title: KOMISJONI SOOVITUS, taastuvenergiaprojektidele loa andmise menetluste kiirendamise ja energiaostulepingute lihtsama sõlmimise kohta

text:
               KOMISJONI SOOVITUS,

               18.5.2022,

               taastuvenergiaprojektidele loa andmise menetluste kiirendamise ja energiaostulepingute lihtsama sõlmimise kohta

               EUROOPA KOMISJON,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 292,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Taastuvenergial on keskne roll puhtale energiale üleminekus, mis on vajalik selleks, et saavutada Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärgid, muuta energia taskukohaseks ning vähendada liidu sõltuvust fossiilkütustest ja energiaimpordist.

               (2)Liidu kodanikud saavad taastuvenergiast kasu mitut moodi: see aitab toime tulla kliimamuutustega, aitab kaitsta keskkonda, suurendab majanduskasvu ja loob uusi töökohti, toetab liidu juhtpositsiooni tehnoloogia valdkonnas ja tööstuses ning suurendab liidu majanduse vastupanuvõimet.

               (3)Üle 75 % kasvuhoonegaaside koguheitest liidus pärineb energeetikasektorist. Selleks et liit saavutaks 2030. aastaks seatud taastuvenergiaeesmärgi ja eesmärgi vähendada kasvuhoonegaaside heidet vähemalt 55 % kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1119,
                  1
                on ülioluline kiirendada energiatootmist taastuvenergia tootmise rajatiste arendamise ja kasutuselevõtu kaudu.

               (4)Kõrgete energiahindade probleemi kõrvaldamiseks on hädavajalik kiiresti suurendada taastuvenergia osakaalu. Taastuvenergia vähenenud püsikulud ja nullilähedased muutuvkulud tähendavad, et taastuvenergiaga seotud kulud on olnud stabiilsemad ja väiksemad kui fossiilkütustega seotud kulud. Taastuvate energiaallikate kiirem kasutuselevõtt vähendab liidu sõltuvust peamiselt imporditud fossiilkütustest.

               (5)Nagu märgitud teatises „REPowerEU: Euroopa ühismeede taskukohasema, kindlama ja kestlikuma energiavarustuse tagamiseks“ (edaspidi „teatis „REPowerEU““),
                  2
                on taastuvenergia kasutuse kiire suurendamine põhiviis, kuidas vähendada liidu sõltuvust fossiilkütustest ja järk-järgult loobuda Venemaa gaasi tarbimisest. Selle saavutamiseks vajalikud meetmed sisalduvadki kavas „REPowerEU“, nagu ka Euroopa poolaasta algatuses, mille raames esitatakse soovitused eri liikmesriikide oludele kohandatud loamenetluse kohta.

               (6)Teatises „REPowerEU“ kuulutati välja ka vesinikusektori edendamise algatus, millega nähakse ette taastuvallikatest toodetud vesiniku kohta 2030. aastaks seatud eesmärkide kahekordistamine, et vähendada liidu sõltuvust fossiilkütuste impordist. Taastuvallikatest kümne miljoni tonni vesiniku tootmiseks vajab liit 2030. aastaks täiendavalt 80 GW taastuvenergiavõimsust.

               (7)Taastuvenergiaprojektid tuleb põhimõtteliselt heaks kiita, et nendega kavandatud tegevust oleks võimalik ellu viia. Loamenetlused aitavad tagada projektide ohutuse ja turvalisuse. Samas on selliste menetluste keerukus, mitmekesisus ja ülemäära pikk kestus põhilised asjaolud, mis takistavad taastuvenergia kiiret vajalikku kasutuselevõttu ning liidu energiasüsteemi muutumist taskukohasemaks, turvalisemaks ja säästvamaks.

               (8)Viivitused projektilubade menetlemisel seavad ohtu energia- ja kliimaeesmärkide saavutamise õigel ajal ning suurendavad selleks vajalike projektide kulusid. Viivituste tõttu võib olla tulemuseks ka dünaamilise innovatsiooni seisukohast vähem tõhusate taastuvenergiarajatiste paigaldamine.

               (9)Need takistavad asjaolud toodi juba välja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2001/77/EÜ,
                  3
                mille kohaselt peavad liikmesriigid hindama loamenetlusi, et vähendada regulatiiv- ja muid takistusi elektri tootmisele taastuvallikatest. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2009/28/EÜ
                  4
                kehtestati nõuded, et lihtsustada haldusmenetlusi taastuvenergia arendajate jaoks. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/2001
                  5
                karmistati neid nõudeid veelgi. Kõikide liikmesriikide jaoks on esmatähtis need nõuded täielikult ja kõige kiiremas korras üle võtta ning seeläbi märkimisväärselt lühendada haldusmenetluste kestust.

               (10)Komisjon toetab liikmesriike tehnilise toe instrumendi
                  6
                kaudu, pakkudes kohandatud tehnilist oskusteavet reformide, sealhulgas selliste kavandamiseks ja rakendamiseks, millega ühtlustatakse taastuvenergiaprojektide heakskiitmise ja neile loa andmise menetluste raamistikku, ning soodustades ettevõtjate sõlmitavate taastuvenergia ostu lepingute kasutamist. See tehniline tugi hõlmab näiteks haldussuutlikkuse suurendamist, õigusraamistike ühtlustamist ja asjakohaste parimate tavade jagamist.

               (11)Direktiiviga (EL) 2018/2001 loamenetlusele ette nähtud tähtaegade kohaldamine ei piira liidu keskkonnaõigusest tulenevate kohustuste täitmist, kohtulikku edasikaebamist, õiguskaitsevahendeid ega muid kohtumenetlusi ning alternatiivseid vaidluste lahendamise mehhanisme, sh kaebemenetlusi, kohtuvälist edasikaebamist ja õiguskaitsevahendeid, ning neid tähtaegu võib pikendada selliste menetluste kestuse võrra.

               (12)Paljudes liikmesriikides takistab taastuvenergiaprojektide rakendamist suuresti ka üldsuse toetuse puudumine. Selle probleemi lahendamiseks tuleks taastuvenergiaprojektide arendamise kõigis etappides – alates poliitika väljatöötamisest kuni ruumilise planeerimiseni ja projektide arendamiseni – võtta arvesse kodanike ja ühiskonna sidusrühmade vajadusi ja seisukohti ning soodustada häid tavasid, kuidas tagada rajatiste mitmesuguse mõju õiglane jaotumine kohaliku elanikkonna hulgas.

               (13)Enamik taastuvenergiaprojektidele ja nendega seotud võrgutaristule loa andmise takistustest ning nende kõrvaldamise head tavad on välja selgitatud liikmesriigi tasandil.

               (14)Haldustakistused puutuvad üha enam asjasse, kuna muud takistused on kahanenud, nt tehnoloogiakulud on viimase kümne aasta jooksul järsult vähenenud ja rahastamisprobleemid on leevenenud tänu kulude vähenemisele ja üha arvukamatele ettevõtjate sõlmitavatele taastuvenergia ostu lepingutele.

               (15)Käesolevas soovituses käsitletakse neid probleeme ja kutsutakse üles leidma lahendusi kehtiva õigusraamistiku piires. See ei piira liidu õiguse kohaldamist, eelkõige energeetika ja keskkonna valdkonnas, ega sellest tulenevate kohustuste täitmist. Samuti ei piira see liidu konkurentsieeskirjade, eelkõige Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 101, 102 ja 106 kohaldamist ega komisjoni otsustustava liidu konkurentsieeskirjade täitmise tagamisel.

               (16)Koos käesoleva soovitusega on vastu võetud seadusandlik ettepanek muuta ja karmistada direktiivi (EL) 2018/2001 sätteid, mis on seotud haldusmenetlustega. Kuna taastuvenergiaprojektide ellurakendamist on hädasti vaja kiirendada, peaksid liikmesriigid kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 muutmise ettepaneku artikliga 15b (lubade andmise kohta) hakkama võimalikult kiiresti välja selgitama sobivaid maismaa- ja merealasid ning ette valmistama taastuvenergia tootmiseks eriti sobivate alade planeeringuid.

               (17)Mereruumi planeerimine on põhivahend, mille abil määrata kindlaks tulevased taastuvenergia kasutuselevõtu piirkonnad ning soodustada mereruumi mitmeotstarbelist kasutamist, sealhulgas merekeskkonna säilitamist ja kaitsmist. Mereruumi planeerimise direktiivi
                  7
                kohaselt peavad liikmesriigid võtma oma riikliku mereruumi planeeringu vastu 31. märtsiks 2021. Komisjon kutsub liikmesriike, kes ei ole mereruumi planeerimise direktiivi veel täielikult rakendanud, üles koostama ja vastu võtma oma riikliku kava
                  8
               .

               (18)Loamenetlustest tulenevad takistused võivad mõjutada ka kliimaneutraalsuse saavutamiseks vajalike innovaatiliste CO2 heite vähendamise tehnoloogia lahenduste tulevast kasutuselevõttu. Reguleeritud testimiskeskkondade loomine, st selliste innovaatiliste tehnoloogialahenduste, toodete, teenuste või lähenemisviiside katsetamine tegelikus keskkonnas, mis ei ole täielikult kooskõlas kehtiva õigus- ja reguleeriva raamistikuga, võiks toetada innovatsiooni ja lihtsustada reguleeriva keskkonna hilisemat kohandamist vastavalt neile.

               (19)Taastuvenergia kasutuselevõttu aitab kiirendada selliste taastuvenergiaprojektide arendamine, mida osaliselt või täielikult rahastatakse ettevõtjate sõlmitavate ostulepingute kaudu. Ettevõtjate sõlmitavad ostulepingud on otseselt kasulikud ka lõpptarbijatele, sest muu hulgas tagavad need konkurentsivõimelise ja prognoositava energiahinna ning edendavad liidu ettevõtjate sotsiaalset vastutust.

               (20)Vaatamata sellele, et viimase viie aasta jooksul on ettevõtjate sõlmitud ostulepingute arv üha suurenenud, moodustab ettevõtjatest ostjate poolt otse rahastatavate taastuvenergiaprojektide osakaal vaid 15–20 % aastasest turumahust. Samuti kasutavad ettevõtjate sõlmitavaid ostulepinguid põhiliselt üksnes teatavad liikmesriigid, seda tehakse elektri kui energiakandja puhul ja neid kasutavad suured rahvusvahelised tarbijatele suunatud ettevõtjad.

               (21)Koos käesoleva soovitusega teeb komisjon energia- ja tööstusgeograafia labori
                  9
                (EIGL) kaudu kättesaadavaks digitaalselt konsolideeritud andmekogumid mitmesuguste erinevate asjakohaste energia- ja keskkonnategurite kohta, et aidata liikmesriikidel uute taastuvenergiaprojektide kiireks kasutuselevõtuks kindlaks määrata taastuvenergia tootmiseks eriti sobivad alad. Komisjon kavatseb seda kaardistamisvahendit edasi arendada ning lisada sinna täiendavaid andmekogumeid ja liikmesriikide ruumilise planeerimise digivahendite linke.

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

               MÄÄRATLUS

               (1)Käesoleva soovituse ja sellele lisatud suunise kohaldamisel hõlmavad taastuvenergiaprojektid taastuvenergia (sealhulgas taastuvallikatest toodetud vesiniku) tootmise jaamu, nagu on määratletud taastuvenergia direktiivis, ning nende võrguühendusteks ja toodetud energia salvestamiseks vajalikke seadmeid.

               KIIREMAD JA LÜHEMAD MENETLUSED

               (2)Liikmesriigid peaksid tagama, et taastuvallikatest energiat tootvate jaamade planeerimisel, ehitamisel ja käitamisel, nende ühendamisel elektri-, gaasi- ja soojusvõrguga ning asjaomase võrgu enda ja salvestusseadmete puhul rakendatakse kõige soodsamaid olemasolevaid planeerimis- ja loamenetlusi ning et neid käitised on eeldatavasti ülekaalukalt avalikes ja elanikkonna ohutuse huvides ning et tugevdatakse direktiivi (EL) 2018/2001 haldusmenetlustega seotud sätteid, pidades silmas seadusandliku ettepaneku muutmist ning ilma et see piiraks liidu õiguse kohaldamist.

               (3)Liikmesriigid peaksid kehtestama selgelt kindlaks määratud ja võimalikult lühikesed kiirtähtajad kõigile taastuvenergiaprojektide ehitamiseks ja käitamiseks vajalike lubade saamise etappidele, täpsustades juhud, millal ja missugustel asjaoludel neid tähtaegu võib pikendada. Liikmesriigid peaksid kehtestama siduvad maksimumtähtajad kõikidele asjakohastele keskkonnamõju hindamise menetluse etappidele. Tehisrajatistesse päikeseenergiaseadmete paigaldamise luba tuleks menetleda maksimaalselt kolm kuud.

               (4)Selleks et tagada tõhus kohtumenetlus seoses õiguskaitse kättesaadavusega taastuvenergiaprojektide jaoks, peaksid liikmesriigid kehtestama ajakavad ja konkreetsed menetluseeskirjad.

               (5)Liikmesriigid peaksid kogu haldusliku loataotlus- ja -andmismenetluse jaoks looma üheainsa ühtse taotlusmenetluse. Kui on vaja saada mitu eri luba, sealhulgas seotud võrguprojektide jaoks, tuleks üksteise järel esitatavatele taotlustele eelistada samaaegselt esitatavaid taotlusi.

               (6)Selleks et soodustada innovaatilise tehnoloogia kasutuselevõttu, peaksid liikmesriigid lubama taotlejatel ajakohastada projektide tehnoloogialahenduste kirjeldusi loa taotlemise ja projektide väljaehitamise vahelisel ajal.

               (7)Nende soovituste rakendamisel peaksid liikmesriigid kasutama käesoleva soovituse lisas esitatud suunise I peatüki 2. jaos kirjeldatud tavasid.

               KODANIKE JA KOGUKONNA LIHTSAM OSALEMINE

               (8)Liikmesriigid peaksid soodustama kodanike, kaasa arvatud väikese ja keskmise sissetulekuga leibkondade ning energiakogukondade osalemist taastuvenergiaprojektides ning võtma meetmeid, et soodustada olukorda, kus energiasüsteemi ümberkujundamisest saavad kasu ka kohalikud kogukonnad ja seeläbi suureneb üldsuse heakskiit ja kaasatus.

               (9)Taastuvenergiakogukondade, sealhulgas oma tarbeks toodetud taastuvenergia tarbijate puhul peaksid liikmesriigid rakendama lihtsustatud loamenetlusi, sealhulgas kogukonna omanduses olevate jaamade ühendamiseks võrku, ning vähendama miinimumini tootmise litsentsimise menetlusi ja nõudeid.

               (10)Soovituste rakendamisel peaksid liikmesriigid kasutama käesoleva soovituse lisas esitatud suunise I peatüki 5. jao punktis c ja 6. jao punktis a kirjeldatud tavasid.

               PAREM SISEKOORDINEERIMINE

               (11)Liikmesriigid peaksid tagama pädevate asutuste rollide ja kohustuste ning taastuvenergiaprojektidele loa andmisel kohaldatavate õigusaktide, eeskirjade ja menetluste ühtlustamise ja tõhusa kooskõlastamise riigi, piirkondliku ja kohaliku tasandi vahel.

               (12)Liikmesriigid peaksid looma ühe sellise taastuvenergiaprojektidele loa andmise kontaktpunkti, nagu on nõutud direktiiviga (EL) 2018/2001, kuhu oleks kaasatud üksnes nii palju asutusi, kui palju vaja, ja tagama selle kontaktpunkti võimalikult tõhusa tegevuse, võttes arvesse avaliku sektori vahendeid ning tehnoloogia-, keskkonna- ja õigusalaste eksperditeadmiste koondamisest saadavat kasu.

               (13)Liikmesriigid peaksid kehtestama eeskirjad, mille kohaselt juhul, kui pädev(ad) asutus(ed) ettenähtud tähtaja jooksul ei vasta, kiidetakse taastuvenergiaprojekti taotlus teatavas loamenetlusetapis heaks (ametiasutuse vaikiv nõusolek), välja arvatud juhul, kui neilt nõutakse vastust liidu või siseriiklike õigusaktide alusel.

               (14)Soovituste rakendamisel peaksid liikmesriigid kasutama käesoleva soovituse lisas esitatud suunise I peatüki 3. jaos kirjeldatud tavasid.

               SELGED DIGIMENETLUSED

               (15)Liikmesriigid peaksid edastama taastuvenergiaprojektidele loa taotlejatele selge, täieliku ja läbipaistva teabe kõigi nõuete ja menetlusetappide, sealhulgas kaebemenetluste kohta loamenetluse alguses.

               (16)Liikmesriigid peaksid paberi asemel võtma kasutusele täielikult digitaalsed loamenetlused ja e-sidevahendid. Asjakohane teave, sealhulgas taotlusvormid, keskkonnauuringud ja -andmed ning teave üldsuse osalemise võimaluste ja halduskulude kohta, tuleks projektiarendajatele teha kättesaadavaks keskselt veebipõhises menetlusjuhendis.

               (17)Soovituste rakendamisel peaksid liikmesriigid kasutama käesoleva soovituse lisas esitatud suunise I peatüki 3. jaos kirjeldatud tavasid.

               PIISAVAD INIMRESSURSID JA OSKUSED

               (18)Liikmesriigid peaksid tagama lube välja andvatele ja keskkonnaaspekte hindavatele asutustele piisaval arvul töötajaid, kes vastavad nõuetele ning kellel on vajalikud oskused ja kvalifikatsioon.

               (19)Töötajate oskuste täiendamiseks ja ümberõppeks peaksid liikmesriigid kasutama kättesaadavaid liidu ja riiklikke rahastamisvõimalusi, eelkõige piirkonna ja kohalikul tasandil, ning kaaluma valdkondliku oskuskoostöö liidu loomist, et lahendada lube menetlevate ja keskkonnaaspekte hindavate töötajate oskuste nappuse probleemi.

               (20)Soovituste rakendamisel peaksid liikmesriigid kasutama käesoleva soovituse lisas esitatud suunise I peatüki 4. jaos kirjeldatud tavasid.

               PROJEKTIDE ASUKOHA PAREM KINDLAKSMÄÄRAMINE JA PLANEERIMINE

               (21)Liikmesriigid peaksid kiiresti kindlaks määrama taastuvenergiaprojektide jaoks sobivad maismaa- ja merealad vastavalt oma riiklikule energia- ja kliimakavale ning oma panusele 2030. aasta läbivaadatud taastuvenergiaeesmärgi saavutamisse. Kaardistamise käigus tuleks nimetada taastuvenergia tootmise arendamiseks eriti sobivad selgelt kindlaks määratud piiritletud alad (taastuvenergia tootmiseks eriti sobivad alad), vältides samal ajal nii palju kui võimalik keskkonna seisukohast väärtuslikke alasid ja seades muu hulgas prioriteediks kahjustatud maa, mida põllumajanduses ei kasutata. Selleks innustatakse liikmesriike kasutama energia- ja tööstusgeograafia laboris
                  10
                (EIGL) olemas olevaid ajakohastatud andmekogumeid.

               (22)Liikmesriigid peaksid looma nn kaitsetsoone, kus taastuvenergia tootmist ei ole võimalik arendada, üksnes hädavajalikul määral. Nad peaksid esitama selge ja läbipaistva teabe selliste piirangute kohta, mis on seotud kaugusega hoonetest või militaar- või tsiviillennunduspiirkondadest, ning neid piiranguid põhjendama. Piirangud peaksid olema tõenduspõhised ja tuleks kavandada nii, et need täidaksid seatud eesmärki, ning samal ajal tuleks projektide arendamiseks näha ette võimalikult palju ruumi, võttes arvesse muid ruumilise planeerimise piiranguid.

               (23)Liikmesriigid peaksid ühtlustama taastuvenergiaprojektide keskkonnamõju hindamise nõudeid niivõrd, kuivõrd see on õiguslikult võimalik, kohaldades olemasolevaid tehnilisi suuniseid taastuvenergia kasutuselevõtu ja liidu keskkonnaalaste õigusaktide omavahelise ühitamise kohta ning liites ühismenetluseks keskkonnamõju hindamise ja muud kohaldatavad keskkonnahindamised. Keskkonnamõju hindamise kvaliteedi parandamiseks peaksid liikmesriigid süstemaatiliselt esitama selle kohta ülevaate
                  11
                või muutma selle esitamise kohustuslikuks.

               (24)Liikmesriigid peaksid tagama, et metslindude ja nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ
                  12
                 kohaldamisalasse kuuluvate kaitsealuste liikide isendite tapmine või häirimine ei takista taastuvenergiaprojektide arendamist, ning nõudma, et vajaduse korral lisataks leevendusmeetmed, mille abil tõhusalt vältida tapmist või häirimist nii palju kui võimalik, jälgides nende meetmete tõhusust ning järelevalve käigus saadud teabest lähtudes võttes vajalikke lisameetmeid, et vältida olulist negatiivset mõju asjaomaste liikide populatsioonile. Kui nii käitutakse, siis ei tohiks isendite juhuslikku tapmist või häirimist käsitada tahtlikuna ning seetõttu ei peaks see kuuluma direktiivi 92/43/EMÜ artikli 12 lõike 1 ega Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/147/EÜ
                  13
                artikli 5 kohaldamisalasse.

               (25)Liikmesriigid peaksid üha rohkem kaasama üldsust varakult ruumilisse planeerimisse, soodustama projektide asukohtade mitmeotstarbelist kasutamist ning tagama läbipaistvuse selles osas, kuhu ja kuidas taastuvenergiaprojekte, sealhulgas kohaliku omavalitsuse tasandi väikesemahulisi rajatisi võib ehitada või paigaldada. Liikmesriigid peaksid seadma eesmärgiks, et võrke ja taastuvenergia tootmise võimsusi planeeritakse kooskõlastatult kõikidel tasanditel, sealhulgas piirkondliku koostöö raames.

               (26)Soovituste rakendamisel peaksid liikmesriigid kasutama käesoleva soovituse lisas esitatud suunise I peatüki 5. jaos kirjeldatud tavasid.

               LIHTSAM VÕRGUÜHENDUS

               (27)Liikmesriigid peaksid rakendama pikaajalist võrguplaneerimist ja investeeringuid vastavalt taastuvenergia tootmise võimsuse kavandatud suurendamisele, võttes arvesse tulevast nõudlust ja kliimaneutraalsuse eesmärki.

               (28)Liikmesriigid peaksid kehtestama lihtsustatud menetlused olemasolevate taastuvenergiajaamade ajakohastamiseks, sealhulgas keskkonnamõju hindamise lihtsustatud menetlused, ning võtma vastu lihtsa teatamismenetluse oma võrguühenduste jaoks, kui ei ole oodata olulist negatiivset keskkonna- või sotsiaalset mõju.

               (29)Liikmesriigid peaksid tagama, et süsteemihaldurid i) kohaldavad võrku ühendamise taotluste suhtes läbipaistvat digimenetlust; ii) annavad teavet võrgu võimsuse kohta ja iii) optimeerivad võrgu võimsuse kasutamist, lubades seda kasutada elektrijaamadel, milles on kasutusel mitu üksteist täiendavat tehnoloogiat.

               (30)Liikmesriigid peaksid tagama õiguskindluse, et maagaasitorustikke oleks võimalik hakata kasutama vesiniku jaoks, sätestades selgelt, milliseid lube on vaja, ja tagades varem kehtinud lubade ajutise kehtivuse.

               (31)Soovituste rakendamisel peaksid liikmesriigid kasutama käesoleva soovituse lisas esitatud suunise I peatüki 6. jaos kirjeldatud tavasid.

               INNOVAATILISED PROJEKTID

               (32)Liikmesriike innustatakse looma reguleeritud testimiskeskkondi, et teha sihtotstarbelisi erandeid riigi, piirkonna või kohaliku omavalitsuse õiguslikust või reguleerivast raamistikust innovaatiliste tehnoloogialahenduste, toodete, teenuste või lähenemisviiside jaoks, et kooskõlas liidu õigusaktidega lihtsustada lubade andmist ja seeläbi toetada taastuvenergia, energia salvestamise ja muude CO2 heite vähendamise tehnoloogialahenduste kasutuselevõttu ja süsteemi lõimimist.

               ENERGIAOSTULEPINGUTE LIHTSAM SÕLMIMINE

               (33)Liikmesriigid peaksid kiiresti kõrvaldama kõik põhjendamatud haldustakistused ja turutõkked ettevõtjate sõlmitavatele taastuvenergia ostu lepingutele, eelkõige selleks, et kiirendada taastuvenergia ostu lepingute kasutuselevõttu väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate seas.

               (34)Liikmesriigid peaksid toetuskavade ja päritolutagatiste ettevalmistamisel, nende tähtaegade määramisel ja nende rakendamisel seadma eesmärgiks, et need ühilduksid omavahel, täiendaksid üksteist ja võimaldaksid ettevõtjatel sõlmida taastuvenergia ostu lepinguid.

               (35)Nende soovituste rakendamisel peaksid liikmesriigid kasutama käesoleva soovituse lisas esitatud suunise II peatükis kirjeldatud tavasid.

               JÄRELEVALVE, ARUANDLUS JA LÄBIVAATAMINE

               (36)Liikmesriigid peaksid looma kontaktpunkti, mille ülesanne on korrapäraselt jälgida põhilisi kitsaskohti loamenetluses ja lahendada taastuvenergiaprojektide arendajate probleeme.

               (37)Alates 2023. aasta märtsist peaksid liikmesriigid iga kahe aasta järel esitama komisjonile koos Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1999
                  14
                artikli 17 kohaselt esitatava lõimitud riikliku energia- ja kliimaalase eduaruandega kogu kättesaadava üksikasjaliku teabe käesoleva soovituse rakendamise olukorra kohta.

               (38)Komisjon vaatab käesoleva soovituse rakendamise läbi kaks aastat pärast selle vastuvõtmist ja liikmesriikide esitatud teavet arvesse võttes hindab täiendavate meetmete vajadust.

               Brüssel, 18.5.2022

                     Komisjoni nimel

                     Kadri SIMSON
                     komisjoni liige

                     (1)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1119, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ning muudetakse määruseid (EÜ) nr 401/2009 ja (EL) 2018/1999 (Euroopa kliimamäärus) (ELT L 243, 9.7.2021, lk 1).

                     (2)

                        Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „REPowerEU: Euroopa ühismeede taskukohasema, kindlama ja kestlikuma energiavarustuse tagamiseks“ (COM(2022) 108 final).

                     (3)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. septembri 2001. aasta direktiiv 2001/77/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia kasutamise edendamise kohta elektrienergia siseturul (EÜT L 283, 27.10.2001, lk 33).

                     (4)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 140, 5.6.2009, lk 16).

                     (5)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82).

                     (6)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/240, millega luuakse tehnilise toe instrument.

                     (7)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta direktiiv 2014/89/EL, millega kehtestatakse mereruumi planeerimise raamistik (ELT L 257, 28.8.2014, lk 135–145).

                     (8)

                        Vt komisjoni aruanne mereruumi planeerimise direktiivi rakendamise kohta (COM(2022) 185, 3.5.2022).

                     (9)

                  https://energy-industry-geolab.jrc.ec.europa.eu/

                     (10)

                        https://ec.europa.eu/energy-industry-geography-lab

                     (11)

                        Ülevaade on arvamus keskkonnamõju hindamise aruande vormis esitatava keskkonnateabe ulatuse ja üskikasjalikkuse kohta.

                     (12)

                        Nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7).

                     (13)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (ELT L 20, 26.1.2010, lk 7).

                     (14)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013 (ELT L 328, 21.12.2018, lk 1).


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,22.5.2017
            COM(2017) 516 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Ungari 2017. aasta riiklikku reformikavaja esitatakse nõukogu arvamus Ungari 2017. aasta lähenemisprogrammi kohta

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Ungari 2017. aasta riiklikku reformikava

                  ja esitatakse nõukogu arvamus Ungari 2017. aasta lähenemisprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 9 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust
                  2
               ,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone
                  3
               ,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)16. novembril 2016 võttis komisjon vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi,
                  4
                mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2017) algust. 9.–10. märtsil 2017 kiitis Euroopa Ülemkogu iga-aastases majanduskasvu analüüsis esitatud prioriteedid heaks. 16. novembril 2016 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande
                  5
               , milles ei nimetatud Ungarit ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

               (2)22. veebruaril 2017 avaldati 2017. aasta aruanne Ungari kohta
                  6
               . Selles hinnati Ungari edusamme nõukogu poolt 12. juulil 2016 vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel ja strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel ning varasematel aastatel esitatud soovituste järelmeetmeid.

               (3)2. mail 2017 esitas Ungari oma 2017. aasta riikliku reformikava ja 2017. aasta lähenemisprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (4)Asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi on võetud arvesse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest 2014.–2020. aastal rahastatavates riiklikes programmides. Nagu on nähtud ette kõnealuseid fonde reguleeriva õigusaktiga
                  7
               , võib komisjon liikmesriigilt nõuda, et see vaataks läbi oma asjaomased Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest rahastatavad programmid ja muudaks neid, kui see on vajalik riigipõhiste soovituste rakendamise toetamiseks. Komisjon on esitanud täiendavad suunised nende normide kohaldamiseks
                  8
               .

               (5)Ungari suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning võlareeglit. Oma 2017. aasta lähenemisprogrammis näeb valitsus ette, et valitsemissektori eelarvepuudujääk halveneb 2016. aasta 1,8 %-lt 2017. ja 2018. aastal 2,4 %-le ning seejärel hakkab see järk-järgult paranema ning jõuab 2021. aastaks 1,2 %-le SKPst. Keskpika perioodi eelarve-eesmärgi – struktuurne puudujääk 1,7 % SKPst kuni 2016. aastani ja 1,5 % SKPst alates 2017. aastast – saavutamist prognoositakse 2020. aastaks. Ümberarvutatud
                  9
                struktuursest eelarvepositsioonist ilmneb siiski, et keskpika perioodi eelarve-eesmärki programmi kestuse jooksul saavutada ei suudeta. Lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse järk-järgult vähenema ja langema 2021. aasta lõpuks 61 %-le. Eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on optimistlik ja see kujutab endast ohtu eelarvepuudujäägi eesmärkide saavutamisele.

               (6)2017. aasta lähenemisprogramm osutab sellele, et pagulaste erakorralisel sissevoolul ja julgeolekuga seotud meetmetel on 2016. ja 2017. aastal märkimisväärne mõju eelarvele, ning programmis esitatakse piisavad tõendid täiendavate eelarvekulude ulatuse ja olemuse kohta. Komisjoni hinnangul ulatusid pagulaste erakorralise sissevooluga seotud meetmete tõttu lubatud lisakulud 2015. aastal 0,04 %-ni SKPst ning 2016. aastaks ei ole pagulaste sissevooluga seoses lisakulusid lubatud. 2016. aastaks lubati julgeolekuga seotud meetmeteks lisakulusid 0,04 % ulatuses SKPst. 2017. aastal ei ole pagulaste erakorralise sissevooluga seoses lisakulusid oodata. Samas on julgeolekuga seotud meetmete lisakulud hinnanguliselt 0,14 % SKPst. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõike 1 ja artikli 6 lõike 3 sätted võimaldavad nende lisakuludega arvestada, sest pagulaste sissevool ja suur terrorioht on erakorralised sündmused, nende mõju Ungari riigi rahandusele on märkimisväärne ning jätkusuutlikkust ei seataks ohtu, kui lubataks ajutist kõrvalekaldumist keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast. Seepärast on 2016. aasta keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavat kohandamismäära vähendatud, et julgeolekuga seotud lisakulusid arvesse võtta. 2017. aasta kohta antakse lõplik hinnang, mis arvestab ka lubatud lisakulusid, 2018. aasta kevadel, võttes aluseks Ungari ametiasutuste poolt esitatavad andmed.

               (7)12. juulil 2016 esitas nõukogu Ungarile soovituse liikuda 2017. aastal eelarve kohandamisega vähemalt 0,6 % ulatuses SKPst keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas. Lähtuvalt komisjoni 2017. aasta kevadprognoosist eksisteerib oht kalduda sellest nõudest 2017. aastal märkimisväärselt kõrvale.

               (8)Võttes arvesse eelarveolukorda ja eelkõige riigi võlataset, eeldatakse, et 2018. aastal liigub Ungari veelgi lähemale keskpika perioodi eelarve-eesmärgile, milleks on struktuurne puudujääk 1,5 % SKPst. Stabiilsuse ja kasvu pakti raames kokku lepitud eelarvekohanduste maatriksi kohaselt tähendab selline kohandus, et valitsemissektori esmaste netokulude
                  10
                nominaalne kasvumäär ei tohi 2018. aastal ületada 2,8 %. See vastaks struktuursele kohandusele 1,0 % SKPst. Kui poliitikat ei muudeta, on 2018. aastal oht kalduda sellest nõudest märkimisväärselt kõrvale. Samal ajal prognoositakse, et Ungari täidab 2017. ja 2018. aastal võlareeglit. Üldiselt on nõukogu seisukohal, et Ungari peab olema valmis võtma alates 2017. aastast stabiilsuse ja kasvu pakti nõuete täitmiseks täiendavaid meetmeid. Kuid vastavalt määrusele (EÜ) nr 1466/97 tuleks eelarvekavade ja -tulemuste hindamisel tsüklilisi tingimusi silmas pidades arvesse võtta liikmesriigi eelarvetasakaalu. Nagu on märgitud koos käesolevate riigipõhiste soovitustega avaldatud komisjoni teatises, tuleb 2018. aasta eelarvetulemuste hindamisel eesmärgina nõuetekohaselt arvesse võtta sellise eelarvepoliitika seisundi saavutamist, mis aitab kaasa nii käimasoleva majanduse elavnemise tugevdamisele kui ka Ungari riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tagamisele. Sellega seoses kavatseb komisjon kasutada kohaldatavat kaalutlusruumi, pidades silmas Ungari tsüklilist olukorda.

               (9)Ungari konkurentsivõimet ja potentsiaalset majanduskasvu takistavad erainvesteeringute nappus ja madal tootlikkus. Ettevõtluskeskkonda ja ettevõtlusinvesteeringuid takistavad eelkõige institutsioonilise suutlikkuse ja valitsemistava nõrkused. Õigus- ja maksukeskkonna sagedased muutused koos sidusrühmade vähese kaasatuse ja tõenduspõhise poliitikakujundamisega kujutavad endast üht suurimat takistust ettevõtlusele Ungaris. Teenuste sektori regulatiivsed tõkked kipuvad turudünaamikat piirama ja investeeringuid takistama. Piiravad õigusnormid, sealhulgas jaemüügi valdkonnas, piiravad konkurentsi teenuste sektoris ja mõjuvad negatiivselt ärikliimale.

               (10)Ungari kogumaksude suhe SKPsse ületab teiste samas piirkonnas asuvate riikide oma oluliselt ja maksusüsteemi kitsaskohad on endiselt lahendamata. Valitsus vähendas 2017. aastal tööandjate sotsiaalmakseid 5 protsendipunkti võrra ja 2018. aastaks on kavandatud veel 2 protsendipunkti suurune langus. Selle meetmega on märkimisväärselt vähendatud madala sissetulekuga töötajate maksukiilu, mis on siiski endiselt kõrge. Endiselt on suur nende madala sissetulekuga töötajate maksukiil, kellel ei ole lapsi, ja see on üks ELi suurimaid. Maksusüsteem on endiselt keeruline. Kuigi 2013. aastast võib täheldada langustrendi, kipuvad sektoripõhised maksud (millest mõned on väga moonutavad) muutma maksusüsteemi keeruliseks ja vähendama investorite kindlustunnet. Keerukas ja ebakindel maksusüsteem koos suurte nõuete täitmise kulude ja halduskoormusega vähendab endiselt investorite kindlustunnet Ungaris.

               (11)Vähene institutsiooniline suutlikkus halvendab ärikliimat ja vähendab majanduse kasvupotentsiaali. Hiljutistest täiustustest ja avalike hangete seaduse muudatustest olenemata on avalike hangete läbipaistvuse ja konkureerimise suurendamisel saavutatud vähe edu ning konkreetsed tõendid veel puuduvad. Praegune e-hangete strateegia on tugev alustala läbipaistvuse suurendamisel, kuid selle rakendamist ning mõju tõhususele ja läbipaistvusele tuleb veel hinnata. Korruptsioonirisk on suur ja see mõjub negatiivselt ärikliimale ning selle küsimuse käsitlemiseks võetud meetmetest jääb vajaka. Ungari e-riigihangete strateegia rakendamine viibib. See omakorda aeglustab e-riigihangete õigeaegset kasutuselevõttu Ungaris ning õõnestab läbipaistvuse ja konkurentsi suurendamise eesmärgi saavutamist.

               (12)Olukord teenuste sektoris, sealhulgas jaemüügisektoris on Ungaris eriti keeruline. Viimasel ajal on Ungari valitsus sekkunud varem avatud turgudel ja kehtestanud uued rangemad nõuded sõltumatute ettevõtjate reisijateveoteenuste kohta. Ungari valitsus ei ole teinud palju selleks, et leevendada teenuste sektori (eriti jaemüügi, avalike jäätmekäitlusteenuste, õpikute kirjastamise ja jaotamise või mobiilimaksesüsteemide) regulatiivset keskkonda. Jaemüügisektoris puuduvad selged suunised lubade andmiseks 400m2 pinda ületavate uute poodide avamiseks. See vähendab veelgi teenuste sektori läbipaistvust ja prognoositavust. Jätkuvalt esineb regulatiivseid tõkkeid teenuste sektoris, sealhulgas jaemüügi valdkonnas, ja need pidurdavad turu dünaamikat ja mõjuvad negatiivselt investeeringutele. Lisaks tekitavad need ebakindlust investorites, eelkõige rahvusvahelistes investorites.

               (13)Ungari konkurentsivõime ja potentsiaalse kasvu toetamiseks keskpikas perspektiivis on kesksel kohal struktuurireformid inimkapitali, iseäranis haridusse ja tervishoidu investeerimise soodustamiseks, ning tööturu toimimise parandamine. Sotsiaalse õigluse suurendamine on samuti kaasavama majanduskasvu saavutamisel ülioluline.

               (14)Põhioskuste õpetamise tulemused on rahvusvaheliste standardite kohaselt kasinad. 2015. aasta PISA haridussüsteemide test osutab tulemuste märkimisväärsele halvenemisele ning haridustulemuste sõltuvus sotsiaal-majanduslikust taustast on üks ELi suurimaid. Kooli liigi mõju haridustulemustele on väga märkimisväärne. Loodusteaduslike ainete õppetundide vähendamine kutsekeskkoolides alates 2016. aastast võimendab ilmselt veelgi Ungari puudujääke loodusteaduslike oskuste valdkonnas. Haridussüsteemist vara lahkunute osakaal on viimase viie aasta jooksul stabiilne olnud. Eriti suur on see romade hulgas. Ebasoodsas olukorras olevate õpilaste jaotus koolide vahel on ebaühtlane ning roma lapsed käivad üha rohkem roma-enamusega koolides ja klassides. Õpetajakoolituse, alushariduse ja õpitulemuste toetamiseks ning romade varakult haridussüsteemist lahkumise vastu võitlemiseks on kehtestatud meetmed. Põhjalikke ja süsteemseid meetmeid segregatsiooniga tegelemiseks siiski ei ole. Kolmanda taseme hariduse taotlejate ja selle omandanute arv ei vasta suurenevale nõudlusele kõrge kvalifikatsiooniga tööjõu järele. 2017. aastal vastu võetud kõrgharidusseaduse muudatus võib olukorra veelgi kehvemaks muuta.

               (15)Tööturg on viimastel aastatel soodsalt arenenud ja töötus on naasnud kriisieelsele tasemele. Tööhõive jõudis rekordtasemele tänu töökohtade loomisele erasektoris ja ühiskondliku töö programmile, mis kujutab endast üle 200 000 osalisega siiani kõige laiapõhjalisemat aktiivset tööturumeedet. Viimastel aastatel on võetud meetmeid, mille abil minna programmilt üle esmasele tööturule. Programm ei ole siiski piisavalt hästi suunatud ja selle tõhusus osalejate avatud tööturule taaslõimimises on endiselt piiratud. Samal ajal on teatavates sektorites tööjõupuudus. Osaliselt ELi vahendite toel tugevdatakse muid aktiivseid tööturumeetmeid, kuid tulemuslikuks siirdumiseks esmasele tööturule on tarvis täiendavaid jõupingutusi. Töötute profiili koostamise süsteem toimib, kuid ei ole veel päris tõhus. Soopõhine tööhõivelõhe on viimastel aastatel suurenenud ja vanemluse mõju naiste tööhõivele on üks ELi suurimaid. Osalust tööturul mõjutavad suhteliselt kasinad tervisenäitajad ja ebavõrdne juurdepääs tervishoiuteenustele. Sotsiaalpartnerite osalus poliitika kujundamises on piiratud.

               (16)Mõned vaesuse näitajad on tagasi kriisieelsel tasemel, kuid ületavad ELi keskmist. Roma laste hulgas on vaesus eriti suur, kuigi see väheneb. Märkimisväärne osa töötavaid romasid osaleb ühiskondlikus töös. Nende tõhus lõimimine avatud tööturuga on seni olnud piiratud.

               (17)Sotsiaalabi ja töötushüvitiste piisavus ja katvus on vähene. Töötushüvitiste kestus on 3 kuuga endiselt ELi kõige lühem ja jääb alla keskmisele töökoha leidmiseks kuluvale ajale. 2015. aasta sotsiaalabireformiga ühtlustati hüvitiste süsteem, kuid sellega ei ole tagatud abivajajaile ühtset ja minimaalset elatustaset. Omavalitsuste hallatavate hüvitiste puhul on abikõlblikkuse kriteeriumide täitmise ja hüvitiste taseme puhul suur kaalutlusõigus, mis tekitab abisaajates ebakindlust. Minimaalne garanteeritud sissetulekuhüvitis on külmutatud madalal tasemel, kuid ametiasutustel on kavas lähiaastatel sihtotstarbelisi rahalisi hüvitisi järk-järgult suurendada. Kolme rahalist hüvitist suurendati juba 2017. aastal. Täiendavad sihtotstarbelised meetmed aitaksid leevendada kõige ebasoodsamas olukorras olevate rühmade (eriti roma laste) materiaalset puudust.

               (18)Komisjon on Euroopa poolaasta raames Ungari majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud tulemused 2017. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka lähenemisprogrammi ja riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Ungarile esitatud soovituste järelmeetmeid. Arvesse on võetud nende asjakohasust Ungari eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast ning vastavust ELi õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda tulevastesse riiklikesse otsustesse ELi tasandi panus ja tugevdada nii ELi üldist majandusjuhtimist.

               (19)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus
                  11
                selle kohta kajastub eelkõige soovituses 1,

               SOOVITAB Ungaril võtta 2017.–2018. aastal järgmisi meetmeid:

               1.Ajada eelarvepoliitikat kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti ennetusliku osa nõuetega, mis tähendab olulist eelarvekohandust 2018. aastal. Poliitikameetmete rakendamisel tuleb püüda saavutada selline eelarvepoliitika seisund, mis aitab kaasa nii käimasolevale majanduse elavnemisele kui ka Ungari riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tagamisele.

               2.Viia lõpule madala sissetulekuga töötajate maksukiilu vähendamine ja lihtsustada maksustruktuuri, eelkõige vähendades kõige moonutavamaid sektoripõhiseid makse. Suurendada riigihangete läbipaistvust ja konkurentsi, rakendades laiapõhjalise ja tõhusa e-riigihanke süsteemi ja tugevdades korruptsioonivastase võitluse raamistikku. Suurendada õigusraamistiku prognoositavust, läbipaistvust ja konkurentsi teenuste sektoris, eriti jaemüügi alal.

               3.Suunata ühiskondliku töö programmi paremini tööturult eemal olijatele ja pakkuda tööotsijaile tõhusat abi tööturule siirdumisel, sealhulgas toetades aktiivseid tööturumeetmeid. Võtta meetmeid haridustulemuste parandamiseks ning ebasoodsas olukorras olevate rühmade (eriti romade) osaluse suurendamiseks kaasavas tavahariduses. Suurendada sotsiaalabi piisavust ja katvust ning pikendada töötushüvitise kestust.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)
                  COM(2017) 516 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039, and P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  SWD(2017) 82 final/2.

                     (7)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1303/2013 (millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006) artikkel 23 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).

                     (8)

                        COM(2014) 494 final.

                     (9)
                  Komisjon on teinud struktuurse eelarvepositsiooni ümberarvutuse lähenemisprogrammist saadud teabe põhjal ja ühiselt kokkulepitud metoodikat järgides.

                     (10)
                  Valitsemissektori netokulud saadakse, kui valitsemissektori kogukuludest arvatakse maha intressikulud, liidu programmidele tehtavad kulutused, mis korvatakse täielikult liidu fondide tuludest, ja kaalutlusõigusevälised muudatused töötuskindlustushüvitise kuludes. Valitsemissektori rahastatud kapitali kogumahutused põhivarasse on jaotatud 4 aasta peale. Kaalutlusõigusel põhinevad tulumeetmed või õigusaktide kohane tulude suurendamine arvatakse sisse. Ühekordsed tulu- ja kulumeetmed arvatakse välja.

                     (11)
                  Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 2.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,13.5.2015
            COM(2015) 272 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Rumeenia 2015. aasta riiklikku reformikavaja esitatakse nõukogu arvamus Rumeenia 2015. aasta lähenemisprogrammi kohta

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Rumeenia 2015. aasta riiklikku reformikava

                  ja esitatakse nõukogu arvamus Rumeenia 2015. aasta lähenemisprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 9 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta,
                  2
                eriti selle artikli 6 lõiget 1,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust
                  3
               ,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone
                  4
               ,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus tööhõive ja majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel. Strateegia keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu potentsiaali ja konkurentsivõime suurendamiseks.

               (2)13. juulil 2010 võttis nõukogu komisjoni ettepanekute põhjal vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta (2010–2014) ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta. Neid kahte dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks ning liikmesriikidel paluti neid oma majandus- ja tööhõivepoliitikas arvesse võtta.

               (3)Nõukogu võttis 8. juulil 2014 vastu soovituse, milles ta käsitles Rumeenia 2014. aasta riiklikku reformikava ja esitas arvamuse Rumeenia 2014. aasta ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta.

               (4)Komisjon võttis 28. novembril 2014 vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi,
                  5
                mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2015) algust. Samal päeval võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande,
                  6
                milles nimetati Rumeeniat liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

               (5)Euroopa Ülemkogu kiitis 18. detsembril 2014 heaks prioriteedid investeeringute suurendamise, struktuurireformide kiirendamise ning vastutustundliku ja majanduskasvu soodustava eelarve konsolideerimise tagamiseks.

               (6)26. veebruaril 2015 avaldas komisjon Rumeenia 2015. aasta riigiaruande
                  7
               . Riigiaruandes hinnati Rumeenia edusamme 8. juulil 2014 vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel. Riigiaruanne hõlmab ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjaliku analüüsi tulemusi. Komisjon järeldab oma analüüsi põhjal, et Rumeenial esineb makromajanduslik tasakaalustamatus, millega seoses tuleb võtta poliitikameetmeid ja mida tuleb jälgida. Kolmes järjestikuses ELi – Rahvusvahelise Valuutafondi programmis on välist ja sisemist tasakaalustamatust märkimisväärselt vähendatud. Rumeenia suhteliselt suurest negatiivsest rahvusvahelisest netoinvesteerimispositsioonist ja kasinast keskpika perioodi ekspordimahust tulenevad riskid väärivad siiski tähelepanu. Pangandussektoris püsivad välised ja sisemised haavatavused.

               (7)Rumeenia esitas 30. aprillil 2015 oma 2015. aasta riikliku reformikava ja 2015. aasta lähenemisprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (8)Nõukogu võttis 22. oktoobril 2013 vastu otsuse 2013/531/EL
                  8
               , millega ta lubas anda Rumeeniale keskmise tähtajaga rahalist abi kuni 2 miljardit eurot kuni septembrini 2015 kestvaks ajavahemikuks. Kõnealuse abi andmise eelduseks on laiaulatusliku majanduspoliitika rakendamine. Ehkki praeguses turuolukorras ei kavatse Rumeenia taotleda ühegi osamakse väljamaksmist, võib eeldada, et ennetav abi toetab Rumeenia makromajanduslikku, eelarve ja finantsstabiilsuse konsolideerimist ning aitab parandada struktuurireformide rakendamise abil majanduse vastupanuvõimet ja kasvupotentsiaali. Kui Rumeenia on programmi kasutamise lõpetanud, kaasatakse ta taas täielikult Euroopa poolaasta raamistikku.

               (9)Rumeenia suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa. Rumeenia on lähenemisprogrammis taotlenud keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutud kohandamiskavast ajutist kõrvalekaldumist 0,5 % SKPst, et viia ellu kavandatud struktuurireformid. Kuna programmis ei esitatud piisavalt üksikasjalikku teavet kavandatud struktuurireformide kohta, puudub nõukogul võimalus nende usutavust hinnata. Rumeenia on samuti taotlenud pensionireformi klausli kasutamist. Reformi klauslile vastavuse peab kinnitama Eurostat. Komisjoni 2015. aasta kevadprognoosi põhjal ei tagaks 2016. aastaks prognoositud struktuurne puudujääk 3,4 % SKPst nõuetekohast kindlusvaru seoses aluslepingu kontrollväärtusega 3 % SKPst. Seepärast on nõukogu seisukohal, et Rumeenia ei täida taotletud ajutise kõrvalekalde võimaldamise tingimusi 2016. aastal.

               (10)2015. aasta lähenemisprogrammi kohaselt plaanib valitsus hoida valitsemissektori nominaalset eelarvepuudujääki 1,5 % juures SKPst 2015. aastal ja vähendada seda 0,8 %ni SKPst 2018. aastal. Valitsus plaanib hakata alates 2016. aastast pidama kinni programmiperioodi keskpika perioodi eelarve-eesmärgist, milleks on struktuurne puudujääk 1,0 % SKPst. Lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse saavutama 2015. aastal tipptaseme 40,1 % juures ja seejärel järk-järgult vähenema kuni 37,1 %ni 2018. aastal. Eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on märkimisväärselt soodne. Olulised, valitsuse poolt 25. märtsil ja senati poolt 27. aprillil heaks kiidetud puudujääki suurendavad meetmed,
                  9
                mida on võetud arvesse komisjoni 2015. aasta kevadprognoosis, ei ole lähenemisprogrammis kajastamist leidnud, kuigi seda nõutakse toimimisjuhendis. Alates 2016. aastast kavandatud eelarvepuudujäägi saavutamiseks võetavaid meetmeid ei ole piisavalt täpselt kirjeldatud. Komisjoni 2015. aasta kevadprognoosi põhjal eeldatakse, et struktuurne eelarvepositsioon kaldub 2015. aastal keskpika perioodi eelarve-eesmärgist kõrvale 0,3 % võrra SKPst. See ületab pisut maksebilansiprogrammiga lubatud kõrvalekaldumist 0,25 % SKPst, mis on lubatud tingimusel, et ELi rahastatavate projektide kaasrahastamine toimub eelarves ettenähtu kohaselt. Kõnealune kõrvalekaldumine on 2016. aastal prognooside kohaselt märkimisväärne (2,4 % SKPst), samas kui oleks tarvis kohandamist 0,3 % SKPst. Seetõttu on 2015. ja 2016. aastal vaja võtta täiendavaid meetmeid. Nõukogu on lähenemisprogrammile antud hinnangu põhjal ja komisjoni 2015. aasta kevadprognoosi arvesse võttes seisukohal, et on oht, et Rumeenia ei täida stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid.

               (11)Rumeenia eelarveraamistik on üldiselt hea, kuid seda ei ole tõhusalt rakendatud. Keskpika ja pika perspektiivi demograafilised suundumused ning tööturu vähene areng võivad ohustada pensionisüsteemi pikaajalist jätkusuutlikkust. 2010. aastal käivitatud pensionireform on juba kaasa toonud mõned edusammud, kuid valitsuse poolt detsembris 2013 esitatud seadust, millega võrdsustatakse meeste ja naiste seadusejärgne pensioniiga alates 2035. aastast, ei ole parlamendi alamkoda veel vastu võtnud.

               (12)Tööandjate sotsiaalkindlustusmaksete hiljutised kärped on vähendanud tööjõu maksukiilu, kuid see pole toimunud sihtotstarbeliselt. Väikese sissetulekuga töötajate maksukiil on võrreldes teiste Euroopa riikidega endiselt kõrge (40 %). Maksupettused ja maksudest kõrvalehoidumine on endiselt suur väljakutse ja need õõnestavad maksutulu. Rumeenia maksuhalduse pikaajaliseks ümberkorraldamiseks on juba võetud esimesed meetmed. 2014. aastal korraldati kahes piirkonnas pilootprojekt deklareerimata töö ja ümbrikupalkade ning maksudest kõrvalehoidumise käsitlemiseks ning 2015. aastal hakatakse seda laiemalt kasutama. Keskkonnamaksude taset suurendati 2014. aastal ja see jõudis ELi keskmise lähedale.

               (13)Kuigi 2014. aastal oli näha mõningaid edusamme, on tööhõive ja aktiivsuse määr endiselt eriti madal naiste, noorte, vanemate töötajate ja romade hulgas. Aktiivne tööturupoliitika on läbi vaadatud, kuid üldine osalus aktiivsetes tööturumeetmetes ja nende rahastamine on endiselt madal, eriti kutseõppe, varasemate õpingute arvestamise kavade, liikuvuse stiimulite ning pikaajalistele töötutele suunatud meetmete puhul. Rumeenia on võtnud meetmeid, et tegelda noorte töötusega, eriti noortegarantii kaudu, kuid on esinenud viivitusi nende rakendamisel. Miinimumpalga kujundamise läbipaistvate suuniste koostamisel edu saavutatud ei ole. Selleks et võimaldada personaliseeritud teenuseid ja neid sihtrühmadele järjepidevamalt osutada, tuleks suurendada riikliku tööturuasutuse suutlikkust, eriti nende töötajaskonda, ning kasutusele võtta ühtne raamistik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest kaasrahastatavate meetmete jaoks.

               (14)Rumeenia seisab silmitsi mitmete väljakutsetega hariduse valdkonnas: haridussüsteemist varakult lahkunute osakaal on jätkuvalt ELi keskmisest märgatavalt suurem; alushariduse ja lapsehoiuteenuste olemasolu ja kättesaadavus on piiratud, eriti maapiirkondades ja romade kogukonna jaoks; osalemine elukestvas õppes on endiselt ELi keskmisest oluliselt madalam; kõrghariduse kvaliteet ja vastavus tööturu vajadustele ei ole piisav ning kolmanda taseme hariduse omandamise määr on ELis eelviimasel kohal. Rumeenia on hakanud neid probleeme käsitlema, saavutades erineval määral edu eri valdkondades, kuid praeguseks on vähe nähtavaid lõpptulemusi. Haridussüsteemist varakult lahkunute riikliku strateegia vastuvõtmisel on esinenud märkimisväärseid viivitusi. Alushariduse ja lapsehoiu riiklik programm oli kavandatud aastateks 2014–2019 ja see jõustub uuel 2015.-2016. õppeaastal. Elukestva õppe riiklik strateegia on edasi lükkunud. Kolmanda taseme hariduse kohta on koostatud strateegia, mille eesmärk on tõsta kõrghariduse asjakohasust, viies selle paremini vastavusse tööturu vajadustega, ning parandada kõrghariduse kättesaadavust ebasoodsas olukorras olevate rühmade jaoks. Meetmeid on rakendatud, et parandada kutsehariduse ja -koolituse ning õpipoisiõppe skeeme.

               (15)Rumeenia tervishoiusüsteemi iseloomustavad kasinad ravitulemused, piirkonniti kehv juurdepääs ja kallidus, vähene rahastamine ja ressursside ebatõhus kasutamine. On suur sõltuvus ambulatoorsetest teenustest ja süsteemi iseloomustab ulatuslik ebatõhus haiglavõrk, nõrk ja killustunud eriarstile suunamise võrgustik ning esmatasandi arstiabile tehtavate kulutuste väike osakaal. Laialt levinud mitteametlikud maksed riiklikus tervishoiusüsteemis takistavad täiendavalt süsteemile juurdepääsu, vähendavad selle tõhusust ja mõjuvad halvasti kvaliteedile. Kasutusele võetud erinevad meetmed ja tervishoiusüsteemi reformid on vähendanud rahastamise puudujääki ning parandanud teenuste taset ja tõhusust. Riiklik tervishoiusüsteemi strateegia (2014–2020), millega on kehtestatud tervisesektori reformide strateegiline alus, kiideti heaks detsembris 2014 ning nüüd tuleb seda rakendama asuda. Tervishoiuministeerium ja riiklik haigekassa kaaluvad mitmeid meetmeid, et parandada tervishoiuteenuste rahastamise süsteemi.

               (16)Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vähendamine on Rumeenias endiselt keskne ülesanne. Kuigi suhtelises vaesuses või sotsiaalses tõrjutuses elavate inimeste määr väheneb, oli see 2013. aastal jätkuvalt kõrge — 40 %, mis on oluliselt üle ELi keskmise. Sotsiaalsete siirete (välja arvatud pensionid) tõhusus vaesuse vähendamisel näib olevat piiratud, seda eriti laste puhul. Sotsiaalsed siirded ei ole piisavalt seotud aktiveerimismeetmetega. 2011. aasta sotsiaalabireformi rakendamine on ajakavast maas. Sotsiaalse kaasamise ja vaesuse vastu võitlemise strateegia ja nendega seotud tegevuskavade vastuvõtmine lükati edasi. Piiratud edusamme on tehtud toimetulekutoetuse kehtestamisega, mis lihtsustaks sotsiaalabi, ühendades kolm olemasolevat sotsiaalset siiret. Aktiveerimismeetmete ja sotsiaalsete siirete seose tugevdamiseks koostatud sotsiaalmajanduse seaduse võttis valitsus vastu 2013. aastal, kuid see on veel arutlusel parlamendis. Romade integreerimiseks on võetud vähe tõhusaid meetmeid. Romade integreerimise läbivaadatud strateegia võeti siiski vastu mõningase viivitusega jaanuaris 2015, kuid rakendamisega on ajakavast maha jäädud.

               (17)[Rumeenia haldussuutlikkus on madal, killustatud ja seda iseloomustab ebaselge vastutuse delegeerimine, mille tulemusel see koormab majanduse konkurentsivõimet. Kindlaks on tehtud selle struktuursete puuduste algpõhjused ning oktoobris 2014 võeti vastu strateegia, et tulla toime avaliku halduse ja poliitiliste prioriteetide seadmise ja koordineerimise probleemidega, koos tegevuskavaga selle rakendamiseks ajavahemikul 2014–2020. Rakendamine on siiski märkimisväärselt viibinud. Normide eiramine riigihankemenetlustes on põhjustanud olulisi viivitusi ELi rahastatud programmide elluviimisel. Neil on negatiivne mõju ettevõtluskeskkonnale ja need on pärssinud väga vajalikke investeeringuid infrastruktuuri.]

               (18)Teatavat edu on saavutatud kohtusüsteemi sõltumatuse, kvaliteedi ja tõhususe parandamisel, korruptsiooni vastu kõigil tasanditel võitlemisel ja kohtuotsuste tõhusa täitmise tagamisel. Siiski on kohtuotsuste täitmine endiselt paljudel juhtudel nõrk ja piiratud edusamme on tehtud korruptsiooni ennetamise ja selle vastu võitlemise alal. Need olulised poliitikavaldkonnad kaetakse koostöö- ja jälgimiskorraga.

               (19)Riigile kuuluvad äriühingud kannatavad vähese tootlikkuse all, võimendavad likviidsuse puudumist majanduses, mõjuvad tingimuslike kohustustena negatiivselt valitsemissektori eelarvele ja moodustavad kokku 50 % kõigi äriühingute maksuvõlgnevustest. Äriühingu üldjuhtimine on otsustava tähtsusega tegur riigile kuuluvate äriühingute tulemuslikkuse kujundamisel. Nende praegune juhtimisstruktuur ei takista poliitilist sekkumist äriühingute igapäevasesse juhtimisse ega taga riigi osaluse ja poliitika kujundamise ülesannete lahusust. Riigile kuuluvaid ettevõtteid reguleerivad erisätted kehtestati süstemaatiliselt alles valitsuse erakorralise määruse 109/2011 vastuvõtmisega. Mitmed valdkonnad on endiselt reguleerimata ja praktikas ei peeta nendest sätetest alati kinni. Mingit edu ei ole saavutatud riigile kuuluvate äriühingute üldjuhtimise reformimisega energia- ja transpordisektoris.

               (20)Komisjon on Euroopa poolaasta raames Rumeenia majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud tulemused 2015. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka lähenemisprogrammi ja riiklikku reformikava ning eelnevatel aastatel Rumeeniale esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid. Komisjon on hindamisel arvesse võtnud kõnealuste dokumentide asjakohasust Rumeenia eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka Euroopa Liidu üldise majandusjuhtimise tugevdamise vajadust silmas pidades nende vastavust ELi õigusnormidele ja suunistele, lisades ELi tasandi panuse tulevastesse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1–4.

               (21)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu Rumeenia lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus
                  10
                selle kohta kajastub eelkõige soovituses 1.

               (22)Nõukogu on komisjoni põhjalikust analüüsist ja kõnealusest hindamisest lähtudes riikliku reformikava ja lähenemisprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel antud nõukogu soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1–4,

               SOOVITAB Rumeenial võtta 2015. ja 2016. aastal järgmisi meetmeid:

               1.Võtta kõik vajalikud meetmed, et viia lõpule finantsabiprogramm.

               2.Piirata kõrvalekaldumist keskpika perioodi eelarve-eesmärgist 2015. aastal kuni 0,25 %ni SKPst, nagu täpsustatud 2013.–2015. aasta maksebilansiprogrammis, ja pöörduda tagasi keskpika perioodi eelarve-eesmärgi juurde 2016. aastal. Viia ellu kõikehõlmav maksukuulekuse strateegia, tugevdada deklareerimata töö vähendamiseks mõeldud kontrollisüsteemi ning jätkata meeste ja naiste pensioniea võrdsustamist.

               3.Tugevdada tööturumeetmete kasutamist, eriti noorte jaoks, kes ei ole end töötuna arvele võtnud, ja pikaajaliste töötute jaoks. Tagada riiklikule tööturuasutusele piisav töötajaskond. Koostada koostöös sotsiaalpartneritega ja kooskõlas riikliku tavaga selged suunised miinimumpalga läbipaistvaks kujundamiseks. Kehtestada toimetulekutoetus. Suurendada alushariduse ja lapsehoiu pakkumist ja parandada nende kvaliteeti, eriti romade jaoks. Võtta vastu riiklik strateegia haridussüsteemist varakult lahkumise vähendamiseks. Järgida riiklikku tervishoiusüsteemi strateegiat (2014–2020), et parandada kättesaadavust, vähest rahastamist ja tõhustada ressursse.

               4.Võtta vastu seadus riigile kuuluvate ettevõtete üldjuhtimise reformi kohta.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)
                  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

                     (3)
                  COM(2015) 272.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  COM(2014) 902.

                     (6)
                  COM(2014) 904.

                     (7)
                  SWD(2015) 42 final.

                     (8)
                  Nõukogu otsus 2013/531/EL, 22. oktoober 2013, millega antakse Rumeeniale liidu keskmise tähtajaga ennetavat rahalist abi (ELT L 286, 29.10.2013, lk 1).

                     (9)
                  Uue maksuseadustiku eelnõus esitatud maksukärped.

                     (10)
                  Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 2.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,18.5.2016
            COM(2016) 338 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Malta 2016. aasta riiklikku reformikavaja esitatakse nõukogu arvamus Malta 2016. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Malta 2016. aasta riiklikku reformikava

                  ja esitatakse nõukogu arvamus Malta 2016. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 5 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust
                  2
               ,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone
                  3
               ,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)26. novembril 2015 võttis komisjon vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi,
                  4
                mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2016) algust. Euroopa Ülemkogu kiitis oma 17.–18. märtsi 2016. aasta kohtumisel heaks iga-aastase majanduskasvu analüüsi prioriteedid. 26. novembril 2015 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande,
                  5
                milles ei nimetatud Maltat ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal päeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta
                  6
               . 18.–19. veebruaril 2016 kiitis Euroopa Ülemkogu soovituse heaks ja 8. märtsil 2016 võttis nõukogu selle vastu. Kuna Malta rahaühik on euro ning majandus- ja rahaliidu riigid on üksteisega tihedalt seotud, peaks Malta tagama kõnealuse soovituse täieliku ja õigeaegse täitmise.

               (2)26. veebruaril 2016 avaldati 2016. aasta aruanne Malta kohta
                  7
               . Selles hinnati Malta edusamme 14. juulil 2015 nõukogu vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel ja strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel.

               (3)Malta esitas 15. aprillil 2016 nii oma 2016. aasta riikliku reformikava kui ka 2016. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (4)Asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi on võetud arvesse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde 2014.–2020. aasta programmide koostamisel. Nagu on nähtud ette määruse (EL) nr 1303/2013 artikliga 23, võib komisjon juhul, kui on vaja toetada asjaomaste nõukogu soovituste täitmist, nõuda, et liikmesriik vaataks läbi oma partnerluslepingu ja asjaomased programmid ning teeks nende muutmise ettepanekud. Komisjon esitas täiendavad üksikasjad kõnealuse sätte kasutamise kohta suunistes
                  8
                selle kohta, kuidas rakendada meetmeid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhususe sidumiseks usaldusväärse majandusjuhtimisega.

               (5)Malta suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning võlareeglit. 2016. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt on valitsusel kavas parandada nominaalset eelarvepositsiooni 2019. aastaks ülejäägini 0,1 % SKPst. Struktuurne eelarvepositsioon paraneb järk-järgult, nii et 2019. aastaks saavutab Malta keskpika perioodi eelarve-eesmärgi, st struktuurselt tasakaalus eelarvepositsiooni. Stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse langema 2016. aastal 62,6 %-ni SKPst ja jätkama langust, jõudes 2019. aastal 55,5 %-ni. Eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2016. aasta osas usutav ja 2017.–2019. aasta osas ettevaatlik, kuid kavandatud eelarvepuudujäägi eesmärkide saavutamiseks alates 2017. aastast võetavaid meetmeid ei ole piisavalt täpselt kirjeldatud. Komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi kohaselt varitseb suur oht, et 2015. ja 2016. aastal kokku ning kui poliitikat ei muudeta, siis ka 2017. aastal kaldutakse märkimisväärselt kõrvale soovitatud kohandamisest keskpika eesmärgi suunas; see tuleneb eelkõige 2015. aasta kõrvalekaldest, mida tuleb 2016. aastal korrigeerida. 2015. aasta kõrvalekallet saab osaliselt seletada investeeringute järsu kasvuga, mis tulenes suures osas ELi vahendite erakordselt intensiivsest kasutusest enne 2007.–2013. programmitöö perioodi lõppu. Selleks et vähendada 2015.–2016. aasta kõrvalekallet, sisaldab 2016. aasta stabiilsusprogramm 2016. aastat hõlmavaid täiendavaid meetmeid, mida ei olnud võimalik veel kevadprognoosi lisada. Nende meetmete eesmärk on vähendada esmaseid kulusid (0,16 % võrra SKPst), eelkõige töötajatele makstavate hüvitiste, vahetarbimise ja kapitalisiirete valdkonnas. Lisaks on läbi vaadatud mõned hinnangud 2016.–2019. aastat hõlmavate tulumeetmete kohta, et esitada ajakohasemat teavet, samuti 2015. aasta meetmete tegelik mõju. Kõigi nende meetmete puudujääki vähendav netomõju on 0,2 % SKPst. Võrreldes komisjoni prognoosiga parandaks nende meetmete arvesse võtmine struktuurset kohandamist ja struktuurne eelarvepositsioon osutaks teatavale keskmisele kõrvalekaldele 2015.–2016. aastal, 2017. aastal aga püsiks olulise kõrvalekalde oht. Malta peaks eeldatavasti nii 2016. kui ka 2017. aastal saavutama võla vähendamise sihttaseme. Stabiilsusprogrammile antud hinnangu põhjal ja komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi arvesse võttes näeb nõukogu ohtu, et Malta ei täida stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid. Seepärast tuleb tal nõuete täitmiseks võtta 2016. ja 2017. aastal täiendavaid meetmeid.

               (6)Maltal on jätkuvalt probleemiks riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus. Selle peamine põhjus on elanikkonna vananemisega seotud kulude, näiteks tervishoiu- ja pikaajalise hoolduse kulude ning pensionikulude mõju eelarvele. Pensionisüsteemi puhul tuleb saavutada jätkusuutlikkus ja tagada samal ajal piisav pensionisissetulek. Pensionikulud olid 2013. aastal alla ELi keskmise, st 9,6 % SKPst, kuid 2060. aastaks kasvavad need prognooside kohaselt 12,8 %ni, mis on ELis üks kõrgemaid näitajaid. 2016. aasta märtsis võttis valitsus vastu mitu meedet pensionisüsteemi jätkusuutlikkuse ja piisavuse tagamiseks, kuid nende mõju eelarvele ei ole veel hinnatud. Süsteemi piisavuse parandamiseks arendatakse ka 2016. aastal edasi sissemakselist riiklikku miinimumpensioni, et saavutada 2027. aastaks eesmärk 60 % mediaansissetulekust ja suurendada süsteemiga hõlmatud elanikkonda. Reformi tulemuslikkus sõltub eakama elanikkonna tööalase konkurentsivõime tagamisest. Lisaks pensionikuludele kasvavad prognooside kohaselt ELi keskmisest kiiremini ka avaliku sektori kulutused tervishoiule ja pikaajalisele hooldusele, st vastavalt 2,1 % ja 1,2 % SKPst. Ametiasutused on võtnud vastu riikliku tervishoiusüsteemi strateegia ja vaatavad tervishoiukulutusi läbi, et parandada kulude tõhusust. Selle töö tulemusel saavutatav kokkuhoid ei ole siiski veel nähtav. Pikaajalisele jätkusuutlikkusele aitaks kaasa võimalike säästude kasutamine prognooside kohaselt suurenevate kulude katmiseks.

               (7)Ehkki on tehtud olulisi investeeringuid, ei ole haridus- ja koolitustulemused ikka veel eesmärgiks seatud tasemel. See mõjutab tööjõu pakkumise kvaliteeti ja tööjõus osalemise määra. Malta tööjõu haridustase on ikka veel üks madalamaid ELis. Malta rakendab ulatuslikku elukestva õppe strateegiat, kuid elukestva õppe programmides osaletakse ikka veel vähe, eriti madala haridustasemega inimeste seas. Selles valdkonnas tuleb tegeleda sihipärase teavitamisega, koolituse kättesaadavamaks muutmisega ning haridus- ja koolitusasutuste ja tööandjate vaheliste partnerlussuhetega. 2015. aastal kiideti heaks juriidiline teatis õpetajate pideva kutsealase arengu instituudi (Institute for Education) asutamise kohta. Instituudi peamised eesmärgid on: i) pakkuda õpetajatele igapäevases kutsetegevuses vajalikke oskusi; ii) olla haridustöötajate kohtumiste ja kogemustevahetuse sõlmpunkt ning iii) edendada koolijuhtimist. Instituudi töö on käima läinud ja ootuste kohaselt saab sellest õpetajate kutsealase arengu oluline edendaja. Vaja on jälgida selles valdkonnas tehtavaid edusamme.

               (8)Kui välja arvata ühekordsed suuremahulised projektid 2014.–2015. aastal, on investeeringud Maltal vaibunud, mis peegeldab majanduses toimuvaid muutusi ja kitsaskohti. See on peamiselt seotud vähem kapitalimahukate teenusesektorite tähtsuse suurenemisega, mis vähendab majanduse tulevasi investeerimisvajadusi. Siiski esineb jätkuvalt probleeme, mis mõjutavad investeerimisaktiivsust riigis, näiteks ebapiisav innovatsioonivõimekus, oskustega seotud kitsaskohad, avaliku halduse ja kohtusüsteemi ebatõhusus, regulatiivne koormus ja märkimisväärsed liiklusummikud.

               (9)Üks peamisi takistusi välisinvesteeringute tegemiseks on transport ja logistikataristu. Transpordi väliskulud Malta majanduses on märkimisväärsed. Need kulud tulenevad peamiselt riigi transpordivõrgu ebatõhusast kasutamisest ja asjaolust, et puudub tegelik alternatiiv sõiduautode kasutamisele. Lisaks sellele on riikliku transpordisektori jätkusuutlikkuse puhul tõsiseks probleemiks erasõidukite suur arv, saastus ja liiklusummikud. Seni ei ole rakendatud ulatuslikku transpordistrateegiat vaatamata sellele, et riikliku transpordistrateegia ja üldkava väljatöötamine on eeltingimus, et saada juurdepääs ELi struktuuri- ja investeerimisfondide vahenditele (2014–2020), mida kasutatakse transpordiinvesteeringute kaasrahastamiseks.

               (10)Valitsus on astunud mitmeid samme, et parandada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) juurdepääsu rahastamisele. Nende sammude eesmärk on pakkuda oma- ja riskikapitali, kuna need on viimastel aastatel osutunud kitsaskohaks. Lisaks hõlmavad edasised meetmed keskse krediidiregistri ja arengupanga loomist ning Malta börsi käivitatavat platvormi, mis on kavandatud konkreetselt selleks, et aidata VKEdel kapitalituru kaudu rahalisi vahendeid hankida. Ehkki jätkuvalt esineb raskusi juurdepääsul pangavälistele vahenditele, on Malta VKEdel parem rahastamiskeskkond kui paljudel VKEdel mujal ELis.

               (11)Komisjon on Euroopa poolaasta raames Malta majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud tulemused 2016. aasta riigipõhises aruandes. Ta on hinnanud ka stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Maltale esitatud soovituste järelmeetmeid. Hindamisel on võetud arvesse kõnealuste dokumentide asjakohasust Malta eelarve- ja sotsiaal-majanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi eeskirjadele ja juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada ELi üldist majandusjuhtimist, lisades tulevastesse riiklikesse otsustesse ELi tasandi panuse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1 ja 2.

               (12)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus
                  9
                selle kohta kajastub eelkõige soovituses 1,

               SOOVITAB Maltal võtta 2016.–2017. aastal järgmisi meetmeid.

               1.Võttes arvesse olulise kõrvalekalde suurt riski, saavutada 2016. ja 2017. aastal eelarve kohandamine 0,6 % ulatuses SKPst keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suhtes, võttes vajalikke struktuurimeetmeid. Võtta meetmeid riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamiseks.

               2.Võtta meetmeid tööjõu pakkumise tugevdamiseks, eelkõige madala kvalifikatsiooniga inimeste elukestvas õppes osalemise määra suurendamise kaudu.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)
                  COM(2016) 338 (final).

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 ja P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 (final).

                     (5)
                  COM(2015) 691 (final).

                     (6)
                  COM(2015) 692 (final).

                     (7)
                  SWD(2016) 86 (final).

                     (8)
                  COM(2014) 494 (final).

                     (9)
                  Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.