title: Komisjoni soovitus, 18. juuni 2019, Taani lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta

text:
               3.9.2019

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 297/13

      KOMISJONI SOOVITUS,
      18. juuni 2019,
      Taani lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta
      (2019/C 297/04)
      EUROOPA KOMISJON,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 288,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peavad liikmesriigid esitama komisjonile ajavahemikku 2021–2030 hõlmava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõikega 1 ja I lisaga. Esimesed lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektid tuli esitada 31. detsembriks 2018.

                  (2)

                  Taani esitas oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti 21. detsembril 2018. Selle kavaprojekti esitamisega algab komisjoni ja liikmesriikide vahelise järkjärgulise protsessi esimene etapp, et kõnealused energia- ja kliimakavad lõplikult vormistada ja seejärel ellu rakendada.

                  (3)

                  Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peab komisjon hindama lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projekte. Komisjon hindas põhjalikult Taani lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti ning võttis seejuures arvesse määruse (EL) 2018/1999 asjakohaseid sätteid. Kõnealune hinnang (2) avaldatakse koos käesoleva soovitusega. Allpool esitatud soovitused põhinevad sellel hinnangul.

                  (4)

                  Eelkõige käsitletakse komisjoni soovitustes järgmist: i) eesmärkide ja panuste ulatuslikkus, et ühiselt saavutada energialiidu eesmärgid, eriti liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärgid, samuti elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud; ii) liikmesriikide ja liidu tasandi eesmärkidega seotud poliitikasuunad ja meetmed ning muud poliitikasuunad ja meetmed, mis võivad piiriüleselt asjakohased olla; iii) täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mida võidakse nõuda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades; iv) lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud olemasolevate ning kavandatud poliitikasuundade ja meetmete koostoime ja järjepidevus energialiidu ühe mõõtme ning eri mõõtmete piires.

                  (5)

                  Soovituste väljatöötamisel võttis komisjon ühelt poolt arvesse vajadust liita kõigi liikmesriikide kavandatud arvulised panused, et hinnata eesmärki liidu tasandil, ning teiselt poolt vajadust anda asjaomasele liikmesriigile piisavalt aega võtta komisjoni soovitusi nõuetekohaselt arvesse enne oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava lõplikku vormistamist.

                  (6)

                  Komisjoni soovitused liikmesriikide taastuvenergiaeesmärkide kohta põhinevad määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemil, mis tugineb objektiivsetele kriteeriumidele.

                  (7)

                  Energiatõhususalaste soovituste puhul on komisjon lähtunud hinnangust, mis on antud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektides esitatud riiklike eesmärkide ulatusele võrreldes liidu tasandi eesmärkide saavutamiseks vajalike ühiste jõupingutustega, võttes vajaduse korral arvesse teavet riigi konkreetse eripära kohta. Riikide lõplik panus energiatõhususse peaks kajastama nende kulutõhusa energiasäästu potentsiaali ning seda peaks toetama kindla, pikaajalise hoonete renoveerimise strateegiaga ja sellekohaste meetmetega, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (3) artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Samuti peaksid liikmesriigid tõendama, et on nõuetekohaselt võtnud arvesse esimest energiatõhususe põhimõtet, ja selgitama täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-sisaldusega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile.

                  (8)

                  Vastavalt juhtimismäärusele peavad liikmesriigid andma üldülevaate investeeringutest, mis on vajalikud lõimitud riiklikus energia- ja kliimakava projektis esitatud eesmärkide ja panuste saavutamiseks, ning üldhinnangu nende investeeringute allikate kohta. Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid tagama riikide poliitikasuundade ja meetmete läbipaistvuse ja prognoositavuse ning seega investeerimiskindluse.

                  (9)

                  Samal ajal on komisjon Euroopa 2018.–2019. poolaasta ühe osana tähelepanelikult keskendunud liikmesriikide energia- ja kliimapoliitikaga seotud investeeringute vajadustele. Euroopa poolaasta raames on komisjon käsitlenud seda küsimust 2019. aasta aruandes Taani kohta (4) ja komisjoni soovituses, mis käsitleb nõukogu soovitust Taanile (5). Lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektide hindamisel võttis komisjon arvesse Euroopa poolaasta raames tehtud viimaseid järeldusi ja antud soovitusi. Komisjoni soovitused täiendavad Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. Ühtlasi peaksid liikmesriigid tagama, et nende lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võetakse arvesse Euroopa poolaasta raames antud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi.

                  (10)

                  Peale selle peab liikmesriik vastavalt juhtimismäärusele võtma nõuetekohaselt arvesse kõiki soovitusi, mis komisjon on andnud 31. detsembriks 2019 esitatava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kohta, ja kui asjaomane liikmesriik ei järgi soovitust või suurt osa sellest, peaks liikmesriik esitama ja avalikustama selle põhjused.

                  (11)

                  Vastavalt asjaoludele peaksid liikmesriigid esitama oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas ning järgmiste aastate ajakohastatud versioonides need samad andmed, mis nad esitavad Eurostatile või Euroopa Keskkonnaametile. Ühtede ja samade allikate ning olemasolu korral ka Euroopa statistika kasutamine on oluline modelleerimise ja prognooside lähtestsenaariumi arvutamiseks. Euroopa statistika kasutamine võimaldab paremini võrrelda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades kasutatud andmeid ja prognoose.

                  (12)

                  Lõplik lõimitud riiklik energia- ja kliimakava peab sisaldama kõiki määruse (EL) 2018/1999 I lisas esitatud üksikasju. Seoses sellega tuleks hinnata kavandatud poliitikasuundade ja meetmete makromajanduslikku mõju ja niivõrd, kui see on võimalik, mõju tervisele, keskkonnale, tööhõivele ja haridusele ning oskustele ja sotsiaalmõju. Lõpliku lõimitud riikliku kliima- ja energiakava ettevalmistamisse tuleb kaasata avalikkus ja muud sidusrühmad. Neid ja muid üksikasju on kirjeldatud käesoleva soovitusega koos avaldatud talituste töödokumendis (6).

                  (13)

                  Taani peaks oma lõplikus kavas võtma arvesse energialiidu viie eri mõõtme omavahelist koostoimet ja esimest energiatõhususe põhimõtet, sealhulgas selgitama täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-sisaldusega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile. Lõplikus kavas on oluline ka täiendav teave selliste erieesmärkide kohta, mis on seotud tarbimiskaja, koondtarbimise, süsteemi paindlikkuse, nutivõrkude, energiasalvestuse, hajatootmise, tarbijakaitse ja konkurentsivõimega energia jaemüügisektoris, et tagada 2030. aastaks taastuvenergia 100 % osakaalu eesmärgi hallatav täitmine. On oluline, et täielik lõplik kava sisaldaks kõikide energiatoetuste ning riigis nende toetuste, eelkõige fossiilkütuste toetuste, järkjärguliseks kõrvaldamiseks võetavate poliitikasuundade, meetmete ja ajakava üksikasjalikku kirjeldust. Ühtlasi oleks hea esitada kavas teave selle kohta, kuidas võivad kliimamuutuste riskid mõjutada energiavarustust. Teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime valdkonnas seatud eesmärgid peavad toetama muudes Euroopa Liidu poliitikavaldkondades kavandatud jõupingutusi.

                  (14)

                  Lõplikule lõimitud riiklikule kliima- ja energiakavale tuleks kasuks, kui selles esitatakse veelgi põhjalikum analüüs selle kohta, milline on vähese CO2-heitega tehnoloogialahenduste, sealhulgas CO2-heidet vähendavate energeetikasektori ja CO2-mahukate tööstussektorite praegune seisund üleilmsel turul. Energiatehnoloogia ekspordi strateegiat aluseks võttes võiks lõplikusse kavasse lisada tulevikuks väljatöötatavad mõõdetavad eesmärgid ning nende saavutamiseks kavandatud poliitikasuunad ja meetmed. Lõplikus lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võiks ka rõhutada kasvuhoonegaaside heite vähendamist, mis tuleneb ringmajanduses ettevõetavast ambitsioonikast tegevusest.

                  (15)

                  Komisjon on Taanile antud soovitustes lähtunud Taani poolt esitatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektist, mis avaldatakse koos käesoleva soovitusega (7),

            SOOVITAB TAANIL TEHA JÄRGMIST:

                  1.

                  Täpsustada, kuidas kavatseb Taani saavutada 2030. aastaks kasvuhoonegaaside heite eesmärgi –39 % võrreldes 2005. aastaga ELi heitkogustega kauplemise süsteemi mittekuuluvates sektorites tekkiva heite osas, sealhulgas esitades ehitussektori edasise kulutõhususpoliitika, sõnastades täpsemalt kavandatavad transpordipoliitikasuunad ning märkides, kuidas kavatsetakse kasutada paindlikke võimalusi seoses selliste sektorite heitega, mis kuuluvad jõupingutuste jagamist käsitleva otsuse kohaldamisalasse, on seotud maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsandusega ning kuuluvad heitkogustega kauplemise süsteemi.

                  2.

                  Püüda anda Taani heakskiidetud panus, s.o taastuvenergia osakaal 55 % aastaks 2030, liidu 2030. aasta taastuvenergia eesmärki, rakendades selleks üksikasjalikke ja arvuliste eesmärkidega poliitikasuundi ja meetmeid, mis on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivist (EL) 2018/2001 (8) tulenevate kohustustega, et see eesmärk õigel ajal ja kulutõhusalt saavutada. Täpsustada muu hulgas soovituslikku trajektoori, mis määruse (EL) 2018/1999 artikli 4 punkti a alapunkti 2 kohaselt hõlmab kõiki võrdlustasemeid. Lisaks esitada veel trajektoorid ja sellekohased meetmed transpordisektoris, et täita direktiivi (EL) 2018/2001 artiklist 25 tulenevat transpordisektori eesmärki. Esitada täiendavad üksikasjad nende erimeetmete kohta, mille abil tagada biomassitarnete kestlikkus ja biomassi säästev kasutamine energeetikasektoris, pidades silmas biomassi osatähtsust Taani energiaallikate jaotuses.

                  3.

                  Kehtestada märkimisväärselt kõrgem eesmärk lõpp- ja primaarenergia tarbimise vähendamiseks aastaks 2030, pidades silmas asjaolu, et liidus 2030. aastaks seatud energiatõhususeesmärgi saavutamiseks on vaja rohkem pingutada. Esildada ambitsioonikamad poliitikasuunad ja meetmed, mille abil oleks võimalik hüvitada mõju, mis võib kaasneda energiatõhususvaldkonna märgatavalt väiksema rahastamisega ja energiamaksude kokkulepitud vähenemisega, ning mis annaksid 2030. aastaks veelgi suurema energiasäästu. Lisada uued meetmed, mis on ette nähtud direktiivi 2012/27/EL artikliga 7 nõutud energiasäästu saavutamiseks ja mille abil on võimalik sellist säästu saavutada. Eriti oluline on see seoses Taani otsusega peatada praegune energiatõhususkohustuse täitmise kava, mistõttu väheneks lõppenergia säästmise meetmeteks kättesaadav rahastamine. Esitada täpsem selgitus tegelike meetmete kohta, mille abil on võimalik saavutada transpordisektorile ja sõidukitele kehtestatud kõrged keskkonnasäästlikkus- ja tõhususeesmärgid.

                  4.

                  Täpselt sõnastada selged, mõõdetavad ja tulevikku suunatud eesmärgid seoses turgude lõimimisega.

                  5.

                  Selgitada täpsemalt riiklikke ja rahastamiseesmärke teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime valdkonnas (eelkõige seoses energialiiduga), mida on vaja saavutada kuni 2030. aastani, nii et need oleksid hõlpsalt mõõdetavad ning toetaksid lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas muudes valdkondades seatud eesmärkide täitmist. Toetada nende eesmärkide saavutamist konkreetsete ja piisavate poliitikasuundade ja meetmetega, sealhulgas teiste liikmesriikidega koos välja töötatavate suundade ja meetmetega, näiteks Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava kaudu.

                  6.

                  Laiendada praegust head piirkondlikku koostööd, eelkõige teiste Põhjamaadega (Soome, Island, Norra ja Rootsi) ning Balti riikidega (Eesti, Läti ja Leedu), kasutades ka muid koostöövõimalusi. Võimalikud tihedama koostöö võimalused taastuvenergeetika valdkonnas hõlmavad süsteemi kavandatud statistilist ümberkorraldamist või taastuvenergia hübriidsüsteemide projekte, kus avamere tuuleenergia on seotud rohkem kui ühe turuga. Teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas hõlmavad need uurimisprogrammide ühtlustamist, kooskõlastatud rahastamist ja teiste liikmestriikide ning liidu programmide ja algatuste vahelise koostoime väljaselgitamist.

                  7.

                  Laiendada investeerimisvajaduste kohta esitatud analüüsi prognoosidega avaliku ja erasektori investeerimisvajaduste kohta seoses kavandatud poliitikasuundadega, et saavutada kuni 2030. aastani kehtestatud kliima- ja energiaeesmärgid, ning näidata nende poliitikasuundade võimalikud rahastamise allikad.

                  8.

                  Loetleda kõik energiatoetused, sealhulgas eelkõige fossiilkütuste toetused, ning võetud ja kavandatud meetmed nende järkjärguliseks kõrvaldamiseks.

                  9.

                  Täiendada kliimamuutuste mõju leevendamise poliitika ja õhusaastepoliitika heakskiidetud lõimimist täpsemate arvandmetega, lisades vähemalt nõutava teabe kavandatud poliitikasuundade ja meetmete alusel prognoositud õhusaasteainete heite kohta.

                  10.

                  Paremini lõimida kavva ausa ja õiglase ülemineku aspektid ning eelkõige täpsustada kavandatud eesmärkide, poliitikasuundade ja meetmete mõju sotsiaalvaldkonnale, tööhõivele ja oskustele.

         Brüssel, 18. juuni 2019

               Komisjoni nimel

               komisjoni liige

            Miguel ARIAS CAÑETE

         (1)  ELT L 328, 21.12.2018, lk 1.

         (2)  SWD(2019) 275.

         (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (ELT L 315, 14.11.2012, lk 1).

         (4)  SWD (2019) 1003 final.

         (5)  COM (2019) 504 final, 5. juuni 2019.

         (6)  SWD(2019) 275.

         (7)  SWD(2019) 275.

         (8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82).


title: Komisjoni soovitus, 18. juuni 2019, Saksamaa lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta

text:
               3.9.2019

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 297/17

      KOMISJONI SOOVITUS,
      18. juuni 2019,
      Saksamaa lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta
      (2019/C 297/05)
      EUROOPA KOMISJON,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peavad liikmesriigid esitama komisjonile ajavahemikku 2021–2030 hõlmava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõikega 1 ja I lisaga. Esimesed lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektid tuli esitada 31. detsembriks 2018.

                  (2)

                  Saksamaa esitas oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti 20. detsembril 2018. Selle kava projekti esitamisega algab komisjoni ja liikmesriikide vahelise järkjärgulise protsessi esimene etapp, et kõnealused energia- ja kliimakavad lõplikult vormistada ja seejärel ellu rakendada.

                  (3)

                  Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peab komisjon hindama lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projekte. Komisjon hindas põhjalikult Saksamaa lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti ning võttis seejuures arvesse määruse (EL) 2018/1999 asjakohaseid sätteid. Kõnealune hinnang (2) avaldatakse koos käesoleva soovitusega. Allpool esitatud soovitused põhinevad sellel hinnangul.

                  (4)

                  Eelkõige käsitletakse komisjoni soovitustes järgmist: i) eesmärkide ja panuste ulatuslikkus, et ühiselt saavutada energialiidu eesmärgid, eriti liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärgid, samuti elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud; ii) liikmesriikide ja liidu tasandi eesmärkidega seotud poliitikasuunad ja meetmed ning muud poliitikasuunad ja meetmed, mis võivad piiriüleselt asjakohased olla; iii) täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mida võidakse nõuda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades; iv) lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud olemasolevate ning kavandatud poliitikasuundade ja meetmete koostoime ja järjepidevus energialiidu ühe mõõtme ning eri mõõtmete piires.

                  (5)

                  Soovituste väljatöötamisel võttis komisjon ühelt poolt arvesse vajadust liita kõigi liikmesriikide kavandatud arvulised panused, et hinnata eesmärki liidu tasandil, ning teiselt poolt vajadust anda asjaomasele liikmesriigile piisavalt aega võtta komisjoni soovitusi nõuetekohaselt arvesse enne oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava lõplikku vormistamist.

                  (6)

                  Komisjoni soovitused liikmesriikide taastuvenergiaeesmärkide kohta põhinevad määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemil, mis tugineb objektiivsetele kriteeriumidele.

                  (7)

                  Energiatõhususalaste soovituste puhul on komisjon lähtunud hinnangust, mis on antud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud riiklike eesmärkide ulatusele võrreldes liidu tasandi eesmärkide saavutamiseks vajalike ühiste jõupingutustega, võttes vajaduse korral arvesse teavet riigi konkreetse eripära kohta. Riikide lõplik panus energiatõhususse peaks kajastama nende kulutõhusa energiasäästu potentsiaali ning seda peaks toetama kindla, pikaajalise hoonete renoveerimise strateegiaga ja sellekohaste meetmetega, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (3) artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Samuti peaksid liikmesriigid tõendama, et on nõuetekohaselt võtnud arvesse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet, ja selgitama täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-heitega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile.

                  (8)

                  Vastavalt juhtimismäärusele peavad liikmesriigid andma üldülevaate investeeringutest, mis on vajalikud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud eesmärkide ja panuste saavutamiseks, ning üldhinnangu nende investeeringute allikate kohta. Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid tagama riikide poliitikasuundade ja meetmete läbipaistvuse ja prognoositavuse ning seega investeerimiskindluse.

                  (9)

                  Samal ajal on komisjon Euroopa 2018.–2019. poolaasta ühe osana tähelepanelikult keskendunud liikmesriikide energia- ja kliimapoliitikaga seotud investeerimisvajadustele. Euroopa poolaasta raames on komisjon käsitlenud seda küsimust 2019. aasta aruandes Saksamaa kohta (4) ja komisjoni soovituses, mis käsitleb nõukogu soovitust Saksamaale (5). Lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projektide hindamisel võttis komisjon arvesse Euroopa poolaasta raames tehtud viimaseid järeldusi ja antud soovitusi. Komisjoni soovitused täiendavad Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. Ühtlasi peaksid liikmesriigid tagama, et nende lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võetakse arvesse Euroopa poolaasta raames antud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi.

                  (10)

                  Peale selle peab liikmesriik vastavalt juhtimismäärusele võtma nõuetekohaselt arvesse kõiki soovitusi, mis komisjon on andnud 31. detsembriks 2019 esitatava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kohta, ja kui asjaomane liikmesriik ei järgi soovitust või suurt osa sellest, peaks liikmesriik esitama ja avalikustama selle põhjused.

                  (11)

                  Vastavalt asjaoludele peaksid liikmesriigid esitama oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas ning järgmiste aastate ajakohastatud versioonides need samad andmed, mis nad esitavad Eurostatile või Euroopa Keskkonnaametile. Ühtede ja samade allikate ning olemasolu korral ka Euroopa statistika kasutamine on oluline modelleerimise ja prognooside lähtestsenaariumi arvutamiseks. Euroopa statistika kasutamine võimaldab paremini võrrelda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades kasutatud andmeid ja prognoose.

                  (12)

                  Lõplik lõimitud riiklik energia- ja kliimakava peab sisaldama kõiki määruse (EL) 2018/1999 I lisas esitatud üksikasju. Seoses sellega tuleks hinnata kavandatud poliitikasuundade ja meetmete makromajanduslikku mõju ja niivõrd, kui see on võimalik, mõju tervisele, keskkonnale, tööhõivele ja haridusele ning oskustele ja sotsiaalmõju. Lõpliku lõimitud riikliku kliima- ja energiakava ettevalmistamisse tuleb kaasata avalikkus ja muud sidusrühmad. Neid ja muid üksikasju on kirjeldatud käesoleva soovitusega koos avaldatud talituste töödokumendis (6).

                  (13)

                  Võttes arvesse kava projektis esitatud üldiselt häid energia- ja kliimapoliitika eesmärke, võiks lõplikus kavas kirjeldada kõnealuste eesmärkide peamist koostoimet nii riikliku eesmärgi ambitsioonikuse kui ka ajutiste, kavandatud, täiendatavate ja olemasolevate poliitikavahendite seisukohast. Kirjeldades täpsemalt eri majandussektorite ühendamise ja sellega seotud stiimulite struktuuri, oleks võimalik põhjalikumalt käsitelda poliitikasuundade ja meetmete sidusust energialiidu mõõtmete sees ja nende vahel. Seoses sellega võiks kindlaks määrata kõigi energialiidu mõõtmete investeerimisvajadused, hoides ära muutuvate hindade ootamatu mõju nii, et tagatakse energiatoetuste järkjärguline kaotamine pikas perspektiivis, ning võiks kaaluda meetmeid, mis energiaostuvõimetuse probleemi lahendamisega aitavad leevendada haavatavatele tarbijatele avalduvat mõju. Põhjalikum mõjuhinnang võimaldaks käsitleda poliitikaseoseid, nt võiks esitada kvantitatiivsed andmed maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest pärineva arvestusliku heite ja selle heite sidumise mõju kohta kestlike biomassitarnete seisukohast ning käsitleda kliimamuutusest tulenevaid energiajulgeoleku riske. Kui lõplikus kavas esitataks kvantitatiivne ülevaade eri paindlikkusallikatest, mis on vajalikud selleks, et võtta elektrisüsteemis arvesse taastuvenergia suurenevat osakaalu, võimaldaks see käsitleda energialiidu mõõtmete täiendavaid seoseid. Esitada võiks põhjalikuma teabe selle kohta, kuidas energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet võetakse eri riiklike poliitikasuundade ja meetmete puhul arvesse energialiidu eri mõõtmete lõikes.

                  (14)

                  Suuremat tähelepanu võiks pöörata tööstuse konkurentsivõimele ning Saksamaa konkurentsivõime tugevatele külgedele ja võimalikele probleemidele seoses energiasüsteemi ümberkorraldamisega. Soovitatav oleks esitada mõõdetavad eesmärgid ning nende saavutamiseks ettenähtud poliitikasuunad ja meetmed, esitades asjakohased ettevõtlus-, tööstus- ja hariduspoliitika seosed. Lõplikule lõimitud riiklikule kliima- ja energiakavale tuleks kasuks, kui sellest nähtuks suurem seos ringmajandusega, rõhutades sealset kasvuhoonegaaside heite vähendamise potentsiaali.

                  (15)

                  Komisjon on Saksamaale antud soovitustes lähtunud Saksamaa esitatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektile antud hinnangust, mis avaldatakse koos käesoleva soovitusega, (7)

            SOOVITAB SAKSAMAAL TEHA JÄRGMIST:

                  1.

                  Esitada täiendavad kulutõhusad poliitikasuunad ja meetmed eelkõige hoonete-, transpordi- ja põllumajandussektoris, et vähendada prognoositud märkimisväärset lõhet, et saavutada 2030. aastaks kasvuhoonegaaside heite eesmärk –38 % võrreldes 2005. aastaga ELi heitkogustega kauplemise süsteemi mittekuuluvate sektorite heite osas.

                  2.

                  Esitada üksikasjalikud arvuliselt väljendatud poliitikasuunad ja meetmed kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 (8) sätestatud kohustustega, et Saksamaa eesmärgikohane panus (30 %) liidu 2030. aasta taastuvenergia eesmärki antaks õigel ajal ja kulutõhusalt. Esitada trajektoorid ja konkreetsed meetmed transpordisektoris, et täita direktiivi (EL) 2018/2001 artiklist 25 tulenevat transpordisektori eesmärki. Esitada täiendavad üksikasjad oma tarbeks toodetavat taastuvenergiat ja taastuvenergiakogukondi hõlmavate tugiraamistike kohta kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artiklitega 21 ja 22, sealhulgas haldusmenetluste lihtsustamise kohta.

                  3.

                  Näha ette riigi piisavalt ambitsioonikas panus primaar- ja lõppenergia tarbimise jaoks, milles võetakse arvesse vajadust ühiselt saavutada liidu 2030. aasta energiatõhususeesmärk, ning toetada riigi eesmärki poliitikasuundade ja meetmetega, mis tagaksid vastava energiasäästu. Määrata selgelt kindlaks poliitikasuunad, mis kavatsetakse vastu võtta ja mida kavatsetakse rakendada ajavahemikul 2021–2030, nende oodatav mõju, rakendamise ajakava ja vajalik eelarve.

                  4.

                  Täpsustada meetmeid, millega toetatakse selliste energiajulgeoleku eesmärkide saavutamist nagu energiasüsteemi mitmekesistamine ja selle sõltuvuse vähendamine, sealhulgas süsteemi paindlikkuse tagamise meetmeid, ning esitada teavet tuumaenergia kasutamise järkjärgulise lõpetamise kohta.

                  5.

                  Määrata kindlaks turgude lõimimise tulevikueesmärgid, eelkõige turusignaalide võimendamise ning elektrihinna turukomponentide tegeliku mõju suurendamise meetmed. Lisada ajakava asjakohaste meetmetega, mille eesmärk on kõrvaldada elektrisüsteemi struktuurne ülekoormus, ning näha lõpliku lõimitud riikliku kliima- ja energiakavaga ette turule antavad tõhusad jaotus- ja asukohasignaalid, tehes sellest lähtuvalt suuremat koostööd teiste liikmesriikidega ja võttes arvesse energia siseturu toimimist.

                  6.

                  Selgitada täpsemalt riiklikke ja rahastamiseesmärke teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime valdkonnas (eelkõige seoses energialiiduga), mida on vaja saavutada kuni 2030. aastani, nii et need oleksid hõlpsalt mõõdetavad ning toetaksid lõplikus lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas muude mõõtmeta jaoks seatud eesmärkide täitmist. Toetada nende eesmärkide saavutamist konkreetsete ja piisavate poliitikasuundade ja meetmetega, sealhulgas teiste liikmesriikidega koos välja töötatavate suundade ja meetmetega, näiteks Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava kaudu.

                  7.

                  Jätkata lõimitud riikliku energia- ja kliimakava lõplikuks vormistamiseks ja ellurakendamiseks piirkondlikku koostööd vastavates kõrgetasemelistes töörühmades ja korraldada konsultatsioone naaberliikmesriikidega. Seoses sellega keskenduda kivi- ja pruunsöe kasutamise järkjärgulisele lõpetamisele, taastuvate energiaallikate kasutamisele ja energia siseturule, käsitledes selliseid teemasid nagu ühendatuse tase ja võimsus alates 2021. aastast, piirkondlikud koostöömeetmed seoses süsteemi piisavuse hindamisega, energiasüsteemi õiglane ümberkorraldamine ja muudatused, mida on süsteemi vaja teha, et võtta arvesse taastuvate energiaallikate osakaalu suurenemist, mis peaks muutma piiriülest elektrikaubandust, suurendades samal ajal vajadust süsteemi paindlikkuse järele.

                  8.

                  Laiendata elektri ülekandmise taristu kohta esitatud investeerimisvajaduste analüüsi, andes üldhinnangu investeerimisvajadustele, et saavutada energia- ja kliimaeesmärgid. Anda üldhinnang kõnealuste investeeringute allikatele, sealhulgas asjakohasele rahastamisele riigi, piirkonna ja liidu tasandil.

                  9.

                  Loetleda kõik energiatoetused, sealhulgas eelkõige fossiilkütuste toetused, ning võetud ja kavandatud meetmed nende järkjärguliseks kõrvaldamiseks.

                  10.

                  Lisada analüüs selle kohta, milline on koostoime õhukvaliteeti ja õhkuheidet käsitlevate meetmetega, ning kirjeldada mõju õhusaastele eri stsenaariumide korral ja esitada vastavad arvandmed, lisades sellekohase teabe, ning võtta arvesse eri valdkondade omavahelist koostoimet ja kompromisside mõju.

                  11.

                  Lõimida kavva ausa ja õiglase ülemineku aspektid ning eelkõige täpsustada energiasüsteemi ümberkorraldamise ning kivisöe kasutamise kavandatud järkjärgulise lõpetamise või muudes CO2-mahukates sektorites tehtavate kohanduste sotsiaalmajanduslikku mõju. Kirjelda poliitikasuundade ja meetmete vastavat mõju sotsiaalvaldkonnale, tööhõivele ja oskustele. Töötada välja täpsem energiaostuvõimetuse probleemi lahendamise kord, sealhulgas anda sihtotstarbeline hinnang energiaostuvõimetuse probleemile vastavalt määrusele (EL) 2018/1999.

         Brüssel, 18. juuni 2019

               Komisjoni nimel

               komisjoni liige

            Miguel ARIAS CAÑETE

         (1)  ELT L 328, 21.12.2018, lk 1.

         (2)  SWD(2019) 229.

         (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (ELT L 315, 14.11.2012, lk 1).

         (4)  SWD (2019) 1004 final.

         (5)  COM (2019) 505 final, 5. juuni 2019.

         (6)  SWD(2019) 229.

         (7)  SWD(2019) 229.

         (8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82).


title: Komisjoni soovitus, 18. juuni 2019, Iirimaa lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta

text:
               3.9.2019

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 297/25

      KOMISJONI SOOVITUS,
      18. juuni 2019,
      Iirimaa lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta
      (2019/C 297/07)
      EUROOPA KOMISJON,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peavad liikmesriigid esitama komisjonile ajavahemikku 2021–2030 hõlmava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõikega 1 ja I lisaga. Esimesed lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektid tuli esitada 31. detsembriks 2018.

                  (2)

                  Iirimaa esitas oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti 21. detsembril 2018. Selle kava projekti esitamisega algab komisjoni ja liikmesriikide vahelise järkjärgulise protsessi esimene etapp, et kõnealused energia- ja kliimakavad lõplikult vormistada ja seejärel ellu rakendada.

                  (3)

                  Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peab komisjon hindama lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projekte. Komisjon hindas põhjalikult Iirimaa lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti ning võttis seejuures arvesse määruse (EL) 2018/1999 asjakohaseid sätteid. Kõnealune hinnang (2) avaldatakse koos käesoleva soovitusega. Allpool esitatud soovitused põhinevad sellel hinnangul.

                  (4)

                  Eelkõige käsitletakse komisjoni soovitustes järgmist: i) eesmärkide ja panuste ulatuslikkus, et ühiselt saavutada energialiidu eesmärgid, eriti liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärgid, samuti elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud; ii) liikmesriikide ja liidu tasandi eesmärkidega seotud poliitikasuunad ja meetmed ning muud poliitikasuunad ja meetmed, mis võivad piiriüleselt asjakohased olla; iii) täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mida võidakse nõuda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades; iv) lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud olemasolevate ning kavandatud poliitikasuundade ja meetmete koostoime ja järjepidevus energialiidu ühe mõõtme ning eri mõõtmete piires.

                  (5)

                  Soovituste väljatöötamisel võttis komisjon ühelt poolt arvesse vajadust liita kõigi liikmesriikide kavandatud arvulised panused, et hinnata eesmärki liidu tasandil, ning teiselt poolt vajadust anda asjaomasele liikmesriigile piisavalt aega võtta komisjoni soovitusi nõuetekohaselt arvesse enne oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava lõplikku vormistamist.

                  (6)

                  Komisjoni soovitused liikmesriikide taastuvenergiaeesmärkide kohta põhinevad määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemil, mis tugineb objektiivsetele kriteeriumidele.

                  (7)

                  Energiatõhususalaste soovituste puhul on komisjon lähtunud hinnangust, mis on antud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud riiklike eesmärkide ulatusele võrreldes liidu tasandi eesmärkide saavutamiseks vajalike ühiste jõupingutustega, võttes vajaduse korral arvesse teavet riigi konkreetse eripära kohta. Riikide lõplik panus energiatõhususse peaks kajastama nende kulutõhusa energiasäästu potentsiaali ning seda peaks toetama kindla, pikaajalise hoonete renoveerimise strateegiaga ja sellekohaste meetmetega, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (3) artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Samuti peaksid liikmesriigid tõendama, et on nõuetekohaselt võtnud arvesse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet, ja selgitama täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-heitega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile.

                  (8)

                  Vastavalt juhtimismäärusele peavad liikmesriigid andma üldülevaate investeeringutest, mis on vajalikud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud eesmärkide ja panuste saavutamiseks, ning üldhinnangu nende investeeringute allikate kohta. Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid tagama riikide poliitikasuundade ja meetmete läbipaistvuse ja prognoositavuse ning seega investeerimiskindluse.

                  (9)

                  Samal ajal on komisjon Euroopa 2018.–2019. poolaasta ühe osana tähelepanelikult keskendunud liikmesriikide energia- ja kliimapoliitikaga seotud investeerimisvajadustele. Euroopa poolaasta raames on komisjon käsitlenud seda küsimust 2019. aasta aruandes Iirimaa kohta (4) ja komisjoni soovituses, mis käsitleb nõukogu soovitust Iirimaale (5). Lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projektide hindamisel võttis komisjon arvesse Euroopa poolaasta raames tehtud viimaseid järeldusi ja antud soovitusi. Komisjoni soovitused täiendavad Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. Ühtlasi peaksid liikmesriigid tagama, et nende lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võetakse arvesse Euroopa poolaasta raames antud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi.

                  (10)

                  Peale selle peab liikmesriik vastavalt juhtimismäärusele võtma nõuetekohaselt arvesse kõiki soovitusi, mis komisjon on andnud 31. detsembriks 2019 esitatava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kohta, ja kui asjaomane liikmesriik ei järgi soovitust või suurt osa sellest, peaks liikmesriik esitama ja avalikustama selle põhjused.

                  (11)

                  Vastavalt asjaoludele peaksid liikmesriigid esitama oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas ning järgmiste aastate ajakohastatud versioonides need samad andmed, mis nad esitavad Eurostatile või Euroopa Keskkonnaametile. Ühtede ja samade allikate ning olemasolu korral ka Euroopa statistika kasutamine on oluline modelleerimise ja prognooside lähtestsenaariumi arvutamiseks. Euroopa statistika kasutamine võimaldab paremini võrrelda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades kasutatud andmeid ja prognoose.

                  (12)

                  Lõplik lõimitud riiklik energia- ja kliimakava peab sisaldama kõiki määruse (EL) 2018/1999 I lisas esitatud üksikasju. Seoses sellega tuleks hinnata kavandatud poliitikasuundade ja meetmete makromajanduslikku mõju ja niivõrd, kui see on võimalik, mõju tervisele, keskkonnale, tööhõivele ja haridusele ning oskustele ja sotsiaalmõju. Lõpliku lõimitud riikliku kliima- ja energiakava ettevalmistamisse tuleb kaasata avalikkus ja muud sidusrühmad. Neid ja muid üksikasju on kirjeldatud käesoleva soovitusega koos avaldatud talituste töödokumendis (6).

                  (13)

                  Iirimaa peaks lõplikus kavas tuginema kava projekti poliitikasuundade omavahelistele seostele, kirjeldades CO2-heite vähendamise, energiajulgeoleku ja energia siseturu mõõtme koostoimet. Üks selline küsimus on kivisöe kasutamise järkjärgulise lõpetamise ja taastuvenergia suurema kasutamise mõju energiajulgeolekule ja elektrisüsteemi piisavusele. Teine käsitlemist vajav küsimus on biomassi kasutamise kavandatava suurenemise kooskõla kavaga suurendada maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest pärineva heite sidumist. Veel üks oluline lõplikus kavas käsitlemist vajav element on energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtte arvessevõtmine taastuvate energiaallikate jaoks toetuse saamise kriteeriumide kindlaksmääramisel ning energiajulgeolekut ja energia siseturu mõõdet hõlmavate poliitikasuundade kavandamisel. Samamoodi peavad teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime mõõtme all seatud eesmärgid toetama muude energialiidu mõõtmete jaoks kavandatud jõupingutusi.

                  (14)

                  Lõplikule lõimitud riiklikule kliima- ja energiakavale tuleks kasuks, kui selles esitataks põhjalik analüüs selle kohta, milline on vähese CO2-heitega tehnoloogialahenduste sektori praegune seisund üleilmsel turul, tuues välja konkurentsivõimelised ja võimalikud probleemsed valdkonnad, märkides edasised eesmärgid ning poliitikasuunad ja meetmed nende saavutamiseks ning esitades asjakohased seosed ettevõtlus- ja tööstuspoliitikaga. Kavale tuleks kasuks ka ringmajanduse rolli arvessevõtmine, viidates riiklikele strateegiatele ja tegevuskavadele, ning nendest saadava kasu ja võimalike kompromisside esiletoomine kasvuhoonegaaside heite vähendamise seisukohast.

                  (15)

                  Komisjon on Iirimaale antud soovitustes lähtunud Iirimaa esitatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektile antud hinnangust, mis avaldatakse koos käesoleva soovitusega, (7)

            SOOVITAB IIRIMAAL TEHA JÄRGMIST:

                  1.

                  Esitada täiendavad meetmed eelkõige hoonete- ja transpordisektoris, et kulutõhusalt vähendada prognoositud märkimisväärset lõhet, et saavutada 2030. aastaks kasvuhoonegaaside heite eesmärk –30 % võrreldes 2005. aastaga ELi heitkogustega kauplemise süsteemi mittekuuluvate sektorite heite osas.

                  2.

                  Suurendada Iirimaa panust liidu 2030. aasta taastuvenergia eesmärki, s.o suurendada taastuvenergia osakaalu vähemalt 31 %ni, nagu on märgitud määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemis. Lisada lõplikku lõimitud riiklikku energia- ja kliimakavva soovituslik trajektoor, mis määruse (EL) 2018/1999 artikli 4 punkti a alapunkti 2 kohaselt hõlmab kõiki võrdlustasemeid, vastavalt taastuvenergia osakaalule, pidades silmas vajadust suurendada jõupingutusi selle eesmärgi ühiseks saavutamiseks. Esitada üksikasjalikud arvuliselt väljendatud poliitikasuunad ja meetmed, mis on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 (8) sätestatud kohustustega ning võimaldavad kõnealuse panuse õigel ajal ja kulutõhusalt saavutada. Tagada, et 2020. aasta taastuvenergiaeesmärk, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/28/EÜ (9) I lisas, täidetaks täielikult ja oleks alates 2021. aastast edasiseks lähtealuseks, ning selgitada, kuidas Iirimaa kavatseb sellise lähtealuse saavutada ja seda säilitada. Esitada trajektoorid ja sellekohased meetmed kütte-, jahutus- ja transpordisektoris, et täita direktiivi (EL) 2018/2001 artiklist 23 tulenevat soovituslikku eesmärki ja kõnealuse direktiivi artiklist 25 tulenevat transpordisektori eesmärki. Kehtestada halduskoormuse vähendamise meetmed ning esitada üksikasjalik teave oma tarbeks toodetavat taastuvenergiat ja taastuvenergiakogukondi hõlmavate tugiraamistikke käsitlevate meetmete kohta kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artiklitega 21 ja 22.

                  3.

                  Seada märgatavalt kõrgem energiatõhususeesmärk, vähendades lõpp- ja primaarenergia absoluuttarbimist, pidades silmas asjaolu, et liidus 2030. aastaks seatud energiatõhususeesmärgi saavutamiseks on vaja rohkem pingutada. Toetada seda tegevust poliitikasuundade ja meetmetega, mis aitaksid energiasäästu aastaks 2030 veelgi suurendada. Esitada riigi lõplik panus primaar- ja lõppenergia tarbimisse konkreetse väärtusena. Esitada üksikasjalik energiasäästu hindamise meetod. Samuti on vaja märkida ära investeeringud, mida on vaja teha energiatõhususe poliitika rakendamiseks.

                  4.

                  Täpsustada meetmeid, millega toetatakse selliste energiajulgeoleku eesmärkide saavutamist nagu energiasüsteemi mitmekesistamine ja selle sõltuvuse vähendamine, eelkõige gaasi- ja naftasektoris, võttes arvesse ebakindlust seoses Ühendkuningriigi lahkumisega Euroopa Liidust.

                  5.

                  Selgitada täpsemalt riiklikke ja rahastamiseesmärke teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime valdkonnas (eelkõige seoses energialiiduga), mida on vaja saavutada kuni 2030. aastani, nii et need oleksid hõlpsalt mõõdetavad ning toetaksid lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas muude mõõtmete jaoks seatud eesmärkide täitmist. Toetada nende eesmärkide saavutamist konkreetsete ja asjakohaste poliitikasuundade ja meetmetega, sealhulgas teiste liikmesriikidega koos välja töötatavate suundade ja meetmetega, näiteks energiatehnoloogia strateegilise kava kaudu.

                  6.

                  Tugineda Põhjamere piirkonna ja ELi saarte puhta energeetika algatuse raamistikule, et saavutada taastuvatele energiaallikate osatähtsuse eesmärk ja tagada käimasolevate ühendusprojektide õigeaegne elluviimine. Arvestades Ühendkuningriigi otsust Euroopa Liidust lahkuda, tuleks ette näha meetmed, millega tagada Ühendkuningriigiga tehtava piirkondliku koostöö jätkumine hädaolukorraks valmisoleku ja sellele reageerimise valdkonnas elektri-, gaasi- ja naftavarustuskindluse osas.

                  7.

                  Loetleda kõik võetud meetmed ja koostatud kavad, et kaotada järk-järgult energiatoetused ja eelkõige fossiilkütuste toetused.

                  8.

                  Kirjeldada mõju õhusaastele eri stsenaariumide korral, lisades sellekohase teabe ning võttes arvesse eri valdkondade omavahelist koostoimet ja kompromisside mõju.

                  9.

                  Paremini lõimida kavva ausa ja õiglase ülemineku aspektid ning eelkõige täpsustada kavandatud poliitikasuundade ja meetmete mõju sotsiaalvaldkonnale, tööhõivele ja oskustele. Lõplikus kavas tuleks eelkõige käsitleda ülemineku mõju CO2-mahukate piirkondade elanikele. Esitada energiaostuvõimetuse probleemi lahendamise korra kohta soovituslikud eesmärgid energiaostuvõimetuse probleemi lahendamiseks vastavalt määrusele (EL) 2018/1999.

         Brüssel, 18. juuni 2019

               Komisjoni nimel

               komisjoni liige

            Miguel ARIAS CAÑETE

         (1)  ELT L 328, 21.12.2018, lk 1.

         (2)  SWD(2019) 230.

         (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (ELT L 315, 14.11.2012, lk 1).

         (4)  SWD (2019) 1006 final.

         (5)  COM (2019) 507 final, 5. juuni 2019.

         (6)  SWD(2019) 230.

         (7)  SWD(2019) 230.

         (8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82).

         (9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 140, 5.6.2009, lk 16).


title: Komisjoni soovitus, 18. juuni 2019, Kreeka lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta

text:
               3.9.2019

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 297/29

      KOMISJONI SOOVITUS,
      18. juuni 2019,
      Kreeka lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta
      (2019/C 297/08)
      EUROOPA KOMISJON,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peavad liikmesriigid esitama komisjonile ajavahemikku 2021–2030 hõlmava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõikega 1 ja I lisaga. Esimesed lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektid tuli esitada 31. detsembriks 2018.

                  (2)

                  Kreeka esitas oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti 25. jaanuaril 2019. Selle kava projekti esitamisega algab komisjoni ja liikmesriikide vahelise järkjärgulise protsessi esimene etapp, et kõnealused energia- ja kliimakavad lõplikult vormistada ja seejärel ellu rakendada.

                  (3)

                  Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peab komisjon hindama lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projekte. Komisjon hindas põhjalikult Kreeka lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti ning võttis seejuures arvesse määruse (EL) 2018/1999 asjakohaseid sätteid. Kõnealune hinnang (2) avaldatakse koos käesoleva soovitusega. Allpool esitatud soovitused põhinevad sellel hinnangul.

                  (4)

                  Eelkõige käsitletakse komisjoni soovitustes järgmist: i) eesmärkide ja panuste ulatuslikkus, et ühiselt saavutada energialiidu eesmärgid, eriti liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärgid, samuti elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud; ii) liikmesriikide ja liidu tasandi eesmärkidega seotud poliitikasuunad ja meetmed ning muud poliitikasuunad ja meetmed, mis võivad piiriüleselt asjakohased olla; iii) täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mida võidakse nõuda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades; iv) lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud olemasolevate ning kavandatud poliitikasuundade ja meetmete koostoime ja järjepidevus energialiidu ühe mõõtme ning eri mõõtmete piires.

                  (5)

                  Soovituste väljatöötamisel võttis komisjon ühelt poolt arvesse vajadust liita kõigi liikmesriikide kavandatud arvulised panused, et hinnata eesmärki liidu tasandil, ning teiselt poolt vajadust anda asjaomasele liikmesriigile piisavalt aega võtta komisjoni soovitusi nõuetekohaselt arvesse enne oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava lõplikku vormistamist.

                  (6)

                  Komisjoni soovitused liikmesriikide taastuvenergiaeesmärkide kohta põhinevad määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemil, mis tugineb objektiivsetele kriteeriumidele.

                  (7)

                  Energiatõhususalaste soovituste puhul on komisjon lähtunud hinnangust, mis on antud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud riiklike eesmärkide ulatusele võrreldes liidu tasandi eesmärkide saavutamiseks vajalike ühiste jõupingutustega, võttes vajaduse korral arvesse teavet riigi konkreetse eripära kohta. Riikide lõplik panus energiatõhususse peaks kajastama nende kulutõhusa energiasäästu potentsiaali ning seda peaks toetama kindla, pikaajalise hoonete renoveerimise strateegiaga ja sellekohaste meetmetega, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (3) artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Samuti peaksid liikmesriigid tõendama, et on nõuetekohaselt võtnud arvesse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet, ja selgitama täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-heitega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile.

                  (8)

                  Vastavalt juhtimismäärusele peavad liikmesriigid andma üldülevaate investeeringutest, mis on vajalikud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud eesmärkide ja panuste saavutamiseks, ning üldhinnangu nende investeeringute allikate kohta. Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid tagama riikide poliitikasuundade ja meetmete läbipaistvuse ja prognoositavuse ning seega investeerimiskindluse.

                  (9)

                  Samal ajal on komisjon Euroopa 2018.–2019. poolaasta ühe osana tähelepanelikult keskendunud liikmesriikide energia- ja kliimapoliitikaga seotud investeerimisvajadustele. Euroopa poolaasta raames on komisjon käsitlenud seda küsimust 2019. aasta aruandes Kreeka kohta (4) ja komisjoni soovituses, mis käsitleb nõukogu soovitust Kreekale (5). Lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projektide hindamisel võttis komisjon arvesse Euroopa poolaasta raames tehtud viimaseid järeldusi ja antud soovitusi. Komisjoni soovitused täiendavad Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. Ühtlasi peaksid liikmesriigid tagama, et nende lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võetakse arvesse Euroopa poolaasta raames antud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi.

                  (10)

                  Peale selle peab liikmesriik vastavalt juhtimismäärusele võtma nõuetekohaselt arvesse kõiki soovitusi, mis komisjon on andnud 31. detsembriks 2019 esitatava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kohta, ja kui asjaomane liikmesriik ei järgi soovitust või suurt osa sellest, peaks liikmesriik esitama ja avalikustama selle põhjused.

                  (11)

                  Vastavalt asjaoludele peaksid liikmesriigid esitama oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas ning järgmiste aastate ajakohastatud versioonides need samad andmed, mis nad esitavad Eurostatile või Euroopa Keskkonnaametile. Ühtede ja samade allikate ning olemasolu korral ka Euroopa statistika kasutamine on oluline modelleerimise ja prognooside lähtestsenaariumi arvutamiseks. Euroopa statistika kasutamine võimaldab paremini võrrelda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades kasutatud andmeid ja prognoose.

                  (12)

                  Lõplik lõimitud riiklik energia- ja kliimakava peab sisaldama kõiki määruse (EL) 2018/1999 I lisas esitatud üksikasju. Seoses sellega tuleks hinnata kavandatud poliitikasuundade ja meetmete makromajanduslikku mõju ja niivõrd, kui see on võimalik, mõju tervisele, keskkonnale, tööhõivele ja haridusele ning oskustele ja sotsiaalmõju. Lõpliku lõimitud riikliku kliima- ja energiakava ettevalmistamisse tuleb kaasata avalikkus ja muud sidusrühmad. Neid ja muid üksikasju on kirjeldatud käesoleva soovitusega koos avaldatud talituste töödokumendis (6).

                  (13)

                  Kreeka peaks oma lõplikus kavas võtma arvesse lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud kavandatud poliitikasuundade ja meetmete vahelisi positiivseid seoseid ja veelgi kaaluma poliitikasuundade vahelisi keerulisemaid seoseid. Üks selline seos on koostoime CO2-heite vähendamise mõõtme sees, nt kavandatud bioenergiapoliitika mõju maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest pärinevale arvestuslikule heitele ja selle heite sidumisele. Veel üks seos on CO2-heite vähendamise, energiajulgeoleku ja energia siseturu mõõtmete koostoime energiatõhususe esikohale seadmise põhimõttega, nt selgitades täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-heitega konkurentsivõimeline majandus ning tagada energiavarustuskindlus. Energiatõhusust võiks kaaluda ka seoses energiaostuvõimetuse probleemi lahendamisega. Teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime mõõtme all seatud eesmärgid peavad toetama muude energialiidu mõõtmete jaoks kavandatud jõupingutusi.

                  (14)

                  Lõplikule lõimitud riiklikule kliima- ja energiakavale tuleks kasuks, kui selles käsitletaks vähese CO2-heitega tehnoloogialahenduste sektorit, sh esitatakse energia- ja CO2-mahukate tööstussektorite CO2-heite vähendamise meetmed ning põhjalikum analüüs selle sektori praeguse seisundi kohta üleilmsel turul, tuues välja konkurentsivõimelised ja võimalikud probleemsed valdkonnad. Selles võiks ka täpsemalt kirjeldada kasvuhoonegaaside heite vähendamist, mis tuleneb ringmajanduses toimuvast.

                  (15)

                  Komisjon on Kreekale antud soovitustes lähtunud Kreeka esitatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektile antud hinnangust, mis avaldatakse koos käesoleva soovitusega, (7)

            SOOVITAB KREEKAL TEHA JÄRGMIST:

                  1.

                  Võimaldada saavutada Kreeka panus 31 % liidu 2030. aasta taastuvenergia eesmärki õigel ajal ja kulutõhusalt, tuues lõplikus kavas muu hulgas ära soovituslik trajektoor, mis määruse (EL) 2018/1999 artikli 4 punkti a alapunkti 2 kohaselt hõlmab kõiki võrdlustasemeid, ning esitada üksikasjalikud arvuliselt väljendatud poliitikasuunad ja meetmed, mis on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 sätestatud kohustustega. Viia projektis kütte- ja jahutussektori jaoks esitatud taastuvenergia osakaalu eesmärgid kooskõlla direktiivi (EL) 2018/2001 artiklis 23 sätestatud soovitusliku eesmärgiga ning transpordisektori jaoks esitatud eesmärk kooskõlla artiklis 25 kehtestatud eesmärgiga.

                  2.

                  Seada märgatavalt kõrgem eesmärk nii lõpp- kui ka primaarenergia tarbimise vähendamisele, pidades silmas vajadust teha suuremaid jõupingutusi liidu 2030. aasta energiatõhususeesmärgi saavutamiseks, ning määrata kindlaks täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mis võiksid anda veelgi suuremat energiasäästu aastaks 2030. Täpsustada alates aastast 2020 kehtestatavate poliitikameetmete vastuvõtmise ja rakendamise ajakava, eelkõige uute vahendite puhul. Kumulatiivse energiasäästu eesmärgi saavutamiseks vajalikud meetmed tuleks kavandada piisaval tasemel.

                  3.

                  Määrata kindlaks meetmed, millega toetatakse selliste energiajulgeoleku eesmärkide saavutamist nagu energiasüsteemi mitmekesistamine ja selle sõltuvuse vähendamine, sealhulgas süsteemi paindlikkuse tagamise meetmed, eelkõige maagaasi puhul. Anda hinnang sellele, kuidas taristuprojektid ja piirkondlik koostöö aitavad kaasa energiajulgeoleku eesmärkide saavutamisele, kasutades piirkondlikku koostööd ja paindlikkust selleks, et kasutada ära võimalused, mida kasvuhoonegaaside heite vähendamine pakub Kreeka majanduse ajakohastamiseks.

                  4.

                  Sõnastada turgude lõimimise tulevikueesmärgid, eelkõige meetmed jae- ja hulgimüügiturgude konkurentsivõime suurendamiseks, kooskõlas Euroopa stabiilsusmehhanismi programmi alusel võetud kohustusega vähendada jae- ja hulgimüügiturgu valitsevate ettevõtjate osakaalu 2020. aastaks alla 50 %. Rakendada elektrituru korralduse mudelit ja naaberriikide turgude liitmise meetmeid, võttes aluseks programmijärgse järelevalve mehhanismi kohaselt kokku lepitud ajakavad.

                  5.

                  Määrata arvuliselt veelgi täpsemalt kindlaks riiklikud ja rahastamiseesmärgid teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime valdkonnas (eelkõige seoses energialiiduga), mida on vaja saavutada kuni 2030. aastani, nii et need oleksid hõlpsalt mõõdetavad ning toetaksid lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas muude mõõtmete jaoks seatud eesmärkide täitmist. Toetada nende eesmärkide saavutamist konkreetsete ja asjakohaste poliitikasuundade ja meetmetega, sealhulgas teiste liikmesriikidega koos välja töötatavate suundade ja meetmetega, näiteks energiatehnoloogia strateegilise kava kaudu.

                  6.

                  Tõhustada head piirkondlikku koostööd Bulgaaria ja Küprosega ning ka Kesk- ja Kagu-Euroopa energiavõrkude ühendamise kõrgetasemelisse töörühma kuuluvate riikidega. Suurendada ELi saarte puhta energeetika algatuse raames koostööd liikmesriikide ja saarepiirkondadega, kus energiasüsteemi ümberkorraldamisel on sarnased geograafilised, klimaatilised ja taristuga seotud probleemid ja võimalused. Kaaluda kooskõlastatud energia- ja kliimapoliitika piiriülest potentsiaali ja selle makromajanduslikke aspekte, eelkõige Aadria-Joonia mere piirkonnas, et vähendada piirkonna süsinikujalajälge ja võtta kasutusele ökosüsteemipõhine lähenemisviis. Piirkondlikes suhetes võiks keskenduda energia siseturu ja energiajulgeoleku küsimusele, pidades silmas asjaolu, et taastuvatest energiaallikatest toodetava elektri osakaalu suurenemine põhjustab muutusi elektrisüsteemides, mille tõttu omakorda suurenevad elektriimport ja -eksport ja vajadus muuta süsteem paindlikumaks. Lisaks tugineda kahepoolsele koostööle ja paindlikkusele, et kasutada ära võimalusi, mida kasvuhoonegaaside heite vähendamine pakub Kreeka majanduse ajakohastamiseks.

                  7.

                  Loetleda kõik energiatoetused, sealhulgas eelkõige fossiilkütuste toetused, ning võetud ja kavandatud meetmed nende järkjärguliseks kõrvaldamiseks.

                  8.

                  Täiendada analüüsi teabega, milline on seos õhukvaliteeti ja õhkuheidet käsitleva poliitikaga, lisades täpsemad arvandmed kavandatud poliitikasuundade ja meetmete alusel prognoositud õhusaasteainete heite kohta.

                  9.

                  Paremini lõimida kavva ausa ja õiglase ülemineku aspektid ning eelkõige täpsustada kavandatud eesmärkide ning poliitikasuundade ja meetmete mõju sotsiaalvaldkonnale, tööhõivele ja oskustele ja väljaõppele. Esitada üksikasjalikum teave ausat ja õiglast üleminekut soodustavate projektide kohta, märkides ära toetuse vormi ja algatuste mõju, esitades ka seose kivisöe-, CO2-mahukate või tööstuspiirkondade ümberkorraldamisega. Töötada välja täpsem energiaostuvõimetuse probleemide lahendamise kord vastavalt määrusele (EL) 2018/1999.

         Brüssel, 18. juuni 2019

               Komisjoni nimel

               komisjoni liige

            Miguel ARIAS CAÑETE

         (1)  ELT L 328, 21.12.2018, lk 1.

         (2)  SWD(2019) 261.

         (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (ELT L 315, 14.11.2012, lk 1).

         (4)  SWD (2019) 1007 final.

         (5)  COM (2019) 508 final, 5. juuni 2019.

         (6)  SWD(2019) 261.

         (7)  SWD(2019) 261.


title: Komisjoni soovitus, 18. juuni 2019, Hispaania lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta

text:
               3.9.2019

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 297/33

      KOMISJONI SOOVITUS,
      18. juuni 2019,
      Hispaania lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta
      (2019/C 297/09)
      EUROOPA KOMISJON,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peavad liikmesriigid esitama komisjonile ajavahemikku 2021–2030 hõlmava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõikega 1 ja I lisaga. Esimesed lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektid tuli esitada 31. detsembriks 2018.

                  (2)

                  Hispaania esitas lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti 22. veebruaril 2019. Selle kava projekti esitamisega algab komisjoni ja liikmesriikide vahelise järkjärgulise protsessi esimene etapp, et kõnealused energia- ja kliimakavad lõplikult vormistada ja seejärel ellu rakendada.

                  (3)

                  Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peab komisjon hindama lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projekte. Komisjon hindas põhjalikult Hispaania lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti ning võttis seejuures arvesse määruse (EL) 2018/1999 asjakohaseid sätteid. Kõnealune hinnang (2) avaldatakse koos käesoleva soovitusega. Allpool esitatud soovitused põhinevad sellel hinnangul.

                  (4)

                  Eelkõige käsitletakse komisjoni soovitustes järgmist: i) eesmärkide ja panuste ulatuslikkus, et ühiselt saavutada energialiidu eesmärgid, eriti liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärgid, samuti elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud; ii) liikmesriikide ja liidu tasandi eesmärkidega seotud poliitikasuunad ja meetmed ning muud poliitikasuunad ja meetmed, mis võivad piiriüleselt asjakohased olla; iii) täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mida võidakse nõuda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades; iv) lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud olemasolevate ning kavandatud poliitikasuundade ja meetmete koostoime ja järjepidevus energialiidu ühe mõõtme ning eri mõõtmete piires.

                  (5)

                  Soovituste väljatöötamisel võttis komisjon ühelt poolt arvesse vajadust liita kõigi liikmesriikide kavandatud arvulised panused, et hinnata eesmärki liidu tasandil, ning teiselt poolt vajadust anda asjaomasele liikmesriigile piisavalt aega võtta komisjoni soovitusi nõuetekohaselt arvesse enne oma riikliku kava lõplikku vormistamist.

                  (6)

                  Komisjoni soovitused liikmesriikide taastuvenergiaeesmärkide kohta põhinevad määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemil, mis tugineb objektiivsetele kriteeriumidele.

                  (7)

                  Energiatõhususalaste soovituste puhul on komisjon lähtunud hinnangust, mis on antud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud riiklike eesmärkide ulatusele võrreldes liidu tasandi eesmärkide saavutamiseks vajalike ühiste jõupingutustega, võttes vajaduse korral arvesse teavet riigi konkreetse eripära kohta. Riikide lõplik panus energiatõhususse peaks kajastama nende kulutõhusa energiasäästu potentsiaali ning seda peaks toetama kindla, pikaajalise hoonete renoveerimise strateegiaga ja sellekohaste meetmetega, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (3) artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Samuti peaksid liikmesriigid tõendama, et on nõuetekohaselt võtnud arvesse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet, ja selgitama täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-heitega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile.

                  (8)

                  Vastavalt juhtimismäärusele peavad liikmesriigid andma üldülevaate investeeringutest, mis on vajalikud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud eesmärkide ja panuste saavutamiseks, ning üldhinnangu nende investeeringute allikate kohta. Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid tagama riikide poliitikasuundade ja meetmete läbipaistvuse ja prognoositavuse ning seega investeerimiskindluse.

                  (9)

                  Samal ajal on komisjon Euroopa 2018.–2019. poolaasta ühe osana tähelepanelikult keskendunud liikmesriikide energia- ja kliimapoliitikaga seotud investeerimisvajadustele. Euroopa poolaasta raames on komisjon käsitlenud seda küsimust 2019. aasta aruandes Hispaania kohta (4) ja komisjoni soovituses, mis käsitleb nõukogu soovitust Hispaaniale (5). Lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projektide hindamisel võttis komisjon arvesse Euroopa poolaasta raames tehtud viimaseid järeldusi ja antud soovitusi. Komisjoni soovitused täiendavad Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. Ühtlasi peaksid liikmesriigid tagama, et nende lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võetakse arvesse Euroopa poolaasta raames antud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi.

                  (10)

                  Peale selle peab liikmesriik vastavalt juhtimismäärusele võtma nõuetekohaselt arvesse kõiki soovitusi, mis komisjon on andnud 31. detsembriks 2019 esitatava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kohta, ja kui asjaomane liikmesriik ei järgi soovitust või suurt osa sellest, peaks liikmesriik esitama ja avalikustama selle põhjused.

                  (11)

                  Vastavalt asjaoludele peaksid liikmesriigid esitama oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas ning järgmiste aastate ajakohastatud versioonides need samad andmed, mis nad esitavad Eurostatile või Euroopa Keskkonnaametile. Ühtede ja samade allikate ning olemasolu korral ka Euroopa statistika kasutamine on oluline modelleerimise ja prognooside lähtestsenaariumi arvutamiseks. Euroopa statistika kasutamine võimaldab paremini võrrelda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades kasutatud andmeid ja prognoose.

                  (12)

                  Lõplik lõimitud riiklik energia- ja kliimakava peab sisaldama kõiki määruse (EL) 2018/1999 I lisas esitatud üksikasju. Seoses sellega tuleks hinnata kavandatud poliitikasuundade ja meetmete makromajanduslikku mõju ja niivõrd, kui see on võimalik, mõju tervisele, keskkonnale, tööhõivele ja haridusele ning oskustele ja sotsiaalmõju. Lõpliku lõimitud riikliku kliima- ja energiakava ettevalmistamisse tuleb kaasata avalikkus ja muud sidusrühmad. Neid ja muid üksikasju on kirjeldatud käesoleva soovitusega koos avaldatud talituste töödokumendis (6).

                  (13)

                  Eesmärkide mõõtmetesisene ja-vaheline sidusus on suur, eriti CO2-heite vähendamise ja energiatõhususe puhul. Lõplikus kavas tuleks kirjeldada ka kavandatud poliitika ja meetmete vahelisi seoseid ja võimaluse korral väljendada seda arvuliselt. Võiks keskenduda CO2-heite vähendamise, energiajulgeoleku ja energia siseturu mõõtme ning energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtte koostoimele, selgitades, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-heitega konkurentsivõimeline majandus ja tagada energiavarustuskindlus, ning selle seosele energiaostuvõimetuse probleemi lahendamisega. Lõplikus kavas tuleks käsitleda ka selliseid olulisi elemente nagu vastastikmõju, mida avaldavad kavandatud poliitikasuunad, millega nähakse ette kivisöel töötavate elektrijaamade ja tuumaelektrijaamade tegevuse järkjärguline lõpetamine, sh olemasolevate tuumkütusetsüklirajatiste kasutamise strateegia, kliimamuutusega seotud riskide mõju energiatarnetele ning taastuvenergia osakaalu suurenemise mõju siseturule. Teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime mõõtme all seatud eesmärgid peavad toetama muude energialiidu mõõtmete jaoks kavandatud jõupingutusi.

                  (14)

                  Lõplikule lõimitud riiklikule kliima- ja energiakavale tuleks kasuks, kui selles esitatakse põhjalik analüüs selle kohta, milline on vähese CO2-heitega tehnoloogialahenduste sektori praegune seisund üleilmsel turul, tuues välja konkurentsivõimelised ja võimalikud probleemsed valdkonnad, märkides edasised eesmärgid ning poliitikasuunad ja meetmed nende saavutamiseks ning esitades asjakohased seosed ettevõtlus- ja tööstuspoliitikaga. Samuti tuleks kasuks, kui sellest nähtuks suurem seos ringmajandusega, rõhutades sealset kasvuhoonegaaside heite vähendamise potentsiaali.

                  (15)

                  Komisjon on Hispaaniale antud soovitustes lähtunud Hispaania esitatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektile antud hinnangust, mis avaldatakse koos käesoleva soovitusega (7),

            SOOVITAB HISPAANIAL TEHA JÄRGMIST:

                  1.

                  Püüda anda oma heakskiidetud panus, s.o taastuvenergia osakaal 42 % aastaks 2030, liidu 2030. aasta taastuvenergia eesmärki, rakendades selleks üksikasjalikke arvuliste eesmärkidega poliitikasuundi ja meetmeid, mis on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivist (EL) 2018/2001 (8) tulenevate kohustustega, et see eesmärk õigel ajal ja kulutõhusalt saavutada. Lisada soovituslik trajektoor, mis määruse (EL) 2018/1999 artikli 4 punkti a alapunkti 2 kohaselt hõlmab kõiki võrdlustasemeid. Esitada täiendavad üksikasjad halduskoormuse vähendamise meetmete ning oma tarbeks toodetavat taastuvenergiat ja taastuvenergiakogukondi hõlmavate tugiraamistike kohta kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artiklitega 21 ja 22.

                  2.

                  Uurida, kuidas praeguseid meetmeid saaks edasi arendada, et kasutada ära nende potentsiaal saavutada oodatav energiasääst. Sellised meetmed peavad energiasäästu võimendama võrreldes praeguste saavutustega ning selliste märkimisväärselt kõrgemate eesmärkidega seotud väljakutseid tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta.

                  3.

                  Arendada veelgi meetmeid, millega toetatakse selliste energiajulgeoleku eesmärkide saavutamist nagu energiasüsteemi mitmekesistamine ja selle sõltuvuse vähendamine, sealhulgas süsteemi paindlikkuse tagamise meetmeid, ning esitada teavet tuumaenergia kasutamise järkjärgulise lõpetamise kohta.

                  4.

                  Määrata kindlaks turu lõimimise tulevikueesmärgid (eelkõige meetmed tasupuudujäägi prognoositava suurenemise vältimiseks elektri- ja gaasisektoris) ning kavandatavate meetmete võimalik mõju. Esitada täielikult turupõhistele hindadele järk-järgult üleminemise strateegia ja ajakava.

                  5.

                  Selgitada täpsemalt riiklikke ja rahastamiseesmärke teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime valdkonnas (eelkõige seoses energialiiduga), mida on vaja saavutada kuni 2030. aastani, nii et need eesmärgid oleksid hõlpsalt mõõdetavad ning toetaksid lõimitud riiklikus energia- ja lõplikus kavas muude mõõtmete jaoks seatud eesmärkide täitmist. Toetada nende eesmärkide saavutamist konkreetsete ja asjakohaste poliitikasuundade ja meetmetega, sealhulgas teiste liikmesriikidega koos välja töötatavate suundade ja meetmetega, näiteks energiatehnoloogia strateegilise kava kaudu.

                  6.

                  Tõhustada praegust head koostööd Prantsusmaa ja Portugaliga, et käsitleda eelkõige energiasiseturu ja energiajulgeoleku küsimust, eriti tuleks edendada piiri- ja piirkondadeülest ühendatust. Kaaluda meetmeid, mille abil tihendada piirkondlikku koostööd taastuvenergia ja energiatõhususe valdkonnas.

                  7.

                  Loetleda kõik energiatoetused, sealhulgas eelkõige fossiilkütuste toetused, ning võetud ja kavandatud meetmed nende järkjärguliseks kõrvaldamiseks.

                  8.

                  Paremini lõimida kavva ausa ja õiglase ülemineku aspektid ning eelkõige täpsustada kavandatud eesmärkide, poliitikasuundade ja meetmete mõju sotsiaalvaldkonnale, tööhõivele ja oskustele. Konkreetsemalt tuleks kavas käsitleda mõju kivisöe- ja CO2-mahukatele piirkondadele ning sellesse tuleks lõimida riiklik energiasüsteemi ümberkorraldamise strateegia. Lisada sihthinnang energiaostuvõimetuse küsimusele ning sellekohased eesmärgid või konkreetsed poliitikasuunad või erimeetmed, nagu on sätestatud määruses (EL) 2018/1999.

         Brüssel, 18. juuni 2019

               Komisjoni nimel

               komisjoni liige

            Miguel ARIAS CAÑETE

         (1)  ELT L 328, 21.12.2018, lk 1.

         (2)  SWD(2019) 262.

         (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (ELT L 315, 14.11.2012, lk 1).

         (4)  SWD (2019) 1008 final.

         (5)  COM (2019) 509 final, 5. juuni 2019.

         (6)  SWD(2019) 262.

         (7)  SWD(2019) 262.

         (8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82).


title: Komisjoni soovitus, 18. juuni 2019, Prantsusmaa lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta

text:
               3.9.2019

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 297/36

      KOMISJONI SOOVITUS,
      18. juuni 2019,
      Prantsusmaa lõimitud riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) projekti kohta
      (2019/C 297/10)
      EUROOPA KOMISJON,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peavad liikmesriigid esitama komisjonile ajavahemikku 2021–2030 hõlmava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõikega 1 ja I lisaga. Esimesed lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektid tuli esitada 31. detsembriks 2018.

                  (2)

                  Prantsusmaa esitas oma lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti 15. veebruaril 2019. Selle kava projekti esitamisega algab komisjoni ja liikmesriikide vahelise järkjärgulise protsessi esimene etapp, et kõnealused energia- ja kliimakavad lõplikult vormistada ja seejärel ellu rakendada.

                  (3)

                  Vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 peab komisjon hindama lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projekte. Komisjon hindas põhjalikult Prantsusmaa lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti ning võttis seejuures arvesse määruse (EL) 2018/1999 asjakohaseid sätteid. Kõnealune hinnang (2) avaldatakse koos käesoleva soovitusega. Allpool esitatud soovitused põhinevad sellel hinnangul.

                  (4)

                  Eelkõige käsitletakse komisjoni soovitustes järgmist: i) eesmärkide ja panuste ulatuslikkus, et ühiselt saavutada energialiidu eesmärgid, eriti liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärgid, samuti elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud; ii) liikmesriikide ja liidu tasandi eesmärkidega seotud poliitikasuunad ja meetmed ning muud poliitikasuunad ja meetmed, mis võivad piiriüleselt asjakohased olla; iii) täiendavad poliitikasuunad ja meetmed, mida võidakse nõuda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades; iv) lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud olemasolevate ning kavandatud poliitikasuundade ja meetmete koostoime ja järjepidevus energialiidu ühe mõõtme ning eri mõõtmete piires.

                  (5)

                  Soovituste väljatöötamisel võttis komisjon ühelt poolt arvesse vajadust liita kõigi liikmesriikide kavandatud arvulised panused, et hinnata eesmärki liidu tasandil, ning teiselt poolt vajadust anda asjaomasele liikmesriigile piisavalt aega võtta komisjoni soovitusi nõuetekohaselt arvesse enne oma riikliku kava lõplikku vormistamist.

                  (6)

                  Komisjoni soovitused liikmesriikide taastuvenergiaeesmärkide kohta põhinevad määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemil, mis tugineb objektiivsetele kriteeriumidele.

                  (7)

                  Energiatõhususalaste soovituste puhul on komisjon lähtunud hinnangust, mis on antud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektides esitatud riiklike eesmärkide ulatusele võrreldes liidu tasandi eesmärkide saavutamiseks vajalike ühiste jõupingutustega, võttes vajaduse korral arvesse teavet riigi konkreetse eripära kohta. Riikide lõplik panus energiatõhususse peaks kajastama nende kulutõhusa energiasäästu potentsiaali ning seda peaks toetama kindla, pikaajalise hoonete renoveerimise strateegiaga ja sellekohaste meetmetega, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (3) artiklist 7 tulenevaid kohustusi. Samuti peaksid liikmesriigid tõendama, et on nõuetekohaselt võtnud arvesse esimest energiatõhususe põhimõtet, ja selgitama täpsemalt, kuidas aitab energiatõhusus kulutõhusalt saavutada riigi eesmärgid kujundada välja vähese CO2-sisaldusega konkurentsivõimeline majandus, tagada energiavarustuskindlus ning leida lahendus energiaostuvõimetuse probleemile.

                  (8)

                  Vastavalt juhtimismäärusele peavad liikmesriigid andma üldülevaate investeeringutest, mis on vajalikud lõimitud riiklikus energia- ja kliimakava projektis esitatud eesmärkide ja panuste saavutamiseks, ning üldhinnangu nende investeeringute allikate kohta. Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid tagama riikide poliitikasuundade ja meetmete läbipaistvuse ja prognoositavuse ning seega investeerimiskindluse.

                  (9)

                  Samal ajal on komisjon Euroopa 2018.–2019. poolaasta ühe osana tähelepanelikult keskendunud liikmesriikide energia- ja kliimapoliitikaga seotud investeeringute vajadustele. Euroopa poolaasta raames on komisjon käsitlenud seda küsimust 2019. aasta aruandes Prantsusmaa kohta (4) ja komisjoni soovituses, mis käsitleb nõukogu soovitust Prantsusmaale (5). Lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektide hindamisel võttis komisjon arvesse Euroopa poolaasta raames tehtud viimaseid järeldusi ja antud soovitusi. Komisjoni soovitused täiendavad Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. Ühtlasi peaksid liikmesriigid tagama, et nende lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas võetakse arvesse Euroopa poolaasta raames antud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi.

                  (10)

                  Peale selle peab liikmesriik vastavalt juhtimismäärusele võtma nõuetekohaselt arvesse kõiki soovitusi, mis komisjon on andnud 31. detsembriks 2019 esitatava lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti kohta, ja kui asjaomane liikmesriik ei järgi soovitust või suurt osa sellest, peaks liikmesriik esitama ja avalikustama selle põhjused.

                  (11)

                  Vastavalt asjaoludele peaksid liikmesriigid esitama oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas ning järgmiste aastate ajakohastatud versioonides need samad andmed, mis nad esitavad Eurostatile või Euroopa Keskkonnaametile. Ühtede ja samade allikate ning olemasolu korral ka Euroopa statistika kasutamine on oluline modelleerimise ja prognooside lähtestsenaariumi arvutamiseks. Euroopa statistika kasutamine võimaldab paremini võrrelda lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades kasutatud andmeid ja prognoose.

                  (12)

                  Lõplik lõimitud riiklik energia- ja kliimakava peab sisaldama kõiki määruse (EL) 2018/1999 I lisas esitatud üksikasju. Seoses sellega tuleks hinnata kavandatud poliitikasuundade ja meetmete makromajanduslikku mõju ja niivõrd, kui see on võimalik, mõju tervisele, keskkonnale, tööhõivele ja haridusele ning oskustele ja sotsiaalmõju. Lõpliku lõimitud riikliku kliima- ja energiakava ettevalmistamisse tuleb kaasata avalikkus ja muud sidusrühmad. Neid ja muid üksikasju on kirjeldatud käesoleva soovitusega koos avaldatud talituste töödokumendis (6).

                  (13)

                  Prantsusmaa peaks oma lõplikus kavas võtma arvesse eri valdkondade vahelisi seoseid. Näiteks parandavad energiatõhususe suurendamise või elektrisõidukite laialdasema kasutuselevõtu meetmed tänu nafta- ja gaasiimpordi vajaduse vähenemisele energiavarustuskindlust. Lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis tunnistatakse, et energiatõhusus on esimene põhimõte, millest tuleb lähtuda energiasüsteemi ümberkorraldamisel. Ühtlasi kaasnevad sellega mõned negatiivsed seosed ühe valdkonna poliitikasuundade ja meetmete ning mõne teise valdkonna eesmärkide vahel. On vaja põhjalikult analüüsida tippkoormuse arengutendentse aastatel 2021–2030, täpselt hinnata energiajulgeolekut ja võrkudevahelisi ühendusi ning seada vastavad eesmärgid. Teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime valdkonnas seatud eesmärgid peavad toetama muudes Euroopa Liidu poliitikavaldkondades kavandatud jõupingutusi. Lõplik kava võiks sisaldada rohkem teavet selle kohta, kuidas võivad kliimamuutuste riskid mõjutada energiavarustust.

                  (14)

                  Lõplikule lõimitud riiklikule kliima- ja energiakavale tuleks kasuks, kui selles esitatakse põhjalik analüüs selle kohta, milline on vähese CO2-heitega tehnoloogialahenduste praegune seisund üleilmsel turul, tuues välja konkurentsivõimelised ja võimalikud probleemsed valdkonnad, märkides edasised eesmärgid ning poliitikasuunad ja meetmed nende saavutamiseks ning esitades asjakohased seosed ettevõtlus- ja tööstuspoliitika vahel.

                  (15)

                  Komisjon on Prantsusmaale antud soovitustes lähtunud Prantsusmaa poolt esitatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektist, mis avaldatakse koos käesoleva soovitusega, (7)

            SOOVITAB PRANTSUSMAAL TEHA JÄRGMIST:

                  1.

                  Suurendada liidu 2030. aasta taastuvenergia eesmärgi saavutamiseks antavat panust, s.o suurendada Prantsusmaal taastuvenergia osakaalu vähemalt 33 %ni aastaks 2030, nagu on märgitud määruse (EL) 2018/1999 II lisas esitatud valemis. Lisada lõplikku lõimitud riiklikku energia- ja kliimakavva soovituslik trajektoor, mis määruse (EL) 2018/1999 artikli 4 punkti a alapunkti 2 kohaselt hõlmab kõiki võrdlustasemeid, vastavalt taastuvenergia osakaalule, pidades silmas vajadust suurendada jõupingutusi selle eesmärgi ühiseks saavutamiseks. Esitada üksikasjalikud arvuliselt väljendatud poliitikasuunad ja meetmed, mis on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 (8) sätestatud kohustustega ning võimaldavad kõnealuse panuse õigel ajal ja kulutõhusalt saavutada. Tagada, et Prantsusmaa 2020. aasta taastuvenergiaeesmärk, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/28/EÜ (9) I lisas, täidetaks täielikult ja oleks alates 2021. aastast edasiseks lähtealuseks, ning selgitada, kuidas Prantsusmaa kavatseb sellise lähtealuse saavutada ja seda säilitada. Ühitada lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis esitatud eesmärgid taastuvenergia osakaaluga kütte- ja jahutus- ning transpordisektoris kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artiklis 23 sätestatud soovitusliku eesmärgiga ja artiklis 25 transpordisektorile kehtestatud eesmärgiga.

                  2.

                  Vaadata läbi primaarenergia tarbimise vähendamiseks tehtavad jõupingutused, et saavutada liidu ühine 2030. aasta energiatõhususeesmärk. Prantsusmaa panus lõppenergia tarbimise osas on piisavalt suur. Lisada lõplikku lõimitud riiklikku energia- ja kliimakavva üksikasjad kavandatud poliitikasuundade ja meetmete eeldatava mõju kohta, et olla kindel, et energiatarbimise vajaliku vähendamise tagamiseks rakendatakse neid suundi ja meetmeid piisavalt laialdaselt.

                  3.

                  Täpsustada meetmeid, millega toetatakse selliste energiajulgeoleku eesmärkide saavutamist nagu energiasüsteemi mitmekesistamine ja selle sõltuvuse vähendamine, sealhulgas süsteemi paindlikkuse tagamise meetmeid, ning teavet tuumaenergia tootmise kavandatud võimsuse kohta.

                  4.

                  Sõnastada täpselt turgude lõimimise tulevikueesmärgid, eelkõige meetmed konkurentsivõimelisemate hulgiturgude arendamiseks, liikudes sealhulgas täielikult turupõhiste hindade kasutuselevõtu suunas.

                  5.

                  Määrata arvuliselt veelgi täpsemalt kindlaks riiklikud ja rahastamiseesmärgid teadustegevuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime valdkonnas (eelkõige seoses energialiiduga), mida on vaja saavutada kuni 2030. aastani, nii et need oleksid hõlpsalt mõõdetavad ning toetaksid lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas muudele valdkondadele seatud eesmärkide täitmist. Toetada nende eesmärkide saavutamist konkreetsete ja piisavate poliitikasuundade ja meetmetega, sealhulgas teiste liikmesriikidega koos välja töötatavate suundade ja meetmetega, näiteks Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava kaudu.

                  6.

                  Tihendada olemasolevat piirkondlikku koostööd Hispaania, Portugali ja viiepoolse energiafoorumi osalisriikidega (10). Piirkondlikes suhetes tuleks keskenduda energia siseturu ja energiajulgeoleku küsimustele. Jätkata koostööd Portugali ja Hispaaniaga eelkõige piiriüleste ja piirkondadevaheliste energiaühenduste küsimuses. Kaaluda meetmeid, mille abil tihendada koostööd taastuvenergia valdkonnas. Kaaluda ka võimalust tihendada piirkondlikku koostööd teiste liikmesriikidega sellistes uutes valdkondades nagu piirkondliku energiatootmisvõimsuse hindamine ning teadusuuringud ja innovatsioon ühist huvi pakkuvate tehnoloogialahenduste alal.

                  7.

                  Loetleda kõik energiatoetused, sealhulgas eelkõige fossiilkütuste toetused, ning võetud ja kavandatud meetmed nende järkjärguliseks kõrvaldamiseks.

                  8.

                  Paremini lõimida kavva ausa ja õiglase ülemineku aspektid ning eelkõige täpsustada kavandatud eesmärkide ning poliitikasuundade ja meetmete mõju sotsiaalvaldkonnale, tööhõivele ja oskustele. Arendada edasi energiaostuvõimetuse probleemide lahendamise korda ning esitada hinnang energiaostuvõimetute kodumajapidamiste arvu ja liigi kohta, et oleks võimalik hinnata võimalikku vajadust energiaostuvõimetuse vähendamise soovitusliku eesmärgi järele, nagu on sätestatud määruses (EL) 2018/1999.

         Brüssel, 18. juuni 2019

               Komisjoni nimel

               komisjoni liige

            Miguel ARIAS CAÑETE

         (1)  ELT L 328, 21.12.2018, lk 1.

         (2)  SWD(2019) 263.

         (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (ELT L 315, 14.11.2012, lk 1).

         (4)  SWD (2019) 1009 final.

         (5)  COM (2019) 510 final, 5. juuni 2019.

         (6)  SWD(2019) 263.

         (7)  SWD(2019) 263.

         (8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82).

         (9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 140, 5.6.2009, lk 16).

         (10)  Austria, Belgia, Prantsusmaa, Saksamaa, Luksemburg, Madalmaad ja Šveits.