringute ja reformide abil.

               2.Jätkata oma taaste- ja vastupidavuskava rakendamist kooskõlas nõukogu 13. juuli 2021. aasta rakendusotsuses esitatud eesmärkide ja sihtidega. Esitada 2021.–2027. aasta ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid, et viia lõpule läbirääkimised komisjoniga ja seejärel alustada nende dokumentide rakendamist.

               3.Suurendada ringlussevõtu määra, et saavutada ELi eesmärgid ja edendada ringmajandust, tõhustades koordineerimist kõigi valitsustasandite vahel ning tehes täiendavaid investeeringuid jäätmete liigiti kogumise ja ringlussevõtu kohustuste täitmiseks ning vee taaskasutuse edendamiseks.

               4.Vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest. Kiirendada taastuvenergia kasutuselevõttu, keskendudes detsentraliseeritud käitistele ja omatarbimisele, sealhulgas lihtsustades veelgi loamenetlusi ja parandades juurdepääsu võrgule. Toetada täiendavaid investeeringuid salvestamisse, võrgutaristusse, hoonete elektrifitseerimisse ja transporti ning taastuvallikatest toodetud vesinikku. Suurendada energiaühenduste võimsust. Suurendada energiatõhusate sotsiaaleluruumide ja taskukohaste eluasemete kättesaadavust, sealhulgas renoveerimise kaudu.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)

                        ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

                     (3)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

                     (4)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 25).

                     (5)

                        Nõukogu 4. märtsi 2022. aasta rakendusotsus (EL) 2022/382, millega määratakse kindlaks Ukrainast lähtuva põgenike massilise sissevoolu olemasolu direktiivi 2001/55/EÜ artikli 5 tähenduses ning nähakse selle tulemusena ette ajutine kaitse (ELT L 71, 4.3.2022, lk 1).

                     (6)

                        Komisjoni teatis nõukogule stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta,
                     Brüssel, 20.3.2020, COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Komisjoni teatis nõukogule. Üks aasta pärast COVID-19 puhangu algust: eelarvepoliitika meetmed, Brüssel, 3.3.2021, COM(2021) 105 final.

                     (8)

                        Käesolevas soovituses esitatud hinnangud eelarvepoliitika ja selle komponentide kohta on komisjoni hinnangud, mis põhinevad komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi aluseks olevatel eeldustel. Komisjoni hinnangud keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu kohta ei hõlma taaste- ja vastupidavuskavaga hõlmatud ning potentsiaalset majanduskasvu soodustada võivate reformide positiivset mõju.

                     (9)

                        Ei rahastata taaste- ja vastupidavusrahastust ega muudest ELi vahenditest antavate toetustega.

                     (10)

                        Komisjoni teatis nõukogule: eelarvepoliitika suunised 2023. aastaks, Brüssel, 2.3.2022, COM(2022) 85 final.

                     (11)

                        Nõukogu 13. juuli 2021. aasta rakendusotsus Hispaania taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta (ST 10150 2021 INIT ja ST 10150 2021 ADD 1 REV 2).

                     (12)

                        SWD(2022) 610 final.

                     (13)

                        SWD(2022) 631 final.

                     (14)

                        Arvud kajastavad alates 2021. aasta sügisest võetud meetmete aastaste eelarvekulude taset, sealhulgas jooksvaid tulusid ja kulusid ning vajaduse korral kapitalikulumeetmeid.

                     (15)

                        Eeldatakse, et Ukrainast ELi põgenenud isikute koguarv jõuab 2022. aasta lõpuks järk-järgult 6 miljonini ning nende geograafilise jaotuse hindamisel lähtutakse olemasoleva diasporaa suurusest, vastuvõtva liikmesriigi elanikkonna suhtelisest suurusest ja Ukrainast põgenenud inimeste tegelikust jaotumisest kogu ELis 2022. aasta märtsi seisuga. Hinnanguline eelarvekulu inimese kohta põhineb komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse Euromodi mikrosimulatsiooni mudelil, mis võtab arvesse nii võimalikke rahaülekandeid inimestele kui ka mitterahalisi hüvitisi, näiteks hariduse ja tervishoiu vallas.

                     (16)

                        Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitus, milles esitatakse nõukogu arvamus Hispaania 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta, ELT C 304, 29.7.2021, lk 40.

                     (17)

                        Näitaja miinus- või plussmärk vastab esmaste kulude kasvu ülejäägile (puudujäägile) võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga ja näitab, kas eelarvepoliitika on ekspansiivne või pärssiv.

                     (18)

                        Järkjärgulise jõudmise tõttu pandeemiaeelsele tasemele avaldavad muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud prognoosi kohaselt pärssivat mõju, mis vastab 0,3 protsendipunktile SKPst.

                     (19)

                        Näitaja miinus- või plussmärk vastab esmaste kulude kasvu ülejäägile (puudujäägile) võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga ja näitab, kas eelarvepoliitika on ekspansiivne või pärssiv.

                     (20)

                        Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud annavad prognoosi kohaselt ekspansiivse panuse, mis vastab 0,2 protsendipunktile SKPst.

                     (21)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid, (ELT L 231, 30.6.2021, lk 159).

                     (22)

                        Eurostat (2020), Venemaa impordi osakaal maagaasi, toornafta ja kivisöe koguimpordis. EL 27 keskmise impordi puhul põhineb koguimport EL 27-välisel impordil. Hispaania puhul hõlmab koguimport ELi-sisest kaubandust. Toornafta ei hõlma rafineeritud naftatooteid.

                     (23)

                        Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2