               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,23.5.2018
            COM(2018) 424 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Slovakkia 2018. aasta riiklikku reformikavaja esitatakse nõukogu arvamus Slovakkia 2018. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Slovakkia 2018. aasta riiklikku reformikava

                  ja esitatakse nõukogu arvamus Slovakkia 2018. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 5 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust
                  2
               ,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone
                  3
               ,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)22. novembril 2017 võttis komisjon vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2018) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. Euroopa Ülemkogu kiitis 22. märtsil 2018 heaks iga-aastases majanduskasvu analüüsis esitatud prioriteedid. 22. novembril 2017 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles Slovakkiat ei nimetatud ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal päeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta, mille Euroopa Ülemkogu kiitis heaks 22. märtsil 2018. Nõukogu võttis soovituse euroala majanduspoliitika kohta („euroala soovitus“) vastu 14. mail 2018.

               (2)Kuna Slovakkia rahaühik on euro ning majandus- ja rahaliidu riikide majandused on üksteisega tihedalt seotud, peaks Slovakkia tagama allpool esitatud soovitustes ja eriti soovituses 1 kajastuva euroala majanduspoliitilise soovituse täieliku ja õigeaegse täitmise.

               (3)2018. aasta aruanne Slovakkia kohta
                  4
                avaldati 7. märtsil 2018. Selles hinnati Slovakkia edusamme nõukogu poolt 11. juulil 2017 vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud soovituste järelmeetmete võtmisel ja strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel.

               (4)25. aprillil 2018 esitas Slovakkia oma 2018. aasta riikliku reformikava ja 2018. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste programmide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (5)Asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi on võetud arvesse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 2014.–2020. aasta programmide koostamisel. Nagu on nähtud ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013
                  5
                artikliga 23, võib komisjon juhul, kui on vaja toetada asjaomaste nõukogu soovituste rakendamist, nõuda, et liikmesriik vaataks läbi oma partnerluslepingu ja asjaomased programmid ning teeks nende muutmise ettepanekud. Komisjon esitas täiendavad üksikasjad kõnealuse sätte kasutamise kohta suunistes selle kohta, kuidas rakendada meetmeid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhususe sidumiseks usaldusväärse majandusjuhtimisega
                  6
               .

               (6)Slovakkia suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa. 2018. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt kavatseb valitsus vähendada valitsemissektori nominaalset eelarvepuudujääki 2018. aastal 0,8 %-ni SKPst ja 2021. aastaks järk-järgult 0,0 %-ni SKPst. Keskpika perioodi eelarve-eesmärk – struktuurne puudujääk 0,5 % SKPst – saavutatakse eeldatavasti 2020. aastal. 2018. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse järk-järgult langema 49,3 %-lt SKPst 2018. aastal 43,3 %-le SKPst 2021. aastal. Nende eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on usutav. Siiski ei ole ammendavalt kirjeldatud meetmeid, mida on vaja, et alates 2019. aastast saavutada kavandatud eelarvepuudujäägi eesmärgid. Eelarve täitmise prognoositavust vähendab asjaolu, et eelarve sisaldab üldist kulukategooriat ehk nn eelarvereservi, mis moodustab eelarvest märkimisväärse osa (0,7 % SKPst) ja mida saab kasutada sihtotstarbelisteks meetmeteks.

               (7)11. juulil 2017 soovitas nõukogu Slovakkial tagada, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär
                  7
                ei ületaks 2018. aastal 2,9 %, mis vastab iga-aastasele struktuursele kohandusele 0,5 % SKPst. Samal ajal märgiti, et 2018. aasta eelarvekava hindamisel ja sellele järgneval 2018. aasta eelarvetulemuste hindamisel tuleb eesmärgina nõuetekohaselt arvesse võtta sellise eelarvepoliitika seisundi saavutamist, mis aitab kaasa nii käimasoleva majanduse elavnemise tugevdamisele kui ka riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tagamisele. Vastavalt komisjoni hinnangule Slovakkia majanduse elavnemise tugevusele, milles võeti arvesse jätkusuutlikkusega seotud probleeme, ei ole selles suhtes mingeid muid elemente vaja arvestada. Komisjoni 2018. aasta kevadprognoosi kohaselt on 2018. aastal oht sellest soovitusest oluliselt kõrvale kalduda.

               (8)Võttes arvesse, et Slovakkia prognoositav SKP lõhe on 1,2 %, ei tohiks valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär 2019. aastal ületada 4,1 %, mis vastab stabiilsuse ja kasvu pakti raames kohaldatava maatriksi nõuetest tulenevale struktuursele kohandusele 0,5 % SKPst. Kui poliitikat ei muudeta, on Slovakkial 2018. ja 2019. aasta kõrvalekallete koondmõju tõttu 2019. aastal oht kalduda sellest nõudest oluliselt kõrvale. Üldiselt on nõukogu seisukohal, et 2018. aastal tuleks võtta stabiilsuse ja kasvu pakti nõuete täitmise tagamiseks vajalikke meetmeid.

               (9)Slovakkia riigi rahandus peab siiski toime tulema pikaajaliste riskidega. Tervishoiukulud ohustavad jätkuvalt riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, kuna tervishoiu kulutõhususe suurendamine on Slovakkias endiselt probleemne. Pikas perspektiivis eeldatakse, et avaliku sektori kulutused tervishoiule suurenevad 1,2 protsendipunkti võrra SKPst, ületades ELi keskmiseks suurenemiseks prognoositavat 0,9 protsendipunkti SKPst. Pensionisüsteemi pikaajaline jätkusuutlikkus on pensioniea automaatse tõstmisega aegamisi paranenud, sest seeläbi on pikas perspektiivis vähendatud vananemisega seotud kulude eeldatavat suurenemist.

               (10)Tervishoiusüsteemi kulutõhususe parandamiseks on küll võetud meetmeid, sh eelkõige kulutuste kulutõhususe läbivaatamisi algatades, kuid ressursside kasutamise optimeerimisel on endiselt väga palju arenguruumi. Teenuste ühtlustamist, haiglaressursside paremat haldamist ja tulemuslikuma hooldussüsteemi loomist võimaldava ulatusliku tervishoiureformi kavandamisel ei ole edusamme tehtud. Endiselt kasutatakse palju haiglateenuseid, sh kõrge krooniliste haigete haiglasse võtmise määr ja ELi keskmist ületavad väljakirjutusmäärad ning lisaks suhteliselt madalad voodikohtade täitumuse määrad. Esmatasandi tervishoiu sektori tugevdamisega saab küll vähendada haiglate suurt koormust, kuid probleemiks on perearstide puudus, mida võimendab ka nende ebaühtlane geograafiline jaotus. Tulevikule mõeldes teeb muret ka perearstide vanuseline koosseis. Lisaks ei ole kavandamisest kaugemale jõudnud mitu meedet, millega parandada tervishoiusüsteemi kulutõhusust, nt maksete diagnoosipõhistesse rühmadesse jagamise süsteemi täies ulatuses rakendamise ja e-tervishoiusüsteemi igapäevaseks kasutuseks võimaldamisega. Tõenäoliselt esineb nende puhul tulevikus veel viivitusi ja alles rakendamisel ilmnevaid probleeme.

               (11)Maksutulud on kiire majanduskasvu toel järjest suuremad ning käib töö selle nimel, et parandada maksukuulekust ja vähendada Slovakkia suurt käibemaksulõhet. Teadus- ja arendustegevust edendavaid maksusoodustusi küll suurendati, kuid kinnisvaramaksu kui tuluallika osakaal on endiselt väike. Avaliku sektori kulutuste põhivaldkondades kulude läbivaatamise jooksva programmiga seni saadud kogemused näitavad, et see on tulemuslik ja usaldusväärne vahend valitsemissektori kulutõhususe parandamiseks.

               (12)Tööturu areng on endiselt positiivne, millest annab tunnistust tööhõive kasv ja ajaloo madalaimal tasemel töötus. Sellegipoolest on pikaajalise töötuse määr jätkuvalt üks ELi kõrgeimatest, mõjutades eelkõige ebasoodsas olukorras olevaid rühmi, näiteks madala kvalifikatsiooniga töötajaid, noori inimesi ja marginaliseeritud romasid. Tööturutingimuste parandamise tulemusel on mõnes majandussektoris juba märke oskustööjõupuudusest. Tööturul on selgelt näha piirkondlikud erinevused, sest tööpuudust esineb eelkõige Slovakkia idaosas ja tööjõupuudust eelkõige riigi lääneosas. Slovakkia on Euroopa Sotsiaalfondi toel alustanud pikaajaliste töötute integreerimise tegevuskava elluviimist. Kavaga luuakse isikustatud teenused, sotsiaalse nõustamise teenus ja uus põhiprofiili koostamise süsteem. Siiski ei ole elluviimise tulemusel seni näha struktuurseid muutusi. Endiselt on puudujääke riiklike tööturuasutuste töökoormuse kergendamiseks erasektori partnerite ja valitsusväliste organisatsioonidega tehtavas koostöös ning personaalne nõustamine on alles varases etapis. Lisaks ei ole pikaajalisi töötuid eraldi käsitledes täiel määral ära kasutatud edaspidi aktiveerimismeetmeid kasutama suunamist. Koolitus- ja ümberkvalifitseerumise programme on tugevdatud, kuid mitte piisavalt ning nende kavandamisel jääb vajaka pikaajaliste töötute ja ebasoodsas olukorras olevate rühmadega arvestamisest. Lisaks osaleb õppetöös endiselt väga vähe täiskasvanuid ja ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele suunatud teist võimalust pakkuvat haridust ei ole piisavalt arendatud. Töötushüvitise saamise kriteeriumid on ranged ja hüvitisi saadakse lühikest aega. Seetõttu suurem osa lühiajalisi töötuid töötushüvitist ei saa.

               (13)Sooline erinevus tööhõives ja palgas on tugevasti üle ELi keskmise. Sünnitamiseas naiste madal tööhõive määr on tingitud meeste poolt harva kasutatavast pikast vanemapuhkusest, millele lisandub vähene paindliku töökorralduse võimaldamine ja taskukohaste lastehoiuasutuste piiratud kättesaadavus. Eriti madal on lastehoiuasutustes käimise määr alla kolmeaastaste laste seas.

               (14)Haridussüsteem ei aita Slovakkia sotsiaalmajanduslikule arengule piisavalt kaasa ja on igal tasandil alarahastatud. Tingimata on vaja lahendada probleemid, mis seonduvad haritustulemuste kvaliteedi, romade osalemisega kaasavas tavahariduses ning ebasoodsa sotsiaalmajandusliku taustaga õpilaste tulemusliku integreerimisega haridus- ja koolitusellu. Haridustulemused ja põhioskuste tase on rahvusvaheliste standardite järgi endiselt nõrgad ning tugevalt mõjutatud õpilaste sotsiaalmajanduslikust taustast. Haridussüsteemist varakult lahkumise tase on madal, kuid tõusuteel, ning haridustee poolelijätmisel on selgelt näha piirkondlikud erinevused. Kuigi õpetajate palku on kavas kuni 2020. aastani igal aastal 6 % tõsta, ei ole õpetajaamet endiselt populaarne, seda osalt algkoolituse piiratuse ja kutsealase enesetäiendamise võimaluste vähesuse tõttu. Roma õpilaste kaasavas tavahariduses osalemise suurendamise meetmete elluviimine kulgeb ülimalt loiult, sest ebapiisav on nii rahaline tugi ja seire kui ka õpetajate koolitus kultuuridevaheliste küsimuste valdkonnas.

               (15)Endiselt koormavad avalikku haldust ebatõhusused ja kitsaskohad, mis on tingitud ministeeriumidevahelisest vähesest koostööst ja sellest, et avalikus teenistuses ei järgita piisavalt poliitilise neutraliteedi põhimõtet. Avaliku teenistuse seaduse elluviimisel on aegamisi edusamme tehtud, kuid seni on vara öelda, kas sellega õnnestub personalihaldust parandada. ELi vahendite juhtimise haldussuutlikkus ja tõhusus on endiselt ebapiisav ning personali voolavus on jätkuvalt suur, mida võib osaliselt seostada poliitilise tsükliga. Siiski on seda silmas pidades juba tugevdatud asepeaministri kantselei kui kooskõlastaja rolli, et kantselei saaks elluviivatele organisatsioonidele stabiilselt pakkuda järjepidevust ja institutsioonilisi eksperditeadmisi.

               (16)Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid on esmatähtsad, et lahendada Slovakkias konkurentsivõime parandamise ning majanduskasvu ja töökohtade loomisega seotud probleemid. Slovakkia jäi 2017. aastal ilma teadusuuringute ja innovatsiooni 26 miljoni euroga rahastamisest peamiselt seetõttu, et valikukriteeriumide kohaldamisel ja hindajate valimisel esines probleeme. Need probleemid leidsid kinnitust ka kontrollimistes. Kui rakendamise kiirendamiseks ei võeta sobivaid meetmeid, on väga tõenäoline, et kaotatakse veel üks osa eraldatud rahastusest. Projektide valimise määra suhtes on jõutud sinnamaani, et praeguseks programmitöö perioodiks eraldatud vahenditest on hõlmatud üle poole, kuid kohapealsel elluviimisel on toetuse saajatele välja makstud kokku ainult 11 % eraldistest.

               (17)Avaliku halduse vähene efektiivsus mõjutab ka teisi sektoreid, sh energia- ja keskkonnasektorit. Ringlussevõtu määrad on väga madalad ja õhukvaliteet on endiselt suhteliselt halb. Metsa säästev majandamine muutub järjest probleemsemaks. Energiasektorit pidurdab üleregulatsioon ning energiapoliitika ei ole täielikus kooskõlas ELi kliima- ja energiaeesmärkidega.

               (18)Slovakkia on astunud olulisi samme hästi toimiva riigihangete süsteemi loomiseks. Valmistuti pakkumuste hindamise kriteeriumide kasutuselevõtuks. Riigihankemenetluste korraldamise kohustuslikud elektroonilised vahendid peaksid olema kasutusvalmis alates oktoobrist 2018. Kuigi seda ei tehtud optimaalse tõhususega, kohaldati kõikide Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kaudu rahastatud projektide suhtes põhjalikku eelkontrolli. Sellegipoolest ei ole veel saavutatud sisekontrollide, läbipaistvuse, digiteerimise, professionaalsemaks muutumise ja riigihanke strateegilisuse näitajate rahuldavat taset. See tuleb välja ka punktisummadest, mis Slovakkia on saanud seoses konkurentsi moonutavate tavadega, mille suhtes on küll toimunud edasiminek, kuid mis jäävad endiselt mõnevõrra alla ELi keskmise. Lisaks tundub, et korruptsiooniga võitlemist ei võeta endiselt piisavalt tõsiselt. Üle poole ettevõtjatest leiab, et riigi ametiasutuste korraldatud riigihangetes esineb tihti korruptsiooni.

               (19)Slovakkia ärikeskkonna kvaliteet on oluliselt mõjutatud korruptsioonist, keerukatest haldusmenetlustest, ettevõtluseeskirjade liiga suurest arvust ja sagedasest muutmisest ning reguleerivate asutuse nõrkusest. Kuigi Slovakkia on rahvusvahelistes võrdlustes kohati tahapoole jäänud, on Slovakkia kindlaks määranud mitu meedet, millega parandada ärikeskkonna kvaliteeti ja soodustada investeeringuid. Samuti on Slovakkia tugevdanud oma regulatiivse mõjuhindamise raamistikku, laiendades viimastel aastatel selle kasutamist. Lisaks võeti hiljuti vastu uus parema õigusloome strateegia. Äriteenuste sektoris on endiselt märkimisväärseid regulatiivsed tõkkeid, mis on ELi keskmisest rangemad arhitektide, inseneride, maksunõustajate, juristide, patendivolinike, kinnisvaramaaklerite ja giidide puhul. Soovitused regulatiivsete tõkete kõrvaldamiseks esitati komisjoni 2017. aasta jaanuari teatises.
                  8
                Ent Slovakkia ei ole nende piirangute kõrvaldamise edusammudest teatanud.

               (20)Kokkuvõttes ei ole suudetud korruptsioonvastast võitlust hoogustada. Korruptsioonitaset tajutakse endiselt kõrgena ja korruptsiooniga seotud õiguserikkumiste eest esitatakse süüdistusi varasemast veelgi harvem. Pärast uuriva ajakirjaniku mõrva ja arvestades tema paljastusi erinevates kõrgetasemelistes korruptsioonijuhtumites, on tajutav korruptsioon veelgi süvenenud. Süüdistuse esitamiseni jõutakse väga väheste kõrgetasemeliste juhtumite puhul. Politsei ja prokuröride puuduva vastutuse probleemi ei ole lahendatud ning see takistab endiselt korruptsioonivastast võitlust ja tundlike korruptsioonijuhtumite uurimist.

               (21)Slovakkia jaoks on endiselt probleemiks kohtusüsteemi tulemuslikkuse ja sõltumatuse suurendamine, kuigi tulemuslikkus on mõnevõrra paranenud. Kohtute sõltumatus teeb endiselt muret, sh kõikides kohtuastmetes kohtunike ametisse nimetamise menetluse puhul.

               (22)Kuigi innovatsiooni hoogustamisega saab konkurentsivõimet kasvatada ja soodustada üleminekut teadmistepõhisele majandusele, on Slovakkia innovatsioonisuutlikkus endiselt tagasihoidlik, sh on väga madal ettevõtjate teadus- ja arendustegevuse intensiivsus (2016. aastal 0,40 % SKPst). Riigis on küll mastaapne kesktaseme ja kõrgtehnoloogilise tootmise sektor, kuid turgu valitsevad hargmaised ettevõtjad ei ole seni olnud teadus- ja arendustegevusest eriti huvitatud ning 2016. aastal oli ettevõttesisese innovatsiooniga tegelevate väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate protsent Slovakkias palju madalam (13,9 %) kui ELis tervikuna (28,8 %).

               (23)Avalik sektor investeeris tänu Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamisele 2009.–2015. aastal varasemast palju enam teadusuuringutesse ja innovatsiooni Nende investeeringute täielik potentsiaal on saavutamata, sest Slovakkia teaduskeskkonna ebatõhusus ei ole seda võimaldanud. Asepeaministri kantselei rolli on teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni kooskõlastamisel küll tugevdatud, kuid suures plaanis on selles valdkonnas poliitika juhtimine nõrk. Süsteemi killustatus ja nõrk juhtimisraamistik, mille puhul vastusalad jagunevad mitme ministeeriumi ja rakendusameti vahel, kusjuures kooskõlastamine on seejuures tihti puudulik, viib selleni, et reformid lükkuvad pidevalt edasi. Teadmussiirde stimuleerimise, tööstuses teadussuutlikkuse tugevdamise ning ettevõtjate ja akadeemikute koostöö parandamise meetmed edenevad väga aeglaselt.

               (24)Komisjon on 2018. aasta Euroopa poolaasta raames Slovakkia majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2018. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2018. aasta stabiilsusprogrammi ja 2018. aasta riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Slovakkiale esitatud soovituste järelmeetmeid. Arvesse ei ole võetud mitte üksnes nende asjakohasust Slovakkia eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka nende vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist.

               (25)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2018. aasta stabiilsusprogrammiga tutvunud ja tema arvamus
                  9
                kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1.

               SOOVITAB Slovakkial võtta 2018. ja 2019. aastal järgmisi meetmeid.

               1.Tagada, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär ei ületa 2019. aastal 4,1 %, mis vastab iga-aastasele struktuursele kohandusele 0,5 % SKPst. Rakendada tervishoiusüsteemi kulutõhususe suurendamise meetmed ja töötada tervishoius välja tulemuslikum tööjõustrateegia.

               2.Tugevdada aktiveerimis- ja oskuste täiendamise meetmeid, sh kvaliteedile orienteeritud koolitus ja personaalsed teenused ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele, rakendades eelkõige pikaajaliste töötute tegevuskava. Edendada naiste tööhõivet, laiendades ennekõike taskukohase hinnaga ja kvaliteetse lastehoiuteenuse pakkumist. Parandada hariduse kvaliteeti ja kaasavust, sh suurendades alates varasest lapsepõlvest roma laste osalemist tavahariduses.

               3.Suurendada riigihangetes kvaliteedi- ja olelusringi maksumuse kriteeriumide kasutamist. Võidelda korruptsiooniga, sh tagades kehtivate õigusaktide täitmise ning suurendades politsei- ja prokuratuuritasandil vastutust. Parandada kohtusüsteemi tulemuslikkust, kaitstes eelkõige kohtunike ametisse nimetamise sõltumatust. Vähendada riikliku teadusuuringute süsteemi killustatust ja stimuleerida äriinnovatsiooni, sh väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)

                        COM(2018) 424 final.

                     (3)

                        P8_TA(2018)0077 ja P8_TA(2018)0078.

                     (4)

                        SWD(2018) 223 final.

                     (5)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Valitsemissektori esmased netokulud saadakse, kui valitsemissektori kogukuludest arvatakse maha intressikulud, liidu programmidele tehtavad kulutused, mis korvatakse täielikult liidu fondide tuludest, ja kaalutlusõigusevälised muudatused töötuskindlustushüvitise kuludes. Valitsemissektori rahastatud kapitali kogumahutused põhivarasse on jaotatud 4 aasta peale. Kaalutlusõigusel põhinevad tulumeetmed või õigusaktide kohane tulude suurendamine arvatakse sisse. Ühekordsed tulu- ja kulumeetmed arvatakse välja.

                     (8)

                        COM(2016) 820 final

                     (9)

                        Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2,


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,23.5.2018
            COM(2018) 405 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Saksamaa 2018. aasta riiklikku reformikavaja esitatakse nõukogu arvamus Saksamaa 2018. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Saksamaa 2018. aasta riiklikku reformikava

                  ja esitatakse nõukogu arvamus Saksamaa 2018. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 5 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta,
                  2
                eriti selle artikli 6 lõiget 1,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust
                  3
               ,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone
                  4
               ,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)22. novembril 2017 võttis komisjon vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2018) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. Euroopa Ülemkogu kiitis 22. märtsil 2018 heaks iga-aastases majanduskasvu analüüsis esitatud prioriteedid. 22. novembril 2017 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles nimetati Saksamaad ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal päeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta, mille Euroopa Ülemkogu kiitis heaks 22. märtsil 2018. Nõukogu võttis soovituse euroala majanduspoliitika kohta („euroala soovitus“) vastu 14. mail 2018.

               (2)Kuna Saksamaa rahaühik on euro ning majandus- ja rahaliidu riikide majandused on üksteisega tihedalt seotud, peaks Saksamaa tagama allpool esitatud soovitustes 1 ja 2 kajastuva euroala majanduspoliitilise soovituse täieliku ja õigeaegse täitmise.

               (3)2018. aasta aruanne Saksamaa kohta
                  5
                avaldati 7. märtsil 2018. Selles hinnati Saksamaa edusamme nõukogu poolt 11. juulil 2017 vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud soovituste järelmeetmete võtmisel ja strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi, mille tulemused avaldati samuti 7. märtsil 2018
                  6
               . Komisjon järeldab oma analüüsi põhjal, et Saksamaal esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige avaldab püsivalt suur jooksevkonto ülejääk piiriülest mõju ning annab tunnistust sellest, et investeeringud on võrreldes säästudega tagasihoidlikud nii era- kui ka avalikus sektoris. Ülejääk, mis on peamiselt ELi-väliste riikidega, on alates 2016. aastast pisut vähenenud ja peaks tänu sisenõudluse suurenemisele järgmistel aastatel järk-järgult vähenema, kuid jääb prognoosiperioodil siiski rekordiliselt kõrgele tasemele. Kuigi sisenõudluse osakaal majanduskasvus praegu suureneb, jääb nii tarbimise kui ka investeeringute osakaal SKPs tagasihoidlikuks, hoolimata soodsatest tsüklilistest ja rahastamistingimustest ning vajadusest taristuinvesteeringute järele, milleks on eelarvevõimalused olemas. Kuigi on võetud mitmeid meetmeid avaliku sektori investeeringute edendamiseks, ei ole need suutnud püsivalt suurendada avaliku sektori investeeringute osakaalu SKPs. Edusammud soovituste järgimisel muudes valdkondades on samuti piiratud.

               (4)Saksamaa esitas oma 2018. aasta riikliku reformikava ja 2018. aasta stabiilsusprogrammi 30. aprillil 2018. Selleks et võtta arvesse kõnealuste programmide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (5)Asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi on võetud arvesse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 2014.–2020. aasta programmide koostamisel. Nagu on nähtud ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013
                  7
                artikliga 23, võib komisjon juhul, kui on vaja toetada asjaomaste nõukogu soovituste rakendamist, nõuda, et liikmesriik vaataks läbi oma partnerluslepingu ja asjaomased programmid ning teeks nende muutmise ettepanekud. Komisjon esitas täiendavad üksikasjad kõnealuse sätte kasutamise kohta suunistes selle kohta, kuidas rakendada meetmeid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhususe sidumiseks usaldusväärse majandusjuhtimisega
                  8
               .

               (6)Saksamaa suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning võlareeglit. Valitsuse 2018. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks eelarveülejääk jääma 2018.–2021. aastal 1 % ja 1½ % vahele SKPst. Keskpika perioodi eelarve-eesmärki (struktuurne puudujääk 0,5 % SKPst) täidetakse kogu programmiperioodi kestel endiselt varuga. Stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse järk-järgult vähenema ja jõudma 2021. aastal 53 %ni. Stabiilsusprogramm sisaldab loetelu ja kirjeldusi mitme 2018. aasta märtsi koalitsioonilepingus kavandatud meetme kohta, mis moodustavad ligikaudu 1½ % SKPst aastatel 2018–2021, kuid need on veel vastu võtmata ega sisaldu seetõttu stabiilsusprogrammi prognoosides. Neid eelarveprognoose toetav makromajanduslik stsenaarium, mida ükski sõltumatu asutus ei ole kinnitanud, on usutav
                  9
               . Komisjoni 2018. aasta kevadprognoosi põhjal peaks struktuurne eelarvepositsioon olema 2018. aastal ülejäägis ligikaudu 1,2 % SKPst ja 2019. aastal 1 % SKPst ning seega keskpika perioodi eelarve-eesmärki ületama. Prognoosi põhjal jätkub kindlalt valitsemissektori võla kahanemine. Üldiselt on nõukogu seisukohal, et Saksamaa täidab 2018. ja 2019. aastal prognoosi kohaselt stabiilsuse ja kasvu pakti nõuded. Pidades kinni keskpika perioodi eelarve-eesmärgist on riigil samal ajal veel piisavalt ruumi kasutada eelarve- ja struktuuripoliitikat eelkõige haridusele, teadustegevusele ja innovatsioonile tehtavate avaliku ja erasektori investeeringute püsivaks suurenemiseks.

               (7)Avaliku sektori tegelikud investeeringud suurenesid 2015.–2017. aastal märgatavalt. See suundumus iseloomustab valitsuse jõupingutusi investeerimise hoogustamiseks. Avaliku sektori investeeringud on suurenemas, kuid osakaaluna SKPst on kasv endiselt tagasihoidlik ja märkimisväärne mahajäämus kohalike omavalitsuste tasandil, hinnanguliselt 4 % SKPst, on alles jäänud. Avaliku sektori kapital on osakaaluna SKPst jätkuvalt vähenemas, mis on tingitud negatiivsest netoinvesteerimispositsioonist kohalike omavalitsuste tasandil (ligikaudu 6 miljardit eurot aastas ajavahemikus 2010–2016). Investeeringute mahajäämuse kõrvaldamine kohalike omavalitsuste tasandil eeldab täiendavaid iga-aastasi avaliku sektori investeeringuid 0,3 % SKPst järgmise kümne aasta vältel. Investeeringud osakaaluna valitsemissektori kapitalist ja avaliku sektori investeeringud osakaaluna avaliku sektori kulutustest on alla euroala keskmise. Ametiasutus, mis loodi avaliku sektori investeeringute toetamiseks kohalike omavalitsuste tasandil, alustas tööd 2017. aastal, kuid investeeringute mahajäämuse kõrvaldamiseks on vaja täiendavaid jõupingutusi. Koos soodsa eelarvepositsiooniga viitab olukord sellele, et investeeringuid on võimalik suurendada kõikidel valitsemistasanditel, eelkõige piirkondlikul ja omavalitsuste tasandil.

               (8)Avaliku sektori kulutused haridusele olid 2016. aastal 4,2 % SKPst, mis on alla ELi keskmise ehk 4,7 % SKPst. Kulutused haridusele ja teadustegevusele moodustasid 2016. aastal 9 % SKPst, mis jäi alla riiklikule eesmärgile 10 % SKPst. See vastab hinnanguliselt ligikaudu 33 miljardi euro suurusele investeerimispuudujäägile. Ehkki tegelikud kulutused haridusele on suurenenud, püsib investeeringutes märkimisväärne mahajäämus. Samal ajal tuleb riikliku rahastamise kaudu lahendada mudi probleeme, nagu õpilaste suurenev arv, õpetajate nappus ning alushariduse ja lapsehoiu jätkuv laienemine. Täiendavad kulutused haridusele, teadusuuringutele ja innovatsioonile on Saksamaa potentsiaalse majanduskasvu seisukohast äärmiselt tähtsad.

               (9)Digipööre Saksamaa majanduses edeneb aeglaselt ja riigil tuleb lahendada suuri probleeme. Linna- ja maapiirkondade vahel on selge digilõhe kiire internetiühenduse (järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrgud kiirusega kuni 30 Mbit) kättesaadavuses (maapiirkondade puhul vaid 54 %). Saksamaa on jäänud maha ülisuure läbilaskevõimega lairibaühenduse (> 100 Mbit) kasutuselevõtus. Vaid väike osa (7,3 %) Saksamaa pindalast on kaetud kõrgjõudlusega kiudoptiliste juurdepääsuvõrkudega, samal ajal kui ELi keskmine on 26,8 %. Selle asemel on turgu valitseva ettevõtja eelistatav tehnoloogiline lahendus jätkuvalt olemasolevate vaskkaablivõrkude ajakohastamine (vektoreerimine). Paljud teenused tuginevad ülikiirele ühendusele ja 2017. aastal leidis 25,3 % Saksamaa ettevõtjatest, et nende internetiühendus on tegelike ärivajaduste rahuldamiseks liiga aeglane. Sellise ühenduse puudumine pärsib investeerimist, eriti VKEde puhul, kellest suur osa paikneb maa- või linnalähedastes piirkondades. Digitaalsete avaliku sektori teenuste ja e-tervise teenuste pakkumine jääb samuti tublisti allapoole ELi keskmist.

               (10)Ettevõtete teadus- ja arendustegevuse investeeringud on suurenemas ja Saksamaa peaks varsti saavutama strateegia „Euroopa 2020“ raames talle seatud teadus- ja arendustegevuse intensiivsuse eesmärgi. Investeeringud on aga üha enam koondunud suurtesse äriühingutesse ning kesktaseme ja kõrgtehnoloogilisse tootmisse, samal ajal kui VKEde osakaal aina väheneb. Ettevõtluse arendamiseks, eelkõige riskikapitali investeeringute soodustamiseks erasektoris on võetud mitmesuguseid meetmeid. Saksamaa riskikapitali turg on aga vähem arenenud kui teiste rahvusvaheliste innovatsiooniliidrite oma.

               (11)Hoolimata mõningatest viimaste aastate edusammudest on Saksamaa maksusüsteem jätkuvalt ebatõhus, kuna see on keerukas ja moonutab otsuste tegemist näiteks investeerimise, rahastamise ja tööturul osalemise valdkonnas. Tulude suurendamiseks paneb Saksamaa üsna suurt rõhku otsestele maksudele, mistõttu on võimalik moonutavat otsest maksustamist vähendada või asendada vähem moonutavate maksudega kinnisvaralt, pärandilt ja tarbimiselt. Palgatulult võetavate maksude ja sotsiaalmaksete tase oli 2015. aastal ELis kuuendal kohal. Piirkonniti erinevad kapitalikulud ja keskmine tegelik äriühingu tulumaksu määr on ELi kõrgeimate seas (riigi koondnäitaja on 28,2 % võrreldes ELi keskmisega 20,9 %). Äriühingu tulumaksu, kohaliku ettevõtlusmaksu ja solidaarsusmaksu koosmõju muudab äriühingu maksustamise süsteemi keerukaks, suurendab maksude haldamise kulusid ning moonutab investeerimise taset piirkonniti. Lisaks mõjutab äriühingu tulumaks rahastamisotsuseid, mis kalduvad laenuraha kasuks. See kallutatus on ELis seitsmendal kohal. Kapitalikulude vähendamine võib aidata hoogustada erainvesteeringuid ja toetada suhteliselt vähearenenud riskikapitaliturgu. Peale selle on kahjumi ülekandmist reguleerivad sätted jätkuvalt üsna ranged, piirates ülekandmise mahtu 60 %ga aastasest maksustatavast tulust.

               (12)Saksamaa õigusaktid on ikka veel äärmiselt piiravad, eriti seoses äriteenuste, reguleeritud kutsealade ja haldusformaalsustega. Peamised piirangud käsitlevad muu hulgas äriühingu õiguslikku vormi ja osalust. Äriteenuste peamiste valdkondade, nagu õigusteenuste, raamatupidamisteenuste ning arhitekti- ja inseneriteenuste uuenemise määr on alla ELi keskmise, samal ajal kui tegevuse koguülejäägi osatähtsus on neis valdkondades üle keskmise, mis viitab väiksemale konkurentsisurvele. Kuna teenused toimivad vahesisenditena, suurendab nende vähem piirav reguleerimine tootlikkust järgmise etapi teenusemahukates tööstusharudes.

               (13)Saksamaa tööturunäitajad on olnud väga tugevad. Töötus langes 2017. aasta neljandas kvartalis rekordiliselt madalale 3,6 % tasemele ja tööhõive tõusis 79,8 %ni. Noorte töötuse tase (6,7 % 2017. aastal) on üks ELi madalamaid. Saksamaal on üha suurem puudus oskustööjõust, samal ajal kui teatavate elanikkonna rühmade tööjõupotentsiaal on alakasutatud. Osalise tööajaga töötavate inimeste, eeskätt naiste ja rändetaustaga inimeste ning hoolduskohustusi täitvate isikute osakaal on üks ELi suurimaid. Naiste puhul on peamisteks põhjusteks tööaja pikendamist pärssivad tegurid ning lapsehoiu ja pikapäevarühma võimaluste vähesus. Pikemat tööaega takistavad ka spetsiifilised maksueeskirjad, eelkõige leibkondade teiste palgasaajate ja madalapalgaliste töötajate puhul, ning 450 euro suuruse palga ülemmääraga minitöökohtade põhjustatud seotuse efekt. Madalapalgaliste töötajate, suuremalt osalt naiste maksukiil on Saksamaal üks suurimaid. Osalise tööajaga töötavate naiste suure osakaaluga kaasneb üks ELi suurimaid soolisi ebavõrdsusi osaajaga tööhõives (37,5 % võrreldes ELi keskmisega 23,1 %). See suurendab Saksamaa äärmiselt laia soolist palgalõhet.

               (14)Hoolimata töötuse rekordiliselt madalast tasemest ja vabade töökohtade kõrgest määrast oli nominaalpalga kasv 2017. aastal tagasihoidlik (2,4 %). See suhteliselt tagasihoidlik määr on osaliselt tingitud tootlikkuse aeglasest kasvust teenustesektoris, kollektiivläbirääkimiste piiratud ulatusest mõnes sektoris ja struktuurse tööpuuduse vähenemisest. Reageerimine inflatsiooni kiirenemisele jäi nõrgaks, nii et reaalpalkade tõus kahanes 1,8 %lt 2016. aastal 0,7 %le 2017. aastal. Alates 2018. aasta algusest peetud kollektiivläbirääkimised võivad palgatõusu teataval määral kiirendada ja selles valdkonnas toimuvad sündmused väärivad jälgimist. Madalapalgaliste osakaal on jätkuvalt suur ja alumistes detsiilides on töötundide arvul kasvuruumi. Suurenev sisseränne ei takistanud palgatõusu madalapalgalistes segmentides. Üldise miinimumpalga kehtestamine 2015. aastal ja selle tõstmine 2017. aastal suurendas sissetulekuid tulude jaotuse madalamas osas. Lisaks sissetulekute kasvatamisele tegelevad sotsiaalpartnerid palgaläbirääkimiste praeguses voorus tööaja paindlikkuse teemaga.

               (15)Saksamaal on üldiselt tugev sotsiaalkaitse süsteem. Kogu rahvastiku suhtelise vaesuse määr tõusis aastatel 2005–2015 siiski stabiilselt (16,7 %) enne teatavat langust 2016. aastal. Sissetulekute ebavõrdsus oli hakanud vähenema juba 2015. aastal, nii et sissetulekukvintiilide suhte kordaja vähenes tagasihoidlikul määral tänu vaesemate leibkondade sissetulekute suurenemisele. Palgavaesuse hiljutine vähenemine 2016. aastal oli samuti tagasihoidlik ja tõi kasu ainult meestele.

               (16)Saksamaa võiks soodustada vanemaealiste töötajate seotust tööturuga, mis aitaks suurendada vanaduspõlve sissetulekuid, parandada potentsiaalseid majandustulemusi, kohaneda pingelise olukorraga tööturul ja vähendada vajadust ettevaatussäästude järele vanemas eas. Ohud riigi rahanduse jätkusuutlikkusele on praegu väikesed, mis on valdavalt tingitud suhteliselt suurest esmasest eelarveülejäägist. Siiski peaks 2018. aasta rahvastiku vananemise aruande kohaselt olema Saksamaa pensionikulude kasv kuni aastani 2070 üks ELi kiireimaid. Vaesusrisk vanaduspõlves (üle 65 eluaasta) oli 2016. aastal 17,6 % ehk üle ELi keskmise (14,7 %). Kohustusliku esimese samba pensionide piisavuse edasine vähenemine suurendab vaesuse ohtu vanas eas, eeskätt madalapalgaliste, mittestandardsete töölepingutega isikute ja karjäärikatkestustega inimeste puhul. Sooline pensionilõhe on üks suurimaid liidus. Kuigi tööhõive määr 60–64aastaste töötajate seas oli üks ELi kõrgeimaid (58,4 % 2017. aastal), oli 65–69aastaste tööhõive määr liikmesriikide keskmises kolmandikus (16,1 %).

               (17)Sotsiaalmajanduslik taust on haridustulemuste ja tööturule integreerumise puhul jätkuvalt määrav. Loodusteadustes tähendab see 2015. aasta rahvusvahelise õpilaste hindamise uuringu andmetel kolmele õpiaastale vastavat õpitulemuste erinevust kõige alumise ja kõige ülemise sotsiaalse kvartiili vahel. Riiklikud andmed kinnitavad sisulist korrelatsiooni ka põhihariduse puhul. Eelkõige on probleeme rändetaustaga õpilastel. Saksamaal sündinud õpilastega võrreldes on neil palju suurem tõenäosus omandada põhioskused puudulikult ning varakult koolist lahkuda või kõrgkoolist välja langeda. Samuti ei kasutata täiel määral ära rändetaustaga inimeste tööturupotentsiaali. 2017. aastal oli tööhõive määr kolmandate riikide (20–64aastaste) kodanike seas üle 27 protsendipunkti madalam kui Saksamaa kodanike seas. (Naissoost kolmandate riikide kodanike seas oli mahajäämus ligi 33 protsendipunkti.) Tööturu edasise toimimise muudab keerukaks asjaolu, et täiskasvanuõppe tase on allpool ELi keskmist ning kujutab endast jätkuvalt eriti suurt probleemi 7,5 miljoni madala kvalifikatsiooniga täiskasvanu puhul, kellel puudub elementaarne lugemis- ja kirjutamisoskus.

               (18)Komisjon on Euroopa poolaasta (2018) raames Saksamaa majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2018. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2018. aasta stabiilsusprogrammi ja 2018. aasta riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Saksamaale esitatud soovituste järelmeetmeid. Arvesse ei ole võetud mitte üksnes nende asjakohasust Saksamaa eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka nende vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist.

               (19)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2018. aasta stabiilsusprogrammiga tutvunud ja on arvamusel,
                  10
                et Saksamaa täidab eelduste kohaselt stabiilsuse ja kasvu pakti nõuded.

               (20)Nõukogu on komisjoni põhjalikust analüüsist ja kõnealusest hindamisest lähtudes riikliku reformikava ja stabiilsusprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel antud nõukogu soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1 ja 2,

               SOOVITAB Saksamaal võtta 2018. ja 2019. aastal järgmisi meetmeid.

               1.Pidades kinni keskpika perioodi eelarve-eesmärgist, kasutada eelarve- ja struktuuripoliitikat eelkõige haridusele, teadustegevusele ja innovatsioonile tehtavate avaliku ja erasektori investeeringute püsivaks suurenemiseks kõigil valitsemistasanditel, eelkõige piirkondlikul ja omavalitsuste tasandil. Kiirendada jõupingutusi üleriigilise ülisuure läbilaskevõimega lairibataristu kasutuselevõtuks. Parandada maksusüsteemi tõhusust ja investeerimissõbralikkust. Tugevdada konkurentsi äriteenuste sektoris ja reguleeritud kutsealadel.

               2.Vähendada pikemat tööaega pärssivaid tegureid, nagu suur maksukiil, eelkõige madalapalgaliste töötajate ja leibkondade teiste palgasaajate puhul. Võtta meetmeid pikema tööelu soodustamiseks. Luua kiiremat palgakasvu soodustavad tingimused, võttes seejuures arvesse sotsiaalpartnerite rolli. Parandada ebasoodsas olukorras olevate rühmade haridustulemusi ja oskuste taset.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)

                        ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

                     (3)

                        COM(2018) 405 final.

                     (4)

                        P8_TA(2018)0077 ja P8_TA(2018)0078.

                     (5)

                        SWD(2018) 204 final.

                     (6)

                        COM(2018) 120 final.

                     (7)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).

                     (8)

                        COM(2014) 494 final.

                     (9)

                        Vastavalt liiduvalitsuse majandusprognooside määrusele (Vorausschätzungsverordnung), mille majandus- ja energeetikaministeerium võttis vastu rahandusministeeriumi heakskiidul ja mis jõustub 2018. aasta juulis, on ühise majandusprognoosi projektirühm (Gemeinschaftsdiagnose) määratud sõltumatuks organiks, kes vastutab eelarvekavade ja stabiilsusprogrammide aluseks olevate majandusprognooside hindamise eest majandusprognooside seaduse (Vorausschätzungsgesetz) tähenduses.

                     (10)

                        Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,23.5.2018
            COM(2018) 406 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Eesti 2018. aasta riiklikku reformikavaja esitatakse nõukogu arvamus Eesti 2018. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Eesti 2018. aasta riiklikku reformikava

                  ja esitatakse nõukogu arvamus Eesti 2018. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 5 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust
                  2
               ,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone
                  3
               ,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)22. novembril 2017 võttis komisjon vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2018) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. Euroopa Ülemkogu kiitis 22. märtsil 2018 heaks iga-aastases majanduskasvu analüüsis esitatud prioriteedid. 22. novembril 2017 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles Eestit ei nimetatud ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal päeval võttis komisjon vastu soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta, mille Euroopa Ülemkogu kiitis heaks 22. märtsil 2018. Nõukogu võttis soovituse euroala majanduspoliitika kohta („euroala soovitus“) vastu 14. mail 2018.

               (2)Kuna Eesti rahaühik on euro ning majandus- ja rahaliidu riigid on üksteisega tihedalt seotud, peaks Eesti tagama euroala majanduspoliitika soovituse täieliku ja õigeaegse täitmise, nagu on kajastatud allpool esitatud soovitustes, eelkõige soovituses 1.

               (3)2018. aasta aruanne Eesti kohta
                  4
                avaldati 7. märtsil 2018. Selles hinnati Eesti edusamme nõukogu poolt 11. juulil 2017 vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud soovituste järelmeetmete võtmisel ja strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. Komisjon järeldab oma analüüsi põhjal, et Eestis ei esine makromajanduslikku tasakaalustamatust.

               (4)Eesti esitas 26. aprillil 2018 oma 2018. aasta riikliku reformikava ja 2018. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (5)Asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi on võetud arvesse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 2014.–2020. aasta programmide koostamisel. Nagu on nähtud ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013
                  5
                artikliga 23, võib komisjon juhul, kui on vaja toetada asjaomaste nõukogu soovituste rakendamist, nõuda, et liikmesriik vaataks läbi oma partnerluslepingu ja asjaomased programmid ning teeks nende muutmise ettepanekud. Komisjon esitas täiendavad üksikasjad kõnealuse sätte kasutamise kohta suunistes selle kohta, kuidas rakendada meetmeid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhususe sidumiseks usaldusväärse majandusjuhtimisega
                  6
               .

               (6)Eesti suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa. Valitsuse kavade kohaselt jõuab valitsemissektori eelarve 2017. aasta puudujäägist 0,3 % SKPst 2018. aastal ülejääki 0,2 % SKPst ja 2019. aastal 0,5 % SKPst ning seejärel liigub eelarvetasakaalu suunas. Keskpika perioodi eelarve-eesmärk on struktuurne puudujääk 0,5 % SKPst. 2018. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks ümberarvutatud
                  7
                struktuurne eelarvepuudujääk olema 2018. aastal 0,8 % SKPst ja 2019. aastal 0,4 % SKPst ning ka järgnevatel aastatel peaks struktuurne eelarvepositsioon peaks olema kerges puudujäägis. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks jääma 2018. ja 2019. aastal alla 9 % SKPst ning vähenema 2022. aastaks 5,3 %-le. Kõnealuste eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on optimistlik. Tulueelduste negatiivsed riskid on peamiselt seotud mõne meetmega, mis ei ole piisavalt täpselt kindlaks määratud ja mis mõjutab kogu programmiperioodi.

               (7)2018. aastal soovitatakse Eestil keskpika perioodi eelarve-eesmärgist kinni pidada. Selleks ei tohi valitsemissektori esmaste netokulude
                  8
                nominaalne kasvumäär ületada 6,1 %, mis vastab struktuurse eelarvepositsiooni lubatud halvenemisele 0,2 % SKPst. Komisjoni 2018. aasta kevadprognoosi kohaselt on oht, et 2018. aastal kaldutakse sellest nõudest mõnevõrra kõrvale. Võttes arvesse, et Eesti prognoositav SKP lõhe on 2019. aastal 2,7 % ja prognoositav SKP kasv jääb allapoole hinnangulist potentsiaalset kasvumäära, ei tohiks valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär 2019. aastal ületada 4,1 %, mis vastab struktuursele kohandusele 0,6 % SKPst, mis tuleneb stabiilsuse ja kasvu pakti raames kohaldatava maatriksi kohasest nõudest. Komisjoni 2018. aasta kevadprognoosi kohaselt ja eeldusel, et poliitikat ei muudeta, on oht, et 2019. aastal ning 2018. ja 2019. aasta kokkuvõttes kaldutakse sellest nõudest mõnevõrra kõrvale. Üldiselt on nõukogu seisukohal, et Eesti peab olema valmis võtma 2018. ja 2019. aastal nõude täitmiseks täiendavaid meetmeid.

               (8)Piisavama sotsiaalse turvavõrgu tagamine koos paremate teenuste osutamisega on Eestis jätkuvalt suureks väljakutseks. Eesti kulutab sotsiaalkaitsele vähem (ligikaudu 16 % SKPst) kui teised Euroopa Liidu liikmesriigid keskmiselt (ligikaudu 28 % SKPst). Sotsiaalsiirete mõju vaesuse vähendamisel on paranemas, kuid on endiselt nõrk ja alla Euroopa Liidu keskmist. Suhtelise vaesuse määr on Eestis jätkuvalt kõrge, eelkõige puuetega inimeste, tööta leibkondade ja eakate puhul, eriti kui inimesed elavad üksi. Sissetulekute ebavõrdsus (5,6 % 2016. aastal) on hoolimata hiljutistest edusammudest Euroopa Liidu keskmisest (5,2 % 2016. aastal) endiselt suurem. On võetud meetmeid suurtele peredele piisavate perehüvitiste tagamiseks, mis on veelgi vähendanud suhtelist vaesust laste hulgas. Toimetulekutoetuse taset suurendati, lisades stiimuleid tööle naasmiseks. Väikest pensioni saavatele ja üksi elavatele inimestele 115 euro suuruse hüvitise maksmine oli esimene samm väga kõrge suhtelise vaesuse määra vähendamiseks selle elanikkonnarühma puhul. Suhtelise vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse lõhe puudega ja puudeta inimeste vahel (20,9 % 2016. aastal) oli samuti suurem kui Euroopa Liidu keskmine (10,1 %). Pikaajalise hoolduse teenuste rahastamine ei vasta vananeva elanikkonna vajadustele. Käimasoleva haldusreformi mõju kvaliteetsete teenuste pakkumisele ilmneb hiljem.

               (9)Sooline palgalõhe on endiselt üks Euroopa Liidu suuremaid (25,3 %), kuigi see on vähenemas. Vanemapuhkuste ja -hüvitiste süsteemi hiljutiste muudatustega edendatakse töö ja eraelu tasakaalu. Need muudatused peaksid andma naistele stiimuli varasemaks tööle naasmiseks ning seeläbi aitama vähendada soolist palgalõhet Eestis. Muudatused rakendatakse aastatel 2018–2020. Praegu on arutlusel ettepanek vanemapuhkuse reformi teise etapi kohta. Selle raames ja laiemas perspektiivis on oluline jätkata koostööd sotsiaalpartneritega ja tugevdada nende suutlikkust väga väikse osalemismäära tingimustes. Soolise võrdõiguslikkuse seaduse muudatusi, mille eesmärk on parandada palkade läbipaistvust, ei ole veel vastu võetud ning nende vastuvõtmise korral kohaldatakse neid üksnes avaliku sektori asutuste suhtes. Sooliste palgaerinevuste analüüsi vahendit ei suudeta välja töötada enne 2019. aastat.

               (10)Eesti tootlikkuse aeglane kasv on seotud tagasihoidlike tulemustega teadusuuringute, tehnoloogia ja innovatsiooni valdkonnas. Võttes arvesse, et vähem kui 0,5 % Eesti ettevõtetest tegeles 2016. aastal teadustegevusega, on ettevõtjate teadus- ja arendustegevuse intensiivsus ainult 0,7 % SKPst – pool ELi keskmisest 1,3 %. Mitmed innovatsiooni mõõtmise näitajad (nt väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, kes loovad uusi tooteid ja protsesse või tegelevad ettevõttesisese innovatsiooniga) on viimastel aastatel märkimisväärselt halvenenud. Kuigi on mõned kõrge lisandväärtusega ja teadmistepõhised majandusvaldkonnad, on teadus- ja arendustegevuse intensiivsus, teaduse ja ettevõtluse vahelised sidemed ning ettevõtete innovatsiooni- ja tehnoloogiline suutlikkus endiselt tagasihoidlikud. Avaliku sektori kulutused teadusele, tehnoloogiale ja innovatsioonile on traditsiooniliselt olnud Euroopa Liidu keskmisest suuremad. Siiski tekitab probleeme asjaolu, et avaliku sektori teadusuuringute prioriteedid ei ole piisava selgusega kindlaks määratud. Eesti on võtnud mitmeid meetmeid majanduses teadusuuringute ja innovatsiooni edendamiseks, kuid väljakutseks on maksimeerida nende mõju.

               (11)Komisjon on Euroopa poolaasta (2018) raames Eesti majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2018. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2018. aasta stabiilsusprogrammi ja 2018. aasta riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Eestile esitatud soovituste järelmeetmeid. Arvesse ei ole võetud mitte üksnes nende asjakohasust Eesti eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka nende vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist.

               (12)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2018. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus
                  9
                kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1.

               SOOVITAB Eestil võtta 2018. ja 2019. aastal järgmisi meetmeid:

               1.Tagada, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär ei ületa 2019. aastal 4,1 %, mis vastab iga-aastasele struktuursele kohandusele 0,6 % SKPst. Parandada sotsiaalse turvavõrgu piisavust, eelkõige eakate ja puudega inimeste jaoks. Võtta meetmeid soolise palgalõhe vähendamiseks, sealhulgas erasektoris palkade läbipaistvuse suurendamise kaudu.

               2.Edendada teadustegevust ja innovatsiooni, eelkõige nähes ette tõhusad stiimulid innovatsioonibaasi laiendamiseks.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)

                        COM(2018) 406 final.

                     (3)

                        P8_TA(2018)0077 ja P8_TA(2018)0078.

                     (4)

                        SWD(2018) 205 final.

                     (5)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Tsükliliselt kohandatud eelarvepositsioon, milles ei ole arvesse võetud ühekordseid ja ajutisi meetmeid ning mille komisjon on ümber arvutanud ühiselt kokku lepitud metoodika kohaselt.

                     (8)

                        Valitsemissektori esmased netokulud saadakse, kui valitsemissektori kogukuludest arvatakse maha intressikulud, liidu programmidele tehtavad kulutused, mis kaetakse täielikult liidu fondide tuludest, ja kaalutlusõigusevälised muudatused töötuskindlustushüvitise kuludes. Valitsemissektori rahastatud kapitali kogumahutused põhivarasse on jaotatud 4 aasta peale. Kaalutlusõigusel põhinevad tulumeetmed või õigusaktide kohane tulude suurendamine arvatakse sisse. Ühekordsed tulu- ja kulumeetmed arvatakse välja.

                     (9)

                        Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,23.5.2018
            COM(2018) 417 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Malta 2018. aasta riiklikku reformikavaja esitatakse nõukogu arvamus Malta 2018. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Malta 2018. aasta riiklikku reformikava

                  ja esitatakse nõukogu arvamus Malta 2018. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 5 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust
                  2
               ,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone
                  3
               ,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)22. novembril 2017 võttis komisjon vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2018) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. Euroopa Ülemkogu kiitis 22. märtsil 2018 heaks iga-aastases majanduskasvu analüüsis esitatud prioriteedid. 22. novembril 2017 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles Maltat ei nimetatud ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal päeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta, mille Euroopa Ülemkogu kiitis heaks 22. märtsil 2018. Nõukogu võttis soovituse euroala majanduspoliitika kohta („euroala soovitus“) vastu 14. mail 2018.

               (2)Kuna Malta rahaühik on euro ning majandus- ja rahaliidu riikide majandused on üksteisega tihedalt seotud, peaks Malta tagama allpool esitatud soovitustes ja eriti soovituses 1 kajastuva euroala majanduspoliitilise soovituse täieliku ja õigeaegse täitmise. 2018. aasta aruanne Malta kohta
                  4
                avaldati 7. märtsil 2018. Selles hinnati Malta edusamme nõukogu poolt 11. juulil 2017 vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud soovituste järelmeetmete võtmisel ja strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel.

               (3)Malta esitas oma 2018. aasta riikliku reformikava ja 2018. aasta stabiilsusprogrammi 13. aprillil 2018. Selleks et võtta arvesse nende kahe programmi omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (4)Asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi on võetud arvesse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 2014.–2020. aasta programmide koostamisel. Nagu on nähtud ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013
                  5
                artikliga 23, võib komisjon juhul, kui on vaja toetada asjaomaste nõukogu soovituste rakendamist, nõuda, et liikmesriik vaataks läbi oma partnerluslepingu ja asjaomased programmid ning teeks nende muutmise ettepanekud. Komisjon esitas täiendavad üksikasjad kõnealuse sätte kasutamise kohta suunistes selle kohta, kuidas rakendada meetmeid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhususe sidumiseks usaldusväärse majandusjuhtimisega
                  6
               .

               (5)Malta suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa. Oma 2018. aasta stabiilsusprogrammi kavatseb valitsus hoida nominaalse eelarvepositsiooni 2018.–2021. aastal ülejäägis. Keskpika perioodi eelarve-eesmärki, milleks on tasakaalus eelarvepositsioon, täidetakse kogu programmiperioodi kestel endiselt varuga. Stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse jääma alla aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse 60 % SKPst, langedes järk-järgult 2017. aasta 50,8 %-lt SKPst 2021. aastal umbes 36 %-le. Nende eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on ajavahemikul 2018–2019 usutav ja ajavahemikul 2020–2021 optimistlik. Komisjoni 2018. aasta kevadprognoosi põhjal prognoositakse struktuurse eelarvepositsiooni ülejäägiks 2018. aastal 0,6 % SKPst ja 2019. aastal 1,1 % SKPst, mis ületab keskpika perioodi eelarve-eesmärki. Üldiselt on nõukogu prognooside põhjal seisukohal, et Malta täidab 2018. ja 2019. aastal stabiilsuse ja kasvu pakti nõuded. Samal ajal tuleks lühikeses ja keskpikas perspektiivis hoolikalt jälgida kulude kasvu, võttes ennekõike arvesse võimalikke tulevasi ohte tulude stabiilsusele.

               (6)Nagu märgiti 2018. aasta euroala käsitlevas soovituses, on ettevõtjate vahelise konkurentsi moonutamise ärahoidmiseks, maksumaksjate õiglaseks kohtlemiseks ja riigi rahanduse kaitsmiseks oluline võidelda agressiivse maksuplaneerimise strateegiate vastu. Kuna maksumaksjate agressiivse maksuplaneerimise strateegiatel on välismõju teistele liikmesriikidele, on lisaks liidu õigusele vaja riikide poliitika kooskõlastamist. Kuna Maltal asuvate ettevõtete poolt välismaale (st ELi residentidelt kolmandate riikide residentidele) makstavatelt dividendidelt, intressidelt ja litsentsitasudelt makse kinni ei peeta, võib see viia olukorrani, et sellised maksed jäävad üldse maksustamata, kui neid ei maksustata ka vastuvõtvas riigis. Malta uus tingliku intressi mahaarvamise süsteem aitab küll vähendada võlakohustuste omakapitalile eelistamist, kuid ebapiisavad kuritarvitusevastased eeskirjad koostoimes suhteliselt kõrge määra ja aktsiapõhise korraga võivad luua võimalused maksudest kõrvalehoidumiseks. Ettevõtted võivad maksustamise vältimise eesmärgil kasutada teatavaid Malta ja teiste ELi vaheliste kahepoolsete maksulepete sätteid kombineerituna Malta maksusüsteemiga, mille kohaselt Malta residendist äriühing, mille asukoht ei ole Malta, kuulub maksustamisele nende tulude alusel, mis on tekkinud kohapeal või Maltale üle kantud (source and remittance basis). Komisjon võtab arvesse Malta pühendumust võitlusele agressiivne maksuplaneerimise vastu. Hiljutiste teabevahetuste põhjal jätkab komisjon konstruktiivset dialoogi, et võidelda maksumaksjate agressiivse maksuplaneerimise strateegiatega.

               (7)Maltal on jätkuvalt probleemiks riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus. See on täielikult tingitud elanikkonna vananemisega seotud kulude, näiteks tervishoiu- ja pikaajalise hoolduse kulude ning pensionikulude mõjust eelarvele. Pensionisüsteemi ees seisab kahetine probleem: tagada ühelt poolt jätkusuutlikkus ja teiselt poolt piisav pensionisissetulek. Pensionikulude pikaajalise jätkusuutlikkuse väljavaated on paranenud, peamiselt tänu sellele, et Malta pikaajalist kasvupotentsiaali on hinnatud positiivsemaks. Siiski mõjutasid 2016. aasta eelarvega kehtestatud meetmed pensionisüsteemi pikaajalist jätkusuutlikkust ainult piiratud määral ja seega on see endiselt tõsine probleem. Hoolimata võetud meetmetest pensionite piisavuse parandamiseks on sooline pensionilõhe endiselt suur. Tervishoiusüsteemi toimivus on paranenud ja ooteajad lühenenud. Ent endiselt on probleeme haiglate vahenditega ja ravitegevuse ümbersuunamisega esmatasandi tervishoidu. Esmatasandi tervishoiuteenuste osutamise institutsioonilise raamistiku tõttu on surve all nii haiglad kui ka erakorraline meditsiiniabi. Haiglaravi ja esmatasandi arstiabi ei ole hästi kooskõlastatud ning esmaabi kasutatakse endiselt ebatõhusalt. Endiselt on problemaatiline innovatiivsete ravimite kättesaadavus, seda ka eelarve seisukohast. Pikaajalise hoolduse valdkonnas käivitati algatusi suureneva nõudluse rahuldamiseks, nagu stiimulid kogukonnapõhisele ja koduhooldusele.

               (8)Teatavat edu on saavutatud piiriülese koostöö parandamisel. Ent tundub, et Malta finantsteenuste ametil ei ole endiselt piisavalt töötajaid ja jätkuvalt on probleeme tema suutlikkusega teha järelevalvet ulatusliku piiriülese finantssüsteemi üle, eriti segmendis, mis ei tegele pangandusega. Ehkki teenustesektor, eriti internetipõhiste hasartmängude sektor on andnud märkimisväärse panuse riigi jõulisesse majanduskasvu, võib see seada ohtu finantssüsteemi tervikluse ja nõuda tugevat rahapesuvastast raamistikku. Malta võttis hiljuti üle neljanda rahapesuvastase direktiivi, mille rakendamise tulemuslikkust ei ole veel hinnatud. Pärast direktiivi ülevõtmist siseriiklikku õigusesse esitasid Malta ametiasutused lisaks sellele hiljuti integreeritud strateegia võitluseks rahapesu ja terrorismi rahastamise vastu. Muude meetmete hulgas on loomisel riiklik rahapesu ja terrorismi rahastamise vastu võitlemise komitee, kuhu kuuluvad valituse ja muude asjaomaste riiklike ametiasutuste esindajad. Ent endiselt püsivad probleemid hiljuti vastu võetud õigusraamistiku nõuetekohasel rakendamisel ja tulemuslikul jõustamisel.

               (9)Jõulise majanduskasvu ning naiste tööhõivet ja töötajate oskuste täiendamist soodustavate reformide varal on Malta tööturu väljavaated veelgi paranenud. Ent endiselt on problemaatiline suur sooline erinevus tööhõives ning vanemate kui 30aastaste naiste ja puuetega inimeste madal tööturul osalemise määr. Isapuhkus ja vanemapuhkus on endiselt suhteliselt kesisel tasemel, ent see on oluline sooliselt tasakaalus hoolduskohustuste ja töötavate naiste suurema toetamise seisukohast. Tööjõupuudus suureneb ja oskuste nõudlusele mittevastavus püsib. Märkimisväärsel osal Malta tööjõust on endiselt madal kvalifikatsioon ning samal ajal suureneb tööjõu ja oskuste nappusega toimetulekul sõltuvus välistööjõust. Eelduste kohaselt jätkuvad tööturu, oskuste ja sotsiaalse kaasatuse vallas praegu rakendatavad poliitilised algatused, ent need peavad tuginema tulemuspõhisele kontrollile ja hindamisele.

               (10)Madala haridustasemega noorte osakaal (2017. aastal 18,6 % ) on endiselt ELi kõrgeim ja näitaja ei ole võrreldes eelneva aastaga paranenud. Samuti on Maltal suurim madala haridustasemega puuetega isikute määr: nende osakaal on 50 %, kaks korda kõrgem kui ELi keskmine. Lisaks sellele mõjutab õpiväljundeid tugevalt sotsiaal-majanduslik taust, kooli liik ja puudestaatus. Loodusteadustes on vahe kõige nõrgemate ja kõige paremate tulemustega koolide vahel üks suuremaid ELis ning võrdub 1,5-kordse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni keskmisega. Matemaatikas, loodusteadustes ja lugemises madala õpeedukusega õpilaste osakaal on ELis suuruselt neljas. Puudub terviklik strateegia, millega parandada hariduse kvaliteeti ning vähendada sotsiaalsete gruppide ja erinevat liiki koolide õpitulemuste ebavõrdsust.

               (11)Jõuline majanduskasv on suurendanud survet taristule ja loodusvaradele. Eriti tõsised probleemid taristu ja pikaajalise jätkusuutlikkusega on maanteetranspordisektoris. Investeeringud tõkestavad ebapiisav transporditaristu ja üha sagenevad liiklusummikud. Sõidukite arvu suurenemine ja tihenev liiklus tingib kasvuhoonegaaside heite suurenemise ja mõjutab negatiivselt õhu kvaliteeti. Samuti võib see mõjutada negatiivselt turismi, mis on üks Malta majanduse olulisi alustalasid. Seega käib vajadus tegeleda taristu puudujääkidega käsikäes vajadusega puhta transpordi lahenduste järele. 2016. aastal võttis Malta vastu riikliku transpordistrateegia kuni aastani 2050 ja transpordi rakendusliku üldkava kuni aastani 2025. Samuti teatas ta 700 miljoni euro suuruse eelarvega projektist teedevõrgu nüüdisajastamiseks. Eelduste kohaselt vähendavad need meetmed üheskoos liiklusummikute majanduskulusid vähem kui 20 %. Üha aktiivsemaks muutuv majandustegevus võib suurendada taristu olemasolevate kitsaskohtade probleemsust ja panna keskkonnaressursid veelgi suurema surve alla. Lisaks sellele ei seata kavades selget eesmärki seoses transpordi põhjustatud kasvuhoonegaaside heite vähendamisega ja selles ei pakuta lisaks viieaastasele läbivaatamistsüklile välja teatatud meetmete tulemuslikku järelevalvesüsteemi. Seega on oluline seada eesmärgid ja rakendada meetmed seoses liiklusummikute ja transpordi põhjustatud kasvuhoonegaaside heite olulise vähendamisega 2025. aastaks, nähes ette edusammude korrapärase järelevalve.

               (12)Riigi suurusest ja saarelisusest tulenevad probleemid muudavad vajaduse minna üle ulatuslikumale ringmajandusele eriti keerukaks. Nutikad investeeringud võivad aidata vähendada saare habrastele loodusressurssidele langevat survet. Näiteks kui jätta unarusse raskused ehitus- ja lammutusjäätmete kõrvaldamisel, võib see vähendada keskkonna kvaliteeti ja riigi atraktiivsust turismisihtkohana. Ehkki Malta ökoinnovatsiooni alased tulemused on püsinud kõige madalamate hulga (Ökoinnovatsiooni indeksi kohaselt oli ta langenud 2013. aasta 18. kohalt 2016. aastaks 26. kohale), on tal potentsiaal kaasata investeeringuid uuenduslike lahenduste loomiseks või kasutuselevõtuks ehitustööstuse ressursi- ja energiatõhususe suurendamiseks, samuti jäätme- ja reoveekäitluse parandamiseks. Ennekõike tuleb parandada jäätmekäitlust ning sellega paralleelselt investeerida ehitus- ja lammutusjäätmete ringlussevõtukohtadesse, samuti rakendada kontrollmeetmeid, et vältida ehitus- ja lammutusjäätmete ebaseaduslikku mahapanekut või merre uputamist.

               (13)Kohtusüsteemil on endiselt probleeme tõhususega ning selleks et tagada hea ettevõtluskeskkond, on vaja rangemat õigus- ja institutsioonilist raamistikku korruptsioonivastaseks võitluseks. Korruptsioonivastase raamistiku puudused võivad mõjutada negatiivselt ettevõtluskeskkonda ja investeeringuid. Malta poolt korruptsioonivastases võitluses tehtavate jõupingutuste tulemuslikkust tuleb suurendada, eriti seoses korruptsioonijuhtumite uurimise ja nende eest süüdistuste esitamisega. Selleks et säilitada Malta maine ja atraktiivsus rahvusvaheliste investeeringute sihtriigina, on ülioluline parandada juhtimisraamistikku.

               (14)Komisjon on Euroopa poolaasta (2018) raames Malta majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2018. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2018. aasta stabiilsusprogrammi ja 2018. aasta riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Maltale esitatud soovituste järelmeetmeid. Arvesse ei ole võetud mitte üksnes nende asjakohasust Malta eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka nende vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist.

               (15)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2018. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja on arvamusel, et Malta täidab eelduste kohaselt stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid.

               SOOVITAB Maltal võtta 2018. ja 2019. aastal järgmisi meetmeid:

               1.Tugevdada üldist juhtimisraamistikku, tõhustades riiklikku järelevalvet Maltal litsentsitud rahvusvahelise orientatsiooniga finantsettevõtjate üle, tagades rahapesuvastase raamistiku tulemusliku rakendamise ja andes täiendavat hoogu korruptsioonivastasele võitlusele.

               2.Tagada tervishoiu- ja pensionisüsteemi jätkusuutlikkus, sealhulgas tõstes seaduslikku pensioniiga ja piirates ennetähtaegselt pensionile jäämist.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)

                        COM(2018) 417 final.

                     (3)

                        P8_TA(2018)0077 ja P8_TA(2018)0078.

                     (4)

                        SWD(2018) 216 final.

                     (5)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,23.5.2018
            COM(2018) 413 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Läti 2018. aasta riiklikku reformikavaja esitatakse nõukogu arvamus Läti 2018. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Läti 2018. aasta riiklikku reformikava

                  ja esitatakse nõukogu arvamus Läti 2018. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 5 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust
                  2
               ,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone
                  3
               ,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)22. novembril 2017 võttis komisjon vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2018) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. Euroopa Ülemkogu kiitis 22. märtsil 2018 heaks iga-aastases majanduskasvu analüüsis esitatud prioriteedid. 22. novembril 2017 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles Lätit ei nimetatud ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal päeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta, mille Euroopa Ülemkogu kiitis heaks 22. märtsil 2018. Nõukogu võttis soovituse euroala majanduspoliitika kohta („euroala soovitus“) vastu 14. mail 2018.

               (2)Kuna Läti rahaühik on euro ning majandus- ja rahaliidu riikide majandused on üksteisega tihedalt seotud, peaks Läti tagama allpool esitatud soovitustes ja eelkõige soovitustes 1 ja 2 kajastuva euroala majanduspoliitilise soovituse täieliku ja õigeaegse täitmise.

               (3)2018. aasta aruanne Läti kohta
                  4
                avaldati 7. märtsil 2018. Selles hinnati Läti edusamme nõukogu poolt 11. juulil 2017 vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud soovituste järelmeetmete võtmisel ja strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel.

               (4)Läti esitas 11. aprillil 2018 oma 2018. aasta riikliku reformikava ja 16. aprillil oma 2018. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste programmide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (5)Asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi on võetud arvesse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 2014.–2020. aasta programmide koostamisel. Nagu on nähtud ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013
                  5
                artikliga 23, võib komisjon juhul, kui on vaja toetada asjaomaste nõukogu soovituste rakendamist, nõuda, et liikmesriik vaataks läbi oma partnerluslepingu ja asjaomased programmid ning teeks nende muutmise ettepanekud. Komisjon esitas täiendavad üksikasjad kõnealuse sätte kasutamise kohta suunistes selle kohta, kuidas rakendada meetmeid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhususe sidumiseks usaldusväärse majandusjuhtimisega
                  6
               .

               (6)Läti suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa. Oma 2018. aasta stabiilsusprogrammis on valitsus ette näinud, et nominaalne eelarvepositsioon halveneb ning puudujääk, mis 2017. aastal oli 0,5 % SKPst , suureneb 2018. ja 2019. aastal 0.9 %-ni SKPst, ent 2020. ja 2021. see väheneb ja jõuab 0,4 %-ni SKPst. See areng on kooskõlas keskpika perioodi eelarve-eesmärgiga, milleks on struktuurne eelarvepuudujääk 1 % SKPst, ja lubatud kõrvalekalletega, mis põhinevad pensionireformil ja tervishoiusektori struktuurireformi klauslil. Ümberarvutatud struktuurse eelarvepositsiooni puudujääk peaks prognoosi kohaselt suurenema: 2017. aastal oli see -1,2 % SKPst, 2018. aastal peaks see jõudma -1,7 %-ni SKPst ning 2019. aastal vähenema -1,5 %-ni SKPst. 2018. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt väheneb valitsemissektori võla suhe SKPsse 40,1 %-lt SKPst 2017. aastal 36 %-le SKPst 2021. aastal. Programmi prognoosid SKP kasvu kohta näivad võrreldes komisjoni prognoosiga 2018. aastaks silmatorkavalt optimistlikud ja 2019. aastaks usutavad. Eelarvepositsiooni ohustavad riskid näitavad langustendentsi – selle põhjuseks on maksukuulekuse parandamise meetmete tootluse optimistlik prognoos.

               (7)11. juulil 2017 esitas nõukogu Lätile soovituse saavutada 2018. aastal oma keskpika perioodi eelarve-eesmärk, võttes arvesse lubatud ajutisi kõrvalekaldeid, mis on seotud süsteemse pensionireformi ja struktuurireformide rakendamisega. Selleks ei tohi valitsemissektori esmaste netokulude
                  7
                nominaalne kasvumäär 2018. aastal ületada 6,0 %, mis vastab struktuurse eelarvepositsiooni lubatud halvenemisele 0,3 % SKPst. Komisjoni 2018. aasta kevadprognoosi kohaselt on 2018. aastal oht kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgist oluliselt kõrvale. Tänu 2017. aasta oodatust parematele tulemustele võib selline oht olla 2018. aastal siiski väiksem. Samal ajal osutab usutavusvahend komisjoni 2018. aasta kevadprognoosi põhjal suurele ebakindlusele Läti SKP lõhe hinnangus, mis on tehtud ühiselt kokku lepitud metoodikat järgides. Kui need osutavad tõeseks, käsitletakse neid tegureid 2018. aasta järelhindamises 2019. aasta kevadel.

               (8)2019. aastal peaks Läti saavutama oma keskpika perioodi eelarve-eesmärgi, arvestades talle 2017.–2019. aastaks lubatud ajutist kõrvalekallet, mis on seotud struktuurireformi rakendamisega tervishoiusektoris. Selleks ei tohi valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär 2019. aastal ületada 4,3 %, mis vastab struktuurse eelarvepositsiooni nõutud paranemisele 0,4 % SKPst. Komisjoni 2018. aasta kevadprognoosi kohaselt on oht, et 2019. aastal ning 2018. ja 2019. aasta kokkuvõttes kaldutakse sellest nõudest oluliselt kõrvale. Üldiselt on nõukogu seisukohal, et 2018. aastal tuleks võtta stabiilsuse ja kasvu pakti nõuete täitmiseks vajalikke meetmeid.

               (9)Sissetulekud jaotuvad Lätis ebavõrdselt. Kõige rikkama 20 % ja kõige vaesema 20 % hulka kuuluvate leibkondade sissetulekute suhe oli 2017. aastal 6,3, mis oli üks ELi kõrgemaid näitajaid. Maksusoodustuste süsteemi kaudu ei jaotata sissetulekuid piisavalt ümber. Läti maksusüsteem on põhjalikult läbi vaadatud ja üksikisiku tulumaksu astmelisust suurendatud, ent madalapalgaliste maksukiil on endiselt suhteliselt suur ega innusta inimesi ametlikke töösuhteid sõlmima. Maksureform on olnud piiratud, sest eesmärki nihutada maksukoormus allikatele, mis ei pärsi nii tugevalt majanduskasvu, ja poliitilist eesmärki suurendada maksutulu osa SKPs, ei ole piisavalt saavutatud. Maksutulu vähene osa SKPs piirab avalike teenuste jätkusuutlikuks osutamiseks ja sotsiaalseks kaasamiseks vajalikke ressursse. Võrreldes teiste ELi riikidega, kasutatakse omandi- ja kapitalimaksude tulupotentsiaali liiga vähe. Ehkki maksudest kõrvalehoidumise vastases võitluses on tehtud mõningaid edusamme, valmistab maksukuulekus endiselt tõsiseid probleeme.

               (10)Sotsiaalse turvavõrgu nõrkusi kajastab vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate inimeste suur osakaal ning see osutab vajadusele lahendada miinimumsissetuleku, pensionide ja puuetega inimeste kaasamisega seotud probleemid. Puuetega inimeste ja eakate vaesuse määr on viimastel aastatel tõusnud ning püsib Euroopa kõrgeimate hulgas. 2014. aastal välja kuulutatud miinimumsissetulekutaseme reformi ei ole rakendatud ning see avaldab negatiivset mõju kõige vaesematele leibkondadele. Sotsiaalabi piisavus on suurenenud vaid vähesel määral ja püsib endiselt madal. Vanaduspensioni miinimummäära ei ole 2006. aastast saadik tõstetud. Väga halbades tingimustes elavate inimeste osakaal on üks Euroopa suurimaid ja sotsiaaleluruumide pakkumine napp.

               (11)Tööturu olukord on negatiivse demograafilise arengu ja väljarände tõttu pingestumas. Tööhõive suurenemist pärsib üha enam tööjõu vähenev pakkumine ning tööhõivevõimalused on eri piirkondade ja oskuste eri tasemete lõikes erinevad. Kutsehariduse ja -koolituse õppekavade reform, mille eesmärk on viia haridus vastavusse tänapäeva oskusvajadustega, on edenenud, aga selle täielikuks rakendamiseks ning nii esma- kui ka jätkukutseõppes ja -koolituses osalevate inimeste arvu suurendamiseks tuleb teha veel täiendavaid jõupingutusi. Sotsiaalpartnerite ja ettevõtjate osalusel on hakatud rakendama uut, töökohal toimuva väljaõppe kava. Paraku on selle kava alusel registreerunud vaid väike arv õppureid. Täiskasvanuõppes osalemine on vaid veidi suurenenud ja töötute osalemine aktiivsetes tööturumeetmetes on väiksem kui enamikus teistes liikmesriikides. Väheste oskustega isikute suure töötuse kontekstis tekitab selline olukord muret. Laiemas kontekstis on oluline suurendada sotsiaalpartnerite suutlikkust, et soodustada nende osalust.

               (12)Reforme on ellu viidud tervishoiusüsteemis. Tervishoiu suurem rahastamine peaks aitama vähendada mõningaid juurdepääsupiiranguid, mis on seotud teenuste pakkumise aastaste piirangute ja pikkade ootejärjekordadega. Tervishoiuteenuste riiklik rahastamine püsib paraku ikka veel tunduvalt allpool ELi keskmist ja tõhususe suurendamise meetmed, nagu tõhusad ennetusmeetmed, haiglasektori ühtlustamine, esmatasandi arstiabi parandamine ja kvaliteedijuhtimine, tuleb alles rakendada. Tervisenäitajad on võrdlemisi kehvad ja kõik inimesed ei pääse tervishoiuteenustele aegsasti juurde. Levinud komme, mille kohaselt patsiendid tasuvad tervishoiuteenuste eest sageli omast taskust, ja teenuste jagunemine kahte kategooriasse („täisteenused“ ja „miinimumteenused“) võib mõne rühma juurdepääsu nendele teenustele piirata ja viia negatiivsete tervisenäitajate sagenemiseni.

               (13)Ettevõtluskeskkonda kahjustavad reguleerimise kvaliteedi puudujäägid ning avaliku halduse vähene tõhusus ja tulemuslikkus. 2016. aastal esitles valitsus ulatuslikku reformikava õhema ja professionaalsema avaliku sektori saavutamiseks, püüdes parandada tõhusust töötajate arvu vähendamise ja tugifunktsioonide tsentraliseerimise teel ning tugevdada samal ajal töö tasustamist tulemuste järgi ja suurendada läbipaistvust. See kava piirdub aga üksnes keskvalitsustasandiga, hoolimata asjaolust, et tõhusust saaks olulisel määral suurendada ka kohalike omavalitsuste tasandil. Riigile kuuluvaid ettevõtteid, mis moodustavad märkimisväärse osa majandusest, koordineeritakse valitsuse tasandil. Keskvalitsusele kuuluvad ettevõtted on hõlmatud äriühingu üldjuhtimise tsentraliseeritud raamistikuga, ent sadamate ja kohalikele omavalitsustele kuuluvate ettevõtete kohta see ei kehti.

               (14)Läti ettevõtluskeskkonda pärsib endiselt korruptsioon ning huvide konfliktide ennetamine püsib jäik ja formalistlik. Rikkumisest teatajate kaitset käsitlevate õigusaktide vastuvõtmise viibimine kahjustab avaliku halduse usaldusväärsust ja tõhusust. Maksejõuetusmenetluse reguleerimist on viimastel aastatel oluliselt tugevdatud ja kuritarvitamise võimalusi seega vähendatud. Kohtute nõukogu on siiski soovitanud tegeleda maksejõuetussüsteemis varasemate rikkumissüüdistuste uurimisega ja vaadata teatavad juhtumid uuesti läbi. Ta on ka soovitanud parandada kohtunike kvalifikatsiooni hindamist ja vaadata läbi olemasolevad distsiplinaarmeetmed.

               (15)Mitteresidentidest kliente teenindavatel Läti pankadel on suurem oht olla kaasatud rahapesuga seotud tehingutesse. See tekitab probleeme riigi finantssüsteemi usaldusväärsusele, võib kahjustada selle mainet ning mõjutada negatiivselt investeeringuid ja majanduskasvu. Rahapesuvastast raamistikku on hiljuti tugevdatud, ent olukorra kestlikuks parandamiseks on tarvis teha järjepidevaid jõupingutusi. Läti võttis hiljuti vastu seaduse, mille eesmärk on Läti finantssektorit rahapesu eest kaitsta ja rahapesu ohtu tunduvalt piirata. Selle peamised elemendid on finantseerimis- ja õiguskaitseasutuste vahelise teabevahetuse süvendamine ning varifirmadega toimuvate tehingute piiramine. Kõnealuse seaduse mõju ja tagajärgi on tarvis jälgida.

               (16)Komisjon on Euroopa poolaasta (2018) raames Läti majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2018. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2018. aasta stabiilsusprogrammi ja 2018. aasta riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Lätile esitatud soovituste järelmeetmeid. Arvesse ei ole võetud mitte üksnes nende asjakohasust Läti eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka nende vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist.

               (17)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2018. aasta stabiilsusprogrammiga tutvunud ja tema arvamus
                  8
                kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1,

               SOOVITAB Lätil võtta 2018. ja 2019. aastal järgmisi meetmeid.

               1.Saavutada 2019. aastal keskpika perioodi eelarve-eesmärk, võttes arvesse struktuurireformide rakendamiseks ajutise kõrvalekaldumisega lubatud paindlikkust. Vähendada madalapalgaliste maksustamist, nihutades maksukoormuse muudele allikatele, eelkõige kapitalile ja omandile, ja parandades maksukuulekust.

               2.Parandada miinimumsissetuleku toetuse, minimaalse vanaduspensioni ja puuetega inimeste sissetulekutoetuse piisavust. Suurendada kutsehariduse ja -õppe süsteemi vastavust tööturu vajadustele ning soodustada väheste oskustega töötajate ja tööotsijate oskuste täiendamist. Parandada tervishoiuteenuste kättesaadavust, kvaliteeti ja kulutasuvust.

               3.Suurendada avaliku sektori tõhusust, eelkõige seoses kohalike omavalitsuste ja riigile kuuluvate ettevõtetega. Tugevdada avaliku halduse aruandluskohustust, kaitstes rikkumisest teatajaid, ennetades huvide konfliktide teket ja võttes järelmeetmeid pärast seda, kui on selgunud praegu toimuva varasemate maksejõuetusmenetluste läbivaatamise tulemused.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)

                        COM(2018) 413 final.

                     (3)

                        P8_TA(2018)0077 ja P8_TA(2018)0078.

                     (4)

                        SWD(2018) 212 final.

                     (5)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Valitsemissektori esmased netokulud saadakse, kui valitsemissektori kogukuludest arvatakse maha intressikulud, liidu programmidele tehtavad kulutused, mis korvatakse täielikult liidu fondide tuludest, ja kaalutlusõigusevälised muudatused töötuskindlustushüvitise kuludes. Valitsemissektori rahastatud kapitali kogumahutused põhivarasse on jaotatud 4 aasta peale. Kaalutlusõigusel põhinevad tulumeetmed või õigusaktide kohane tulude suurendamine arvatakse sisse. Ühekordsed tulu- ja kulumeetmed arvatakse välja.

                     (8)

                        Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.