               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,22.5.2017
            COM(2017) 511 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Itaalia 2017. aasta riiklikku reformikavaja esitatakse nõukogu arvamus Itaalia 2017. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Itaalia 2017. aasta riiklikku reformikava

                  ja esitatakse nõukogu arvamus Itaalia 2017. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 5 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta,
                  2
                eriti selle artikli 6 lõiget 1,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,
                  3

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,
                  4

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)16. novembril 2016 võttis komisjon vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi,
                  5
                mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2017) algust. Euroopa Ülemkogu kiitis 9.–10. märtsil 2017 heaks iga-aastases majanduskasvu analüüsis esitatud prioriteedid. 16. novembril 2016 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande,
                  6
                milles nimetati Itaaliat ühe liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal päeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta. Euroopa Ülemkogu kiitis kõnealuse soovituse heaks 9.–10. märtsil 2017 ja nõukogu võttis selle vastu 21. märtsil 2017
                  7
               .

               (2)Kuna Itaalia rahaühik on euro ning majandus- ja rahaliidu riigid on üksteisega tihedalt seotud, peaks Itaalia tagama talle esitatud soovitustes 1–4 kajastuva euroala soovituse täieliku ja õigeaegse täitmise.

               (3)2017. aasta aruanne Itaalia kohta
                  8
                avaldati 22. veebruaril 2017. Selles hinnati Itaalia edusamme nõukogu poolt 12. juulil 2016 vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud soovituste järelmeetmete võtmisel ja strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi, mille tulemused avaldati samuti 22. veebruaril 2017
                  9
               . Komisjoni analüüsi põhjal võib järeldada, et Itaalias esineb ülemäärane makromajanduslik tasakaalustamatus. Suur valitsemissektori võlg ja pikaleveninud nõrk tootlikkuse dünaamika, võttes arvesse viivislaenusid ja töötust, viitab piiriülese mõjuga riskidele. Meetmete võtmine on eriti oluline selleks, et vähendada võimalikku kahjulikku mõju Itaalia majandusele ja selle suurust arvestades ka võimalikku piiriülest mõju majandus- ja rahaliidule.

               (4)Itaalia esitas oma 2017. aasta riikliku reformikava ja 2017. aasta stabiilsusprogrammi 27. aprillil 2017. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. Itaalia riiklik reformikava sisaldab kohustusi nii lühikeseks kui ka keskpikaks perioodiks. Lähiajal on kavas võtta lõplikult vastu menetlemisel olevad seadused, mis käsitlevad konkurentsi ning kriminaalprotsessi reformi ja hagi aegumist, rakendada vaesusevastast seadust ning võtta meetmeid seoses äriühingu tasandi läbirääkimiste, maksukoormuse nihutamise ja erastamisega. Keskpika perspektiivi meetmed on seotud riigi rahanduse, maksustamise, pangandus- ja krediidisüsteemi, konkurentsi, avaliku halduse ja õiguse ning investeeringutega. Riiklikus reformikavas käsitletakse ka 2017. aasta riigiaruandes ja euroala soovituses tõstatatud lahendamist vajavaid küsimusi, sealhulgas vajadust taaskäivitada investeeringud ja tagada riigi rahanduse jätkusuutlikkus. Kui need meetmed ettenähtud aja jooksul täielikult ellu viidaks, aitaksid need käsitleda Itaalia makromajanduslikku tasakaalustamatust ja vastata riigipõhistele soovitustele. Itaalia poliitiliste kohustuste hinnangute põhjal kinnitab komisjon oma varasemat hinnangut, et praeguses etapis ei ole vaja makromajandusliku tasakaalustamatuse menetlust tõhustada. Tegevuspõhimõtete reformimise tegevuskava täitmist hakatakse spetsiifilise järelevalve teel täpsemalt jälgima.

               (5)Asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi on võetud arvesse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest 2014.–2020. aastal rahastatavates riiklikes programmides. Nagu on nähtud ette kõnealuseid fonde reguleeriva õigusaktiga,
                  10
                võib komisjon liikmesriigilt nõuda, et see vaataks läbi oma asjaomased Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest rahastatavad programmid ja muudaks neid, kui see on vajalik riigipõhiste soovituste rakendamise toetamiseks. Komisjon on esitanud täiendavad suunised nende normide kohaldamiseks
                  11
               .

               (6)Itaalia suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ja võlareeglit. 2017. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt on valitsusel kavas parandada valitsemissektori eelarve puudujääki 2017. aastal 2,1 %-le SKPst (2016. aastal 2,4 % SKPst), 2018. aastal 1,2 %-le SKPst ja jõuda 2019. aastaks enam-vähem tasakaalu. Keskpika perioodi eelarve-eesmärk, milleks on tasakaalustatud struktuurne eelarvepositsioon, on kavas saavutada 2019. aastaks ja säilitada seda 2020. aastal, samal ajal, kui ümberarvutatud
                  12
                struktuurne eelarveseisund viitab mõlemal aastal väiksele struktuursele eelarvepuudujäägile (0,3 % SKPst). Stabiilsusprogrammis prognoositakse, et valitsemissektori võla ja SKP suhe, mis 2016. aastal veelgi suurenes (2015. aasta 132,1 %-lt 132,6 %-le), stabiliseerub 2017. aastal ja hakkab 2018. aastal vähenema, jõudes 2020. aastal 125,7 %-le. Ebakindlus stabiilsusprogrammis sätestatud keskpika perioodi eelarvestrateegia sisu ja rakendamise suhtes kujutab langusriski nii majanduskasvuprognoosidele kui ka eelarve-eesmärkide saavutamisele. Eelkõige eeldab komisjoni 2017. aasta kevadprognoos 2018. aastaks, hoolimata märkimisväärselt suuremast eelarvepuudujäägist, peaaegu sama suurt SKP reaalkasvu kui 2017. aasta stabiilsusprogramm. Nimelt ei hõlma komisjoni prognoos käibemaksutõusu (0,9 % SKPst), mis on sätestatud „kaitseklauslina“, et saavutada 2018. aastal eelarve-eesmärgid, samuti kinnitab 2017. aasta stabiilsusprogramm kavatsust seda mitte aktiveerida, täpsustamata alternatiivsete kompensatsioonimeetmete üksikasju. Peale selle osutatakse 2017. aasta stabiilsusprogrammis kavatsusele leida täiendavat ruumi maksukoormuse vähendamiseks.

               (7)2017. aasta stabiilsusprogramm osutab, et pagulaste erakorralisel sissevoolul ning 2016. ja 2017. aasta julgeolekumeetmetel on märkimisväärne üldmõju eelarvele, ning programmis esitatakse piisavad tõendid täiendavate eelarvekulude ulatuse ja olemuse kohta. Komisjoni arvamuse kohaselt ulatus abikõlblike täiendavate kulude summa 2016. aastal seoses pagulaste erakorralise sissevooluga 0,06 %-ni SKPst ja seoses julgeolekumeetmetega 0,06 %-ni SKPst. 2017. aastal moodustavad pagulaste erakordse sissevooluga seotud abikõlblikud kulud esialgse hinnangu kohaselt 0,16 % SKPst
                  13
               . Lisaks sellele võtsid Itaalia ametiasutused 2017. aastal kasutusele erakorralise sündmuse klausli seoses erakordse seismilisusega. 2017. aastal moodustavad erakordse seismilisusega seotud abikõlblikud kulud esialgse hinnangu kohaselt 0,18 % SKPst
                  14
               . Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõike 1 ja artikli 6 lõike 3 sätted põhimõtteliselt arvestavad selle lisakuluga, sest pagulaste sissevool, terrorismiohu tugevus ja erakordne seismilisus on ebatavalised sündmused, mille mõju Itaalia riigi rahandusele on märkimisväärne ning keskpika perioodi eesmärgist ajutise kõrvalekaldumise lubamine ei seaks ohtu riigi rahanduse jätkusuutlikkust. Seepärast on nõutavat kohandust keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas 2016. aastaks vähendatud 0,12 % võrra SKPst, et võtta arvesse pagulaste ja julgeolekuga seotud täiendavaid kulusid. Lõplik hinnang 2017. aasta kohta, sealhulgas abikõlblike summade kohta, koostatakse 2018. aasta kevadel, lähtudes Itaalia ametiasutuste esitatud vaatlusandmetest.

               (8)2016. aastaks lubati Itaaliale ajutist kõrvalekaldumist nõutavast kohandusest perioodi eelarve-eesmärgi suunas 0,5 % ulatuses SKPst, et võtta arvesse suuri struktuurireforme, millel on positiivne mõju riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele, ning veel 0,25 % SKPst, et võtta arvesse riigi investeerimiskulusid koos ELiga rahastatavatesse projektidesse. Investeerimisklausli üks lubatavuse kriteerium on riiklike investeeringute suurenemine. 2016. aasta täitmisandmed näitasid, et riiklikud investeeringud vähenesid 2016. aastal võrreldes 2015. aastaga 1,6 miljardi euro võrra. Siiski tunnistab nõukogu, et eelmisel aastal olid erilised tegurid, mis piirasid riiklikke investeeringuid. Üks tegur oli ebakindlus seoses üleminekuga uuele riigihangete ja kontsessioonide korrale, mis vaadati läbi kooskõlas 2016. aasta riigipõhiste soovitustega. Ja mis veelgi olulisem, 2016. aastal vähenesid uue programmitöö perioodi alguse tõttu järsult ELi fondide kaudu rahastatud investeeringud, samal ajal, kui riiklik investeerimine suurenes (1,1 miljardi euro võrra). Seepärast, kuna riigi poolt rahastatud investeerimine 2016. aastal suurenes, ja investeerimisklausliga seotud kulud seda ei asendanud, võib lubada Itaaliale ajutist kõrvalekaldumist 0,21 % ulatuses SKPst seoses investeerimisklausliga, mis vastab 2017. aasta stabiilsusprogrammis nimetatud kaasrahastamiskõlblikele riiklikele kuludele. Kui võtta arvesse kogu täiendavat paindlikkust 0,83 % SKPst vastavalt erakorralise sündmuse, struktuurireformi ja investeerimisklauslile, osutab komisjoni 2017. aasta kevadprognoos mõningasele hälbele kohandusest keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas 2016. aastal.

               (9)12. juulil 2016 soovitas nõukogu Itaalial saavutada iga-aastane eelarve kohandamine keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas vähemalt 0,6 % SKPst. Vastavalt komisjoni 2017. aasta kevadprognoosile on 2017. aastal ning 2016. ja 2017. aasta peale kokku oht kalduda kohandamisest keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas märkimisväärselt kõrvale. Seda järeldust võiks tõlgendada ka mõningase kõrvalekalde ohuna, kui jätta 2017. aasta nõudest välja ajutine mööndus erakordse sündmuse klauslile seoses pagulaste erakordse sissevoolu ja ennetavale investeerimiskavale riigi territooriumi kaitseks seismilisusega seotud riskide eest (esialgse hinnangu kohaselt kokku 0,34 % SKPst).

               (10)2018. aastal, võttes arvesse Itaalia eelarvepositsiooni ja eelkõige võlataset, oodatakse talt edasist kohandamist keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas, milleks on eelarve struktuurne tasakaal. Stabiilsuse ja kasvu pakti raames ühiselt kokkulepitud kohandamismaatriksi kohaselt tähendab asjaomane kohandamine nõuet vähendada esmaseid valitsemissektori netokulusid 2018. aastal vähemalt 0,2 %. See vastab iga-aastasele struktuurilisele kohandamisele vähemalt 0,6 % SKPst. Kui poliitikat ei muudeta, on 2018. aastal oht kalduda nõudest märkimisväärselt kõrvale. Esmapilgul ei saa prognoosida, et Itaalia võlareeglit 2017. ja 2018. aastal täidaks. Üldiselt on nõukogu seisukohal, et Itaalia peab olema valmis võtma edasisi meetmeid nõuete täitmise tagamiseks 2017. aastal, ja et 2018. aastal on vaja täiendavaid meetmeid stabiilsuse ja kasvu pakti nõuete täitmiseks. Nagu nähakse ette määruses (EÜ) nr 1466/97, tuleks eelarve kavade ja täitmise hindamisel arvesse võtta liikmesriikide eelarve tasakaalu arvestades tsüklilisi tingimusi. Nagu käesolevate riigipõhiste soovitusega kaasnevas komisjoni teatises meelde tuletatakse, tuleb 2018. aasta eelarvekava ja 2018. aasta eelarve täitmise hindamisel nõuetekohaselt arvesse võtta eesmärki saavutada eelarvepoliitiline hoiak, mis aitab nii tugevdada käimasolevat elavnemist ja tagada Itaalia riigi rahanduse jätkusuutlikkus. Seoses sellega kavatseb komisjon kasutada kohaldatavat hindamisruumi, arvestades tsüklilist olukorda Itaalias.

               (11)Asjaolu tõttu, et Itaalia esmapilgul ei täitnud 2015. aastal võlareeglit, avaldas komisjon 22. veebruaril 2017 ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande, milles järeldas, et „Kui lubatud ajaks ei kehtestata valitsuse poolt hiljemalt 2017. aasta aprillis vastu võtta lubatud täiendavaid, vähemalt 0,2%ni SKPst ulatuvaid struktuurimeetmeid, et vähendada 2017. aastal (ja seega 2016. aastal) vahet ennetusliku osa üldise järgimisega, ei saa aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/1997 määratletud võlakriteeriumi praegu täidetuks lugeda. Otsus selle kohta, kas soovitada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse alustamist, tehakse siiski alles komisjoni 2017. aasta kevadprognoosi põhjal, võttes arvesse 2016. aasta arvandmeid ja Itaalia ametivõimude poolt 2017. aasta veebruaris võetud eelarvealaste kohustuste rakendamist.“ Itaalia valitsus võttis 2017. aasta aprillis vastu nõutud täiendavad konsolideerimismeetmed. Seepärast ei loeta praegusel etapil vajalikuks astuda täiendavaid samme võlakriteeriumi täitmise tagamiseks 2015. aastal. Komisjon hindab võlakriteeriumi täitmist Itaalias uuesti 2017. aasta sügisel 2016. aasta kohta edastatud andmete ja komisjoni 2017. aasta kevadprognoosi alusel, võttes arvesse uut teavet eelarve täitmise kohta 2017. aastal ja 2018. aasta tegelikke eelarvekavasid.

               (12)Itaalia kõrge valitsemissektori võla suhe on stabiliseerumas, kuid mitte vähenemas, esmase struktuurse eelarvepositsiooni halvenemise ja praeguste makromajanduslike tingimuste tõttu. Tasemel üle 130 % SKPst tähendab see, et võla teeninduskulude katmiseks on määratud märkimisväärsed sihtotstarbelised vahendid, mis on toimunud rohkem majanduskasvu soodustavate artiklite arvel, näiteks haridus, innovatsioon ja taristu.

               (13)Itaalia maksusüsteem ei toeta mitmel põhjusel majanduskasvu ja tõhusust. Hoolimata hiljutisest tagasihoidlikust vähenemisest, püsib tootmistegurite maksukoormus ühena kõrgeimatest ELis. Makse on võimalik nihutada eelarvele neutraalselt majanduskasvu veelgi soodustavamas suunas. Esimene elukohamaks tühistati 2015. aastal, mis oli samm tagasi tõhusama maksustruktuuri saavutamisel. Hoolimata seda iga-aastaselt nõudvatest siseriiklikest õigusaktidest, lükati kauaoodatud maksukulude revisjon edasi, eelkõige seoses vähendatud käibemaksumääradega. Aegunud katastriväärtuste reform kooskõlas jooksvate turuväärtustega on ikka veel pooleli. Madal maksukuulekus ja keerukas maksuseadustik suurendavad maksukuulekate äriühingute ja kodumajapidamiste koormust. Hiljutised meetmed, nagu kohustuslik elektrooniline arveldamine ja eraldi maksmine valitsusasutuste ostude eest, on liikumine õiges suunas. Siiski ei ole elektrooniline arveldamine kohustuslik erasektori arvelduste puhul ja hiljuti tõsteti sularaha kasutamise piirangut, mistõttu elektroonilise arveldamise kasutamine on kõvasti allpool ELi keskmist, mis on kahjuks maksukuulekusele.

               (14)2016. aastal viidi läbi eelarveprotsessi põhjalik reform. Komisjon jätkab reformi rakendamise seiret, mis muudab kulude läbivaatamise eelarveprotsessi veelgi lahutamatumaks osaks.

               (15)Itaalia raamtingimusi, avalikku haldust ja ärikeskkonda mõjutab endiselt rida struktuurilisi ebatõhususi. Need ebatõhusused aeglustavad jätkuvalt reformide rakendamist, pärsivad investeeringuid, põhjustavad ebakindlust ja loovad kasutaotlemise võimalusi. Lähiaastatel õigussüsteemi tõhustamiseks läbiviidud tsiviilõiguse süsteemi reformid, mis parandavad juhtumikorraldust ja tagavad menetlusdistsipliini, hakkavad üksnes aeglaselt tulemusi näitama. Suureks probleemiks jääb tsiviilkohtumenetluste pikkus. Ehkki võõrandamisaeg ning lõpuni menetlemata tsiviil- ja kommertshagide arv on madalamates instantsides veidi vähenenud, on need näitajad kõigis instantsides ELi kõige kõrgemate hulgas. Pooleliolev tsiviilmenetluse reform karmistab veelgi hagide vastuvõetavuskriteeriume, ühtlustab kõigi instantside tsiviilmenetlusi ja pärsib kiuslike hagide esitamist.

               (16)Mitu näitajat kinnitavad, et hoolimata siiani läbiviidud reformidest, on korruptsioon Itaalias ikka veel suur probleem. Ammu läbiviidud olema pidav korruptsioonivastase võitluse tõhustamiseks mõeldud hagi aegumise reform on 2014. aastast pooleli. Hagi aegumine praegusel kujul põhjustab suure osa juhtumite aegumise pärast esimese instantsi kohtuotsust. Peale selle on vähendatud korruptsioonivastase võitlusega tegeleva ametiasutuse kasutuses olevaid rahalisi ja inimressursse ning ennetav raamistik on endiselt killustatud.

               (17)2015. aastal võeti vastu igakülgne avalikku haldust reformiv seadus. See võib parandada avaliku halduse tõhusust ja tulemuslikkust. Ometi on reformi oluliste osade rakendamine ikka veel pooleli pärast konstitutsioonikohtu 2016. aasta novembri otsust, millega kuulutati teatavate rakendusdekreetide vastuvõtmisel järgitav menetlus konstitutsioonivastaseks. Eelkõige puudutab nimetatud otsus reformi kolme olulist valdkonda: kohaliku tasandi kommunaalteenused, riiklik tööhõive ja riigile kuuluvad ettevõtted. Kohaliku tasandi kommunaalteenuste ja riikliku tööhõive reformimiseks haldustasandil on vaja uusi seadusandlikke algatusi, kuna asjaomaste dekreetide tähtaeg aegus 2016. aasta novembris. Riigile kuuluvate ettevõtete puhul on enne kõnealust otsust vastu võetud dekreeti vaja muuta. Reformi eesmärk on vähendada riigile kuuluvate ettevõtete arvu, parandada nende tõhusust ja tagada, et nad toimiksid samadel tingimustel eraettevõtetega. Kavandatud erastamised aitaks kaasa ka riigile kuuluvate ettevõtete ratsionaliseerimisele.

               (18)Endiselt on ebasoodsad ka konkurentsi raamtingimused. Eelkõige ei ole veel vastu võetud 2015. aasta iga-aastane konkurentsiseadus. Teatavates sektorites püsivad märkimisväärsed konkurentsitõkked. Nendeks sektoriteks on näiteks reguleeritud kutsealad, kontsessioonid, riigihanked ja autoriseerimissüsteemid, samuti kohaliku tasandi kommunaalteenused, k.a transport. Eelkõige on edusammud avalik transpordituru, eelkõige raudteede ja riiklike kontsessioonide tõhusa, läbipaistva ja konkurentsipõhise toimimise edendamisel ikka veel äärmiselt piiratud. Vastavalt komisjoni väljatöötatud uuele näitajale, on piirangute tase Itaalias enamiku analüüsitud elukutsete puhul kõrgem kui ELi kaalutud keskmine. Osana teenuseturgude takistustega tegelemiseks ettenähtud meetmete paketist,
                  15
                esitati komisjoni 2017. aasta jaanuari teatises (mis käsitles soovitusi ametitoimingute reformimiseks) soovitused probleemi lahendamiseks.

               (19)Pangandussektoris piirab viivislaenude suur hulk pankade kasumeid ja nende suutlikkust genereerida kapitali sisemiselt. See pärsib laenude kättesaadavust, eelkõige väikefirmadele. Seni tehtud poliitilised algatused ei ole viivislaenusid oluliselt vähendanud. Viivislaenude riikliku tasandi haldamise järelevahejuhised ei ole lõpuni välja töötatud. Keskmise suurusega ja väiksed pangad on endiselt suurtest krediidiasutustest haavatavamad. Seepärast kavatseb komisjon seirata äriühingu üldjuhtimise reformi rakendamist suurimates popolari pankades ja väikestes ühistupankades, mis on pangandussüsteemi konsolideerimise alus. Maksejõuetuse ja finantstagatistest tulenevate kohustuste täitmisele pööramise raamistik ei toeta ikka veel piisavalt viivislaenude kiiret lahendamist ja restruktureerimist, eriti väikeste ja mikroettevõtete puhul. Praegu parlamendis arutlusel olev seaduse-eelnõu, mille eesmärk on maksejõuetuse ja täitmisele pööramise vahendite ümberkujundamine ja ühtlustamine, võiks aidata üle saada ebatõhusustest ja arendada probleemlaenude järelturgu Itaalias.

               (20)Hoolimata olukorra järkjärgulisest paranemisest tööturul reformide toel, on pikaajaline ja noorte töötus endiselt kõrge (2016. aastal vastavalt 6,7 % ja 38 %) ning rohkem kui 1,2 miljonit noort ei õpi ega tööta. Ehkki noortegarantii rakendamine on kõvasti edenenud, on tulemuslikuma ja täieliku rakendamise tagamisega veel probleeme. Pakkumiste arv ja kvaliteet on endiselt madal ja piirkondlikud rakendamiserinevused suured. Aktiivse tööturupoliitika, sh tööturu juhtimissüsteemi reform on alles varases faasis ja tööhõivetalitused on veel nõrgad, piirkondadevahelised erinevused suured. Täiskasvanuõpet ei ole piisavalt arendatud, mis võib mõjuda negatiivselt kvalifitseeritud töötajate arvule tööturul.

               (21)Naiste osalemine tööturul ja nende tööjõupotentsiaal on suures osas ärakasutamata. Naiste tööhõive määr on üks ELi madalaimatest. Maksu- ja toetussüsteemide mõningad eripärad pärsivad endiselt leibkonna teiste palgasaajate osalemist tööjõus, samal ajal, kui taskukohase lapse- ja vanurite hoiuteenuse kättesaadavus jääb piiratuks, suurte piirkondadevaheliste erinevustega. Isapuhkuse kasutamine on madalaimate hulgas ELis.

               (22)Kohaliku tasandi läbirääkimisi ei kasutata laialdaselt. See pärsib ressursside tõhusat jaotamist ja palkade kohanemisvõimet kohalikele majandustingimustele. Selle põhjuseks on ka kehtivad kollektiivläbirääkimiste raameeskirjad ja tavad, mis põhjustavad ebakindlust töösuhetes ja piiravad kohaliku tasandi läbirääkimiste kasutamisala. Tootlikkusega seotud palgatõstmiste maksusoodustused ei ole osutunud kohaliku tasandi läbirääkimiste kasutamisala laiendamisel eriti tulemuslikuks.

               (23)Vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus olijate osatähtsus on kõvasti üle ELi keskmise, eriti laste ja sisserändajataustaga inimeste hulgas. Ka sellel alal on suured piirkondadevahelised erinevused. Mõningast edu on saavutatud riikliku vaesusevastase võitluse strateegia alal. Hiljuti vastu võetud kaasava sissetuleku kava on positiivne samm ühtse igakülgse vaesusevastase kava loomise suunas. Selle tulemuslikkus sõltub õigest rakendamisest koos piisavate vahendite kasutuselevõtmise (k.a erinevate sotsiaaleraldiste ühendamise teel), asjakohase suunamisega majandusliku olukorra hindamise abil ja vahendite prioriteetse eraldamisega lastega peredele ning tõhusate menetlustega kohapeal, nii sissetulekutoetuse andmisel kui ka integreeritud teenuste pakkumisel. Praeguses etapis ei ole selge, kas rahavarudest piisab Itaalia vaesusprobleemi lahendamiseks. Põhilisteks probleemideks jäävad täiendavate vahendite hankimine, järgides samal ajal eelarve-eesmärke, sotsiaalabisüsteemi killustatuse vähendamine, sotsiaalkulude ratsionaliseerimine ja selle praeguse pensionidele suunatud kallutatuse kõrvaldamine.

               (24)Komisjon on Euroopa poolaasta raames Itaalia majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud tulemused Itaalia 2017. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava ning eelnevatel aastatel Itaaliale esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid. Arvesse ei ole võetud üksnes nende asjakohasust Itaalia eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka vastavust ELi õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda tulevastesse riiklikesse otsustesse ELi tasandi panus ja tugevdada nii ELi üldist majandusjuhtimist.

               (25)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus
                  16
                selle kohta kajastub eelkõige soovituses 1.

               (26)Nõukogu on komisjoni põhjalikust analüüsist ja kõnealusest hindamisest lähtudes riikliku reformikava ja stabiilsusprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel antud nõukogu soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1–4,

               SOOVITAB Itaalial võtta aastatel 2017–2018 järgmisi meetmeid:

               1.Kujundada oma eelarvepoliitikat kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti ennetusliku osa nõuetega, mis tähendab 2018. aastal märkimisväärseid stimuleerivaid fiskaalmeetmeid. Poliitikameetmete võtmisel tuleks püüda saavutada sellist eelarvepoliitilist hoiakut, mis aitab nii tugevdada käimasolevat elavnemist ja tagada Itaalia riigi rahanduse jätkusuutlikkus. Nihutada maksukoormus eelarvele neutraalsel viisil tootmisteguritelt majanduskasvu vähem pärssivatele maksudele, võttes otsustavaid meetmeid maksukulude arvu ja kasutusalade vähendamiseks, reformides ajast maha jäänud katastrisüsteemi ja võttes taas kasutusele esimese elukoha maksu suure sissetulekuga kodumajapidamistele. Laiendada elektroonilise arveldamise ja maksete kohustuslikku kasutamist.

               2.Vähendada tsiviilprotsesside pikkust tõhusa juhtumikorralduse ja menetlusdistsipliini tagavate eeskirjadega. Tõhustada võitlust korruptsiooni vastu, eelkõige vaadates läbi hagi aegumise. Viia lõpule riikliku tööhõive reformid ja parandada riigile kuuluvate ettevõtete tõhusust. Võtta kiiresti vastu ja rakendada menetlusel olev konkurentsiseadus ja kõrvaldada allesjäänud konkurentsipiirangud.

               3.Kiirendada viivislaenude vähendamist ja tõhustada bilansi puhastamise ja ümberkorraldamise stiimuleid, eelkõige riikliku järelevalve aluste pankade segmendis. Võtta ette maksejõuetuse ja finantstagatistest tulenevate kohustuste täitmisele pööramise reguleeriva raamistiku igakülgne ümberkujundamine.

               4.Kaasates sotsiaalpartnereid, tugevdada kollektiivläbirääkimiste raamistikku, et kollektiivlepingutes saaks kohalikke tingimusi paremini arvesse võtta. Tagada tulemuslik aktiivne tööturupoliitika. Lihtsustada leibkonna teise palgasaaja tööleasumist. Ratsionaliseerida sotsiaalsed kulutused ja parandada nende koostist.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)
                  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

                     (3)
                  COM(2017) 511 final.

                     (4)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 ja P8_ TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM(2016) 725 final.

                     (6)
                  COM(2016) 728 final.

                     (7)
                  ELT C 92, 24.3.2017, lk 1.

                     (8)
                  SWD(2017) 77 final.

                     (9)
                  COM(2017) 90 final.

                     (10)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1303/2013 (millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006) artikkel 23 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).

                     (11)
                  COM(2014) 494 final.

                     (12)
                  Tsükliliselt kohandatud eelarvepositsioon, arvestamata ühekordseid ja ajutisi meetmeid, mille komisjon ühiselt kokkulepitud metoodika alusel ümber on arvutanud.

                     (13)
                  See summa põhineb 2017. aasta stabiilsusprogrammi hinnangulistel eelarvelistel kogukuludel 0,25 % SKPst, millest on lahutatud ajutised kõrvalekaldumised 0,03 % SKPst ja 0,06 % SKPst, mis on 2015. ja 2016. aastal juba välja makstud. Komisjon kuulutas oma arvamuses Itaalia 2017. aasta eelarvekava kohta, et ta on valmis kaaluma täiendavat hälvet pagulaste püsiva erakorralise sissevoolu tõttu Itaaliasse, arvestades ka 2016. aasta oktoobri Euroopa Ülemkogu, kus tunnistati „kõige suurema surve all olevate liikmesriikide viimaste aastate panust, sealhulgas rahalist“.

                     (14)
                  Komisjon oli oma arvamuses Itaalia 2017. aasta eelarvekava kohta seisukohal, et hädaolukordade ohjamiseks mõeldud kulusid ja ennetavat investeerimiskava riigi territooriumi kaitseks seismilisusega seotud riskide eest võib lugeda olemuselt integreerituiks. Lähiaastail loetakse täiendavate võimalike ajutiste kõrvalekaldumiste rahastamiskõlblikeks üksnes positiivseid järkjärgulisi muudatusi nendeks otstarveteks mõeldud vahendites.

                     (15)
                  COM(2016) 820 final, COM(2016) 821 final, COM(2016) 822 final, COM(2016) 823 final, COM(2016) 824 final.

                     (16)
                  Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2,


                         EUROOPA
                         KOMISJON
                                                 Brüssel, 13.5.2015
                                                 COM(2015) 268 final
                                      Soovitus:
                             NÕUKOGU SOOVITUS,
milles käsitletakse Madalmaade 2015. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu
              arvamus Madalmaade 2015. aasta stabiilsusprogrammi kohta
 ---pagebreak---                                             Soovitus:
                                       NÕUKOGU SOOVITUS,
milles käsitletakse Madalmaade 2015. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu
                 arvamus Madalmaade 2015. aasta stabiilsusprogrammi kohta
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148
lõiget 4,
võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi
järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,1 eriti
selle artikli 5 lõiget 2,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr
1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta,2 eriti
selle artikli 6 lõiget 1,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust3,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone4,
võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,
võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,
võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,
võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,
võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust
ning arvestades järgmist:
(1)       Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus
          tööhõive ja majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb
          majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel. Strateegia keskendub esmatähtsatele
          valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja
          konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.
(2)       13. juulil 2010 võttis nõukogu komisjoni ettepanekute põhjal vastu soovituse
          liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–
          2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta.
          Neid kahte dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks ning liikmesriikidel paluti
          neid oma majandus- ja tööhõivepoliitikas arvesse võtta.
1
         EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.
2
         ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.
3
         COM(2015) 268.
4
         P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.
 ---pagebreak--- (1)  Nõukogu võttis 8. juuli 2014 vastu soovituse Madalmaade 2014. aasta riikliku
     reformikava kohta ja esitas arvamuse Madalmaade 2014. aasta ajakohastatud
     stabiilsusprogrammi kohta. Kooskõlas määrusega (EL) nr 473/20135 esitas komisjon
     28. novembril 2014 arvamuse Madalmaade 2015. aasta eelarvekava kohta6.
(2)  28. novembril 2014 võttis komisjon vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi,7 mis
     tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2015) algust. Samal
     päeval võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi
     aruande,8 milles nimetati Madalmaid liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult
     analüüsida.
(3)  Euroopa Ülemkogu kiitis 18. detsembril 2014 heaks prioriteedid investeeringute
     suurendamise, struktuurireformide kiirendamise ning vastutustundliku ja
     majanduskasvu soodustava eelarve konsolideerimise tagamiseks.
(4)  26. veebruaril 2015 avaldas komisjon Madalmaade 2015. aasta riigiaruande9.
     Riigiaruandes hinnati Madalmaade edusamme 8. juulil 2014 vastu võetud
     riigipõhiste soovituste täitmisel. Riigiaruanne hõlmab ka vastavalt määruse (EL)
     nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjaliku analüüsi tulemusi. Komisjon järeldab oma
     analüüsi põhjal, et Madalmaades esineb makromajanduslik tasakaalustamatus,
     millega seoses tuleb võtta poliitikameetmeid ja mida tuleb jälgida. Erasektori kõrgest
     võlatasemest tulenevad riskid on püsivad ja väärivad tähelepanu, isegi kui hiljutised
     meetmed toetavad eluasemeturu elavnemist ja aitavad piirata hüpoteeklaenude kasvu.
     Kuigi jooksevkonto suur ülejääk kajastab osaliselt majanduse struktuurseid
     iseärasusi, võib pensioni- ja maksustamissüsteem soosida ebatõhusat
     kapitalipaigutust.
(5)  30. aprillil 2015 esitasid Madalmaad oma 2015. aasta riikliku reformikava ja 2015.
     aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kahe dokumendi omavahelisi
     seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.
(6)  Madalmaade suhtes kohaldatakse stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning
     võlareegliga seotud üleminekukorda. 2015. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt
     kavatseb valitsus järk-järgult vähendada valitsemissektori nominaalset
     eelarvepuudujääki 2015. aastal 1,8 %ni SKPst ja 2018. aastaks 0,7 %ni SKPst.
     Valitsus plaanib täita kogu programmiperioodi vältel keskpika perioodi eelarve-
     eesmärgi, milleks on struktuurne puudujääk 0,5 % SKPst. Stabiilsusprogrammi
     kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse saavutama 2015. aastal
     tipptaseme 68,8 % juures ja järk-järgult vähenema kuni 66,1 %ni 2018. aastal.
     Eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on usutav.
     Komisjoni 2015. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks struktuurne eelarvepositsioon
     vastama keskpika perioodi eesmärgile, saavutades 2015. aastal -0,3 % SKPst ning
     2016. aastal -0,4 % SKPst. Nõukogu on stabiilsusprogrammile antud hinnangu põhjal
     ja komisjoni 2015. aasta kevadprognoosi arvesse võttes seisukohal, et Madalmaad
     peaksid stabiilsuse ja kasvu pakti nõuded täitma. Teadus- ja arendustegevusele
     tehtavad avaliku sektori kulutused moodustasid 2013. aastal 0,84 % SKPst ning on
     Madalmaade haridustaset, õpiedukust ja majanduslikku arengut arvestades väikesed.
     Valitsemissektori kulutused kõnealuses valdkonnas on alates 2014. aastast pidevalt
5
    ELT L 140, 27.5.2013, lk 11.
6
    C(2014) 8810.
7
    COM(2014) 902.
8
    COM(2014) 904.
9
    SWD(2015) 38.
 ---pagebreak---      vähenenud ning ka avaliku sektori kulutused teadus- ja arendustegevusele on
     jätkuvalt väiksed. Avaliku sektori kulutuste suunamine innovatsiooni ja
     teadusuuringutesse, eelkõige alusuuringutesse, ning raammeetmete rakendamine
     teadus- ja arendustegevusse tehtavate erasektori investeeringute soodustamiseks
     aitaksid suurendada Madalmaade majanduse pikaajalist kasvupotentsiaali.
(7)  Oluline probleem peitub eluasemeturul, kus aastakümnete jooksul on suurenenud
     jäikus ja turgu moonutavad stiimulid, mis on mõjutanud rahastamist eluasemeturul ja
     sektoripõhist säästmist. Leibkonnad kalduvad kinnisvara väärtusele tuginedes
     hüpoteeklaene suurendama, mis suures osas peegeldab pikaajalisi maksusoodustusi,
     eelkõige võimalust hüpoteeklaenude intressid maksustatavast tulust täielikult maha
     arvata. 2012. aastast alates on rakendatud mitmeid meetmeid, mis osaliselt neid
     soodustusi vähendavad. Mõned neist hõlmavad eluasemelaenude maksustamiskorra
     kohandamist. Järkjärguline liikumine hüpoteeklaenude intresside maksustatavast
     tulust mahaarvamise piiramise ning amortiseerimise stiimuli suurendamise suunas on
     põhjendatud. Kuid selle meetme järkjärguline kasutuselevõtt toimub liiga aeglaselt,
     et amortiseerimistegevusele märkimisväärset mõju avaldada ning suur
     maksusoodustus vähetootlikesse varadesse investeerimiseks püsib. Laenusumma ja
     tagatisvara väärtuse 100 % suhtarv, milleni tuleb jõuda 2018. aastaks, on siiski
     kõrge. Üüriturgu piirab reguleerimine ning väga suur sotsiaalelamusektor, mis peab
     toime tulema pikkade ootejärjekordadega. Sissetulekust rohkem sõltuv üüri
     diferentseerimine sotsiaalelamusektoris on samm õiges suunas, kuid selle mõju on
     vähene. Uue seaduse kohaselt peavad elamumajandusettevõtted hakkama eristama
     üldist majandushuvi pakkuvaid tegevusi (st sotsiaaleluasemete haldamist) ja muid
     tegevusi. Tulevik näitab, kas see toob plaanipäraselt kaasa sotsiaalkorterite
     ümbersuunamise hädasolijatele ja tagab sotsiaalkorterite kättesaadavuse ebasoodsas
     olukorras olijatele, kes ei ole võimelised turutingimustel eluaset soetama.
(8)  Parandatud on pensionisüsteemi pikaajalist jätkusuutlikkust. Lisaks sellele, et
     esimese samba seadusjärgne pensioniiga tõstetakse järk-järgult 65. eluaastalt 2012.
     aastal 67. eluaastale 2023. aastal ning see seotakse seejärel oodatava elueaga, on
     Madalmaad võtnud vastu ulatuslikud reformid eraviisiliselt rahastatava
     pensionisamba ning pikaajalise hoolduse valdkonnas. Pensionifondide
     finantsjärelevalvet on parandatud ning süsteemi on kindlustatud finantsvapustuste
     vastu. Seda täiendavad edukad reformid, millega julgustatakse vanemaealisi töötajaid
     töötamist jätkama. Pikaajalise hoolduse reformidega on vastutus antud üle kohalikele
     omavalitsustele, mis on vähendanud kogukulusid ja suunanud tähelepanu tõhususe
     suurendamisele. Jälgida tuleb pikaajalise hoolduse kvaliteeti ja kättesaadavust.
(9)  Lahendamist vajavate probleemide hulka kuulub kulude ja riskide asjakohane
     jaotamine põlvkonnasiseselt ja põlvkondade vahel, minnes kaugemale
     indekseerimise ja finantspuhvrite vallas vastu võetud eeskirjadest (finantshindamise
     raamistik) ja eelkõige vähendades noorte makseid. Teise samba pensionimaksete
     aktuaarse õigluse suurendamine aitaks kodumajapidamistel jaotada oma rahalisi
     vahendeid majanduskasvu paremini toetaval viisil.
(10) 2014. aastal algatatud tööhõive kaitset käsitlevate õigusaktide ulatusliku reformiga
     püütakse suurendada tööjõus osalemise määra ja liikuvust tööturul. Vähendatud on
     fiskaalseid tegureid, mis motiveerivad mitte töötama. Parlamendi vastu võetud
     õigusaktidega kehtestatakse tööandjatele puudega inimeste palkamise kvoot.
     Kõnealuste meetmete mõju saab täiel määral hinnata alles pärast rakendumist.
     Lisameetmeid on tarvis tööturul kõige ebasoodsamas olukorras olevate, sealhulgas
     sisserändaja taustaga inimeste lõimimiseks.
 ---pagebreak--- (11)     Kohustuslikke mittemaksulisi makseid arvestades on Madalmaade maksukiil ELi
         keskmisest märkimisväärselt kõrgem ning maksustamist on võimalik nihutada
         majanduskasvu vähem pärssivatele teguritele. Kavandatud maksureform aitaks
         suurendada tööjõus osalemise määra. Reformi vastuvõtmisel tuleb hoolikalt jälgida
         selle mõju.
(12)     Komisjon on Euroopa poolaasta raames Madalmaade majanduspoliitikat põhjalikult
         analüüsinud ja avaldanud tulemused 2015. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka
         stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava ning varasematel aastatel
         Madalmaadele esitatud soovituste järelmeetmeid. Komisjon on hindamisel arvesse
         võtnud nende asjakohasust Madalmaade eelarve- ja sotsiaal-majanduspoliitika
         jätkusuutlikkuse seisukohast, aga Euroopa Liidu üldise majandusjuhtimise
         tugevdamise vajadust silmas pidades ka nende vastavust ELi õigusnormidele ja
         suunistele, lisades ELi tasandi panuse tulevastesse riigi tasandil tehtavatesse
         otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad
         allpool esitatud soovitustes 1–3.
(13)     Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu Madalmaade stabiilsusprogrammiga
         tutvunud ja on arvamusel,10 et Madalmaad täidavad stabiilsuse ja kasvu pakti.
(14)     Komisjoni põhjalikust analüüsist ja kõnealusest hindamisest lähtudes on nõukogu
         riikliku reformikava ja stabiilsusprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr
         1176/2011 artikli 6 alusel antud nõukogu soovitused kajastuvad allpool esitatud
         soovitustes 1–3.
(15)     Komisjon on Euroopa poolaasta raames analüüsinud ka euroala kui terviku
         majanduspoliitikat. Sellele analüüsile tuginedes on nõukogu esitanud konkreetsed
         soovitused liikmesriikidele, kelle vääring on euro. Madalmaad peaksid tagama ka
         nende soovituste täieliku ja õigeaegse rakendamise,
SOOVITAB Madalmaadel võtta 2015. ja 2016. aastal järgmisi meetmeid:
1.       Suunata avaliku sektori kulutused teadus- ja arendustegevusse tehtavate
         investeeringute toetamisele ja töötada välja raamtingimused, mis võimaldaksid
         suurendada avaliku sektori kulutusi teadus- ja arendustegevusele, et muuta avaliku
         sektori teadus- ja arendustegevuse kulutuste vähenemise suundumust ja parandada
         majanduse kasvupotentsiaali.
2.       Vähendada kiiremini hüpoteeklaenu intresside maksustatavast tulust mahaarvamise
         võimalusi, vähendades maksusoodustusi vähetootlikesse varadesse investeerimiseks.
         Näha üüriturul ette turupõhisem hinnakujundamise mehhanism ning siduda
         sotsiaalelamusektoris üürihind senisest enam leibkonna sissetulekuga.
3.       Vähendada tööelu algusaastatel pensionisüsteemi teise samba pensionimaksete taset.
Brüssel,
                                               Nõukogu nimel
                                               eesistuja
10
       Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,18.5.2016
            COM(2016) 342 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Portugali 2016. aasta riiklikku reformikavaja esitatakse nõukogu arvamus Portugali 2016. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Portugali 2016. aasta riiklikku reformikava

                  ja esitatakse nõukogu arvamus Portugali 2016. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 5 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta,
                  2
                eriti selle artikli 6 lõiget 1,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust
                  3
               ,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone
                  4
               ,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)26. novembril 2015 võttis komisjon vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi,
                  5
                mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2016) algust. 17.–18. märtsil 2016 kiitis Euroopa Ülemkogu iga-aastase majanduskasvu analüüsis esitatud prioriteedid heaks. 26. novembril 2015 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande,
                  6
                milles nimetati Portugali ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal päeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta
                  7
               . 18.–19. veebruaril 2016 kiitis Euroopa Ülemkogu soovituse heaks ja 8. märtsil 2016 võttis nõukogu selle vastu. Kuna Portugali rahaühik on euro ning majandus- ja rahaliidu riigid on üksteisega tihedalt seotud, peaks Portugal tagama kõnealuse soovituse täieliku ja õigeaegse täitmise.

               (2)26. veebruaril 2016 avaldati 2016. aasta aruanne Portugali kohta
                  8
               . Selles hinnati Portugali edusamme 14. juulil 2015 nõukogu vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel ja strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi. 8. märtsil 2016 esitas komisjon põhjaliku analüüsi tulemused.
                  9
                Komisjoni analüüsi põhjal võib järeldada, et Portugalis esineb ülemäärane makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige netoväliskohustuste suur osakaal ja era- ja valitsemissektori võlg ning viivislaenude suur osakaal põhjustavad suure tööpuuduse tingimustes haavatavust. Poliitikas on aga endiselt lünki seoses toote- ja teenuseturgude, ettevõtlussektori võla restruktureerimise, eelarveküsimuste ja tööturu teatavate osadega.

               (3)29. aprillil 2016 esitas Portugal oma 2016. aasta riikliku reformikava ja 2016. aasta stabiilsusprogrammi. Et võtta arvesse kõnealuste programmide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. Portugali riiklik reformikava on piisavalt ambitsioonikas, et lahendada ülemäärane tasakaalustamatus, selles on esitatud asjakohased meetmed konkurentsivõime edendamiseks ja erasektori võlataseme vähendamiseks ning on osutatud 2016. aasta riigipõhise aruande probleemidele ja euroalale esitatud soovitustele, milles on kesksel kohal investeeringute taaskäivitamise vajadus ja riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamine. Nende meetmete täielik ja kiire rakendamine aitaks Portugali makromajandusliku tasakaalustamatuse probleemi lahendada. Portugali poliitiliste kohustuste hinnangute põhjal ei ole praeguses etapis vaja makromajandusliku tasakaalustamatuse menetlust tõhustada.

               (4)Asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi on võetud arvesse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 2014.–2020. aasta programmide koostamisel. Nagu on nähtud ette määruse (EL) nr 1303/2013 artikliga 23, võib komisjon juhul, kui on vaja toetada asjaomaste nõukogu soovituste täitmist, nõuda, et liikmesriik vaataks läbi oma partnerluslepingu ja asjaomased programmid ning teeks nende muutmise ettepanekud. Komisjon esitas täiendavad üksikasjad kõnealuse sätte kasutamise kohta suunistes selle kohta, kuidas rakendada meetmeid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhususe sidumiseks usaldusväärse majandusjuhtimisega
                  10
               .

               (5)Portugali suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti paranduslikku osa. Portugal ei korrigeerinud 2015. aasta tähtajaks ülemäärast eelarvepuudujääki ega täitnud nõukogu soovitatud eelarvekohanduse eesmärki. 2016. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt kavatseb valitsus korrigeerida ülemäärast eelarvepuudujääki ja saavutada 2016. aastal valitsemissektori eelarvepuudujääk 2,2 % SKPst. Kui Portugal on korrigeerinud püsivalt oma ülemäärase eelarvepuudujäägi, hakatakse tema suhtes kohaldama stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning võlareegliga seotud üleminekukorda. (Ümberarvutatud
                  11
               ) struktuurne eelarvepositsioon peaks aastatel 2016–2020 paranema vaid ligikaudu 0,35 % SKPst aastas, mis on alla nõutud taseme 0,6 % SKPst, ning keskpika perioodi eelarve-eesmärki – struktuurne ülejääk 0,25 % SKPst – ei suudeta programmi kestuse jooksul ilmselt saavutada. Stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse langema 2016. aastal 124,8 %-ni SKPst ja jätkama langust, jõudes 2020. aastal 110,3 %-ni. Neid eelarveprognoose toetav makromajanduslik stsenaarium on pigem optimistlik. Kavandatud eelarvepuudujäägi eesmärkide saavutamiseks alates 2017. aastast võetavaid meetmeid ei ole piisavalt täpselt kirjeldatud. Komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi põhjal peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk 2016. aastal olema 2,7 % SKPst, mis on vähem kui aluslepingus sätestatud kontrollväärtus 3 % SKPst, ja 2017. aastal 2,3 % SKPst. Kuna struktuurne puudujääk peaks 2016. ja 2017. aastal natuke suurenema, ei ole eelarve kohandamine kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetega. Peale selle ei järgi Portugal arvatavasti 2017. aastal võlareegliga seotud üleminekukorda. Lähenemisprogrammile antud hinnangu põhjal ja komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi arvesse võttes näeb nõukogu ohtu, et Portugal ei täida stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid. Seetõttu tuleb Portugalil võtta 2016. ja 2017. aastal täiendavaid meetmeid nende nõuete täitmiseks.

               (6)Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 10 lõikega 1 jälgib komisjon regulaarselt selliste Portugali meetmete rakendamist, mis võeti vastusena nõukogu viimasele soovitusele vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikele 7: seepärast soovitab komisjon nõukogul võtta ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames asjakohased sammud.

               (7)Eelarveraamistiku seaduse uue reformi ja kohustuste kontrollimise seaduse õigeaegne ja tulemuslik rakendamine ning tõhusam maksude kogumine ja kulude kontroll võivad oluliselt aidata kaasa sellele, et saavutatakse vajalik eelarve kohandamine. Portugalis tuleb saavutada tervishoiusüsteemi pikaajaline eelarveline jätkusuutlikkus ja tagada samal ajal tervishoiu kättesaadavuse taseme säilimine süsteemi tõhususe suurendamisega. Kuigi Portugali avaliku sektori kulude tase on praegu üks madalamaid ELi tervishoiu kogukulude osakaalus, kasvavad avaliku sektori tervishoiukulud prognooside kohaselt kõige rohkem – 2060. aastaks 2,5 % võrra SKPst. Tervishoiusektori pikaajalise jätkusuutlikkusega seotud probleemide lahendamiseks ei ole veel võetud ulatuslikke meetmeid, et edendada haiguste ennetamist ja rahvatervise poliitikat, samuti puuduvad meetmed esmatasandi arstiabi andmise tagamiseks selle varases ja vähem kulukas etapis. Lühemas perspektiivis on haiglate eelarve täpne kavandamine ja rakendamine jätkuvalt probleemne, et tagada võlgnevuste arveldamine. Kuigi pensionisüsteemi pikaajalist jätkusuutlikkust käsitleti hiljutiste reformide raames, jäid lühikeses ja keskmises perspektiivis jätkusuutlikkusega seotud probleemid tähelepanuta. Pensionisüsteemi iseloomustab suur sõltuvus eelarvevahendite ümberpaigutamisest ja põlvkondadevaheline ebavõrdsus. Eelarve täitmise viivitamised ja lõhed poliitikas pärsivad endiselt riigi omanduses olevate ettevõtete eelarvelist jätkusuutlikkust, eriti transpordisektoris. Eelarvesäästu saavutamiseks on tähtsal kohal tõhusust suurendavate meetmete tugevdamine restruktureerimiskavades.

               (8)Tänu maksuhalduse suuremale tõhususele on maksudest kõrvalehoidmise ohjeldamisel tehtud märkimisväärseid edusamme. Meetmeid on võetud maksupettuse vastu võitlemiseks, finantseerimisasutustega teabevahetuse parandamiseks ja rahapesuvastase raamistiku tugevdamiseks. Hoolimata tehtud edusammudest on maksukuulekust võimalik veelgi enam parandada. Samuti tuleks investeeringute soodustamisele kasuks, kui maksuhaldust selle veelgi suurema tõhususe nimel reformitaks.

               (9)Palkade areng on üldiselt olnud mõõdukas, see on kooskõlas suure tööpuuduse ja vajadusega maksebilansi tasakaalustamise edendamise järele ning vastab tootlikkuse kasvule keskpikas perspektiivis. Kollektiivläbirääkimised sektori tasandil toetavad seda suundumust, kuigi kollektiivläbirääkimiste süsteemi ülesehitus ei ole siiski kohandatud ettevõtete vajadustega. Aeglase inflatsiooni ja suure tööpuuduse tingimustes suurenes miinimumpalk 2016. aasta jaanuaris 505 eurolt 530 eurole kuus ja seda on kavas 2019. aastaks järk-järgult suurendada 600 euroni kuus (makstakse 14 korda aastas). Portugal on miinimumpalkade osas, väljendatuna protsendina keskmisest palgast, ELis keskmiste riikide seas, kuid arvestatuna protsendina mediaanpalgast kuulub ta kõrgeima miinimumpalgaga riikide hulka. See näitab, et Portugalis on palkade jagunemine vägagi kallutatud madalate palkade poole ja et miinimumpalga edasine tõus võib kiiresti suurendada miinimumpalka saavate töötajate osakaalu, mis 2016. aastal ulatus peaaegu veerandini kõigist töötajatest. Kuigi see võiks aidata vähendada palgavaesuse intensiivsust, kaasneb sellega ka suurem surve palgastruktuurile ja üldine surve palgatõusule. Kui seda ei toeta tootlikkuse suurendamine, on ohus tööhõive ja konkurentsivõime väljavaated, eelkõige töömahukate tootmisharude puhul. Väheneksid ka stiimulid investeerida oskustesse.

               (10)Portugali tööturg jätkas 2014. ja 2015. aastal taastumist ning olulisi edusamme on tehtud aktiveerimispoliitika reformimisel ja avalike tööturuasutuste moderniseerimisel, samuti on suurendatud nende noorte kaasamist, kes ei ole end töötuna arvele võtnud, kuigi teatavaid raskusi esineb. Võttes arvesse sotsiaalse olukorra hiljutist halvenemist, eelkõige laste vaesusmäära suurenemist, on võetud kaalukaid meetmeid sotsiaalabi tugevdamiseks, eeskätt seoses miinimumsissetuleku, lapsetoetuste ja madalate pensionidega. Kõnealuste meetmete mõju vaesuse intensiivsuse vähendamiseks on vaja hinnata. Kuid jätkuvalt on probleeme rohkete pikaajaliste töötute kaasamisega ning see mõjutab negatiivselt majanduskasvu ja sotsiaalset olukorda. Pikaajaliste töötute jätkuvaks aktiveerimiseks on veel arenguruumi, edendada tuleb sihipärast tööturupoliitikat ning parandada tööhõive- ja sotsiaalteenistuste vahelist koordineerimist. Kuigi tänu majanduse taastumisele on loodud palju uusi töökohti, kuhu on töötajad palgatud tähtajatute lepingute alusel, on tööturu killustatus endiselt suur. Tähtajaliste töölepingute osakaal Portugalis on endiselt üks ELi kõrgemaid ning tähtajalistelt lepingutelt tähtajatutele ülemineku määr madal.

               (11)Erasektori kõrge võlatase on püsivalt Portugali majanduse nõrk koht ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks on rahastamistingimused jätkuvalt keerulised. Teatavat edu on saavutatud äriühingute ülemäärase võlakoormuse ja erasektori finantsvõimenduse vähendamisel, kuid Portugali erasektori võlakoorem on ikka üks ELi suurimaid. See on peamine investeeringute ja potentsiaalse majanduskasvu takistus. Finantssektorivälised äriühingud kohandavad bilansse, kuid vähemal määral kui kodumajapidamised. Ettevõtlussektori viivislaenude suur ja üha kasvav hulk avaldab negatiivset mõju nii finantssektorivälise kui ka finantssektori bilanssidele ja on investeeringutele suureks takistuseks. Ettevõtete suure võlakoormusega tegelemiseks on võetud meetmeid mitmel eri tasandil, aga tulemusteni jõudmine võtab tublisti aega. Laenuvahendid äriühingute maksustamiseks on endiselt kõrged. Viimase paari aasta jooksul on valitsus püüdnud seda probleemi lahendada, kehtestades üksikud kapitaliseerimise eeskirjad ja omakapitali toetussüsteemi. Siiski on 2015. aastal kapitalikulu (enne ja pärast maksustamist) erinevus võla- või omakapitalipõhise rahastamise vahel üks suuremaid ELis. Juurdepääs krediidile on ettevõtete, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ning idufirmade jaoks kulukas ja keeruline. Alternatiivsed rahastamisallikad, nagu börsiväline kapital, riskikapital, ühisrahastamine ja äriinglid, on endiselt marginaalsed ja arengus kõvasti maha jäänud.

               (12)Hoolimata edusammudest pidurdavad regulatiivsed tõkked ja institutsiooniline suutlikkus ikka veel majanduskasvu, konkurentsivõimet ja investeeringuid. Portugali õigussüsteemi tõhusus on endiselt madal, seda eelkõige maksuvaidluste küsimustes. Riigihankemenetlus on Portugalis enamjaolt läbipaistev. Eriotstarbelise veebiplatvormi „BASE“ andmete kohaselt otsustavad Portugali avaliku sektori hankijad sageli sõlmida lepingu ilma hankemenetlust kasutamata; sellised lepingud moodustasid aastatel 2013–2015 keskmiselt 87,3 % kõigist riigihankelepingutest ja 47 % kõigist lepingulistest summadest. Läbipaistvus on jätkuvalt keeruline ülesanne kontsessioonilepingute ning avaliku ja erasektori partnerluste puhul, eelkõige kohalikul ja piirkondlikul tasandil. Rahandusministeeriumi avaliku ja erasektori partnerluste töörühm kontrollib teatavaid juhtkonna hallatavaid avaliku ja erasektori partnerlusi, kuid selline kontroll ei hõlma kontsessioone, piirkondlikke ja kohalikke avaliku ja erasektori partnerlusi. Sadamasektori reformi rakendamisel esineb viivitusi ja uute osaliste turulepääs on raskendatud. Ettevõtte registreerimine on muutunud lihtsamaks, kuid tegevuslubade saamine on tülikas ja keeruline ning ettearvamatud haldusmenetlused kahandavad investorite usaldust. Lahendatud ei ole probleemid ehitusturule juurdepääsu saamise menetlustega, ehitusloa saamisega ja ühtlustatud keskkonnalubade eeskirjade tõhusa rakendamisega. Regulatiivsed tõkked mõnes äriteenuste sektoris takistavad vahendite tulemuslikku jaotamist, eelkõige seoses õigusteenustega. Kutseorganeid reguleerivad seonduvad õigusaktid, eelkõige sellised, mis käsitlevad nende põhikirja ja sise-eeskirju, on piiravad ja võivad takistada nii füüsiliste kui ka juriidiliste isikute juurdepääsu asjaomastele kutsealadele. See mõjutab eeskätt õiguselukutseid, kus muu hulgas on valdavad reklaamipiirangud ja valdkondadeüleste tegevuste piirangud.

               (13)Portugalis on teaduse ja ettevõtluse vaheline koostöö ning teadmiste turustamine alles algusjärgus. Ülikoolide ja ettevõtlussektori vahelist koostööd takistavad regulatiivsed ja bürokraatlikud tõkked ning puuduvad stiimulid teha akadeemilises süsteemis koostööd. See kahjustab kõrgkoolilõpetanute tööhõivemäära ja innovatsiooni. Uute kõrgemate tehniliste kiirkursuste käivitamine on toonud kaasa uusi võimalusi koostööks polütehnikumide ja piirkonnas tegutsevate ettevõtete vahel, kuid ülikoolide õppekavad on jäetud ajakohastamata.

               (14)Komisjon on Euroopa poolaasta raames analüüsinud põhjalikult Portugali majanduspoliitikat ja avaldanud selle tulemused 2016. aasta riigipõhises aruandes. Ta on hinnanud ka stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Portugalile esitatud soovituste alusel võetud meetmeid. Arvesse on võetud nende asjakohasust Portugali eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast ning vastavust ELi õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda tulevastesse riiklikesse otsustesse ELi tasandi panus ja tugevdada nii ELi üldist majandusjuhtimist. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1–5.

               (15)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus
                  12
                selle kohta kajastub eelkõige soovituses 1.

               (16)Nõukogu on komisjoni põhjalikust analüüsist ja hindamisest lähtudes riikliku reformikava ja stabiilsusprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel antud nõukogu soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1–5,

               SOOVITAB Portugalil võtta 2016.–2017. aastal järgmisi meetmeid:

               1.Tagada 2016. aastaks ülemäärase eelarvepuudujäägi püsiv korrigeerimine, vähendades valitsemissektori eelarvepuudujääki 2016. aastal 2,3 %-ni SKPst ning võttes vajalikud struktuurimeetmed eelarvepuudujäägi ja võla vähendamiseks ning kasutades selleks juhuslikke tulusid. See on kooskõlas struktuurse eelarvepositsiooni paranemisega 0,25 % SKPst 2016. aastal. Seega saavutada 2017. aastal eelarve kohandamine vähemalt 0,6 % SKPst. Teha 2017. aasta veebruariks ulatuslik kulude analüüs kõigil avaliku halduse tasanditel ning tugevdada kulude kontrolli, kulutõhusust ja eelarvestamist. Tagada tervishoiusektori pikaajaline jätkusuutlikkus ilma esmatasandi arstiabi kättesaadavust pärssimata. Vähendada pensionisüsteemi suurt sõltuvust eelarvevahendite ümberpaigutamisest. 2016. aasta lõpuks suunata fookus ümber riigi omanduses olevate ettevõtete käimasolevatele restruktureerimiskavadele.

               2.Konsulteerides sotsiaalpartneritega tagada, et miinimumpalgad oleksid kooskõlas tööhõive ja konkurentsivõime edendamise eesmärkidega eri tööstusharudes.

               3.Tagada pikaajaliste töötute tõhus aktiveerimine ning parandada tööhõive- ja sotsiaalteenistuste vahelist koordineerimist. Tugevdada ettevõtjate jaoks stiimuleid palgata töötajaid tähtajatute lepingute alusel.

               4.Võtta 2016. aasta oktoobriks meetmeid, et lihtsustada krediidiasutuste bilansside korrastamist ja lahendada viivislaenude suure osakaalu probleem. Vähendada laenuvahendeid äriühingute maksustamisel ja parandada kapitalituru kaudu idufirmade ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate juurdepääsu rahastamisele.

               5.Suurendada riigihankemenetluste läbipaistvust ja tõhusust seoses avaliku ja erasektori partnerluste ning kontsessioonidega. 2016. aasta lõpuks parandada ja kiirendada haldusmenetlusi ja tegevusloa andmise menetlusi, kiirendada maksuvaidluste lahendamist ja vähendada regulatiivseid tõkkeid, eeskätt äriteenuste sektoris. Soodustada koostööd ülikoolide ja ettevõtlussektori vahel.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)
                  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

                     (3)
                  COM(2016) 342 (final).

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 ja P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 (final).

                     (6)
                  COM(2015) 691 (final).

                     (7)
                  COM(2015) 692 (final).

                     (8)
                  SWD(2016) 90 (final)

                     (9)
                  COM(2016) 95 (final).

                     (10)
                  COM(2014) 494 (final).

                     (11)
                  Komisjon on teinud struktuurse eelarvepositsiooni ümberarvutuse stabiilsusprogrammist saadud teabe põhjal ja ühiselt kokkulepitud metoodikat järgides.

                     (12)
                  Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,13.5.2015
            COM(2015) 255 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Taani 2015. aasta riiklikku reformikavaja esitatakse nõukogu arvamus Taani 2015. aasta lähenemisprogrammi kohta

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Taani 2015. aasta riiklikku reformikava

                  ja esitatakse nõukogu arvamus Taani 2015. aasta lähenemisprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 9 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust
                  2
               ,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone
                  3
               ,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus tööhõive ja majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel. Strateegia keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu potentsiaali ja konkurentsivõime suurendamiseks.

               (2)Nõukogu võttis 13. juulil 2010 komisjoni ettepanekute põhjal vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta. Neid kahte dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks ning liikmesriikidel paluti neid oma majandus- ja tööhõivepoliitikas arvesse võtta.

               (3)Nõukogu võttis 8. juulil 2014 vastu soovituse, milles käsitleti Taani 2014. aasta riiklikku reformikava, ja esitas arvamuse Taani 2014. aasta ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta.

               (4)Komisjon võttis 28. novembril 2014 vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi,
                  4
                mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2015) algust. Samal päeval võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande,
                  5
                milles ei nimetatud Taanit liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

               (5)Euroopa Ülemkogu kiitis 18. detsembril 2014 heaks prioriteedid investeeringute suurendamise, struktuurireformide kiirendamise ning vastutustundliku ja kasvu soodustava eelarve konsolideerimise tagamiseks.

               (6)26. veebruaril 2015 avaldas komisjon Taani 2015. aasta riigiaruande
                  6
               . Riigiaruandes hinnati Taani edusamme 8. juulil 2014 vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel.

               (7)Taani esitas 27. märtsil 2015 oma 2015. aasta riikliku reformikava ja 2015. aasta lähenemisprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (8)Taani suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa. 2015. aasta lähenemisprogrammi kohaselt kavatseb valitsus suurendada valitsemissektori nominaalset eelarvepuudujääki 1,6 %-lt SKPst 2015. aastal – kui seda aitas saavutada märkimisväärne ootamatu tulu – 2,6 %ni SKPst 2016. aastal. Edasi on valitsusel kavas vähendada eelarvepuudujääki nii, et 2020. aastal oleks eelarve tasakaalus. Vastavalt lähenemisprogrammile kavatseb valitsus saavutada keskpika perioodi eelarve-eesmärgi, milleks on struktuurne eelarvepuudujääk 0,5 % SKPst, pärast 2016. aastat. Lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse järk-järgult vähenema 39,8 %-lt SKPst 2015. aastal kuni 36,7 %-le SKPst 2020. aastal. Eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on usutav. Komisjoni 2015. aasta kevadprognoosi põhjal saavutab struktuurne eelarvepositsioon keskpika perioodi eelarve-eesmärgi 2015. aastal. Selle prognoosi põhjal on siiski oht, et 2016. aastal kaldutakse keskpika perioodi eelarve-eesmärgist mõnevõrra kõrvale, kuna netokulude kasv ületab sihttaseme 0,3 % SKPst. Prognoosi kohaselt on see kõrvalekaldumine ajutine, kuna 2016. aastal mõjutab netokulude kasvu kogumispensioni maksustamisega seotud ühekordsete meetmete lõpuleviimine; siiski võib 2016. aastal osutuda vajalikuks lisameetmete võtmine. Nõukogu on lähenemisprogrammile antud hinnangu põhjal ja komisjoni 2015. aasta kevadprognoosi arvesse võttes seisukohal, et eelduste kohaselt peaks Taani stabiilsuse ja kasvu pakti nõuded üldiselt täitma.

               (9)Taani jätkusuutliku majanduskasvu eelduseks on vajalike oskustega tööjõu pikaajaline pakkumine. 2014. aasta aktiivse tööturupoliitika reformi tulemusel on Taani teinud edusamme, et parandada tööturul kõige ebasoodsamas olukorras olevate inimeste tööalast konkurentsivõimet. Reformi rakendamine on alles algusjärgus ja selle tulemusi tuleb veel jälgida. Tööturult kõige enam tõrjutud inimeste toetamiseks tuleb võtta lisameetmeid vastavalt Carsten Kochi II eksperdirühma soovitustele. Madal haridustase, vähesed kogemused tööturul, noorus ja sisserändaja taust on siinkohal keskseteks teguriteks. Sisserändaja taustaga inimeste potentsiaal tööturul on üldiselt kasutamata. Hoolimata Taani suurtest kulutustest haridusele on eelkõige just sisserändaja taustaga õpilaste haridustulemused kõigest keskmised. Alg- ja põhikooli ning kutsehariduse ja -koolitusesüsteemi reformide eesmärk on püüda leida sellele probleemile lahendus. Õpitulemuste parandamiseks tuleb need reformid täies ulatuses rakendada.

               (10)Selleks et toetada Taani majanduse elavnemist, tuleb parandada konkurentsivõimet. Konkurentsivõime parandamises kesksel kohal olev tootlikkuse kasv on olnud viimasel kahel aastakümnel üldiselt aeglane ning seda on mõjutanud turule sisenemise tõkked ja regulatiivne koormus siseturule orienteeritud teenuste sektoris. Tootlikkuskomisjon on nimetanud ehitus- ja jaemüügisektorit valdkondadena, kus tootlikkust saaks suurendada. Jaekaubandusettevõtete asutamise eeskirjad on väga ranged ja meetmeid nende lihtsustamiseks ei ole võetud. Ehitussektorit iseloomustavad ranged ehituseeskirjad ja arvukad sertifitseerimiskavad. Taani valitsus tutvustas 2014. aasta novembris ehitusstrateegiat. Selles on esitatud head kavatsused, nagu eeskirjade lihtsustamine, ehitustaotluste tehniliste üksikasjade sujundamine, rahvusvaheliste standardite kehtestamine, riiklike standardite ühtlustamine ja ehitusloa väljastamiseks kuluva aja lühendamine. Strateegia põhjal tuleb siiski veel töötada välja konkreetsed meetmed. Siiani kehtib mõnikord kattuv lubade andmise ja sertifitseerimiskord, mida mõnel juhul kohaldatakse ka piiriüleste teenuste ajutise osutamise suhtes. Teiste liikmesriikide väljastatud lube ja sertifikaate ei tunnistata alati, kui teenuseosutaja tahab Taanis tegevust alustada.

               (11)Komisjon on Euroopa poolaasta raames Taani majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud tulemused 2015. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka lähenemisprogrammi ja riiklikku reformikava ning eelnevatel aastatel Taanile esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid. Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste dokumentide asjakohasust Taani eelarve- ja sotsiaal-majanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust tugevdada Euroopa Liidu üldist majandusjuhtimist, andes tulevastesse riiklikesse otsustesse ELi tasandi panuse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1 ja 2.

               (12)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu Taani lähenemisprogrammiga tutvunud ja tema arvamus
                  7
                selle kohta kajastub eelkõige soovituses 1,

               SOOVITAB Taanil võtta aastatel 2015–2016 järgmisi meetmeid.

               1.Hoiduda aastal 2016 kõrvale kaldumast keskpika perioodi eelarve-eesmärgist.

               2.Suurendada tootlikkust, eelkõige siseturule suunatud teenuste sektoris, sealhulgas jaemüügi ja ehituse valdkonnas. Lihtsustada jaekaubandusettevõtetele kehtivaid piiranguid ja võtta lisameetmeid, et kõrvaldada ehitussektoris lubade andmise ja sertifitseerimiskorrast tulenevad tõkked.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)
                  COM(2015) 255.

                     (3)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (4)
                  COM(2014) 902.

                     (5)
                  COM(2014) 904 (final).

                     (6)
                  SWD (2015) 24 (final).

                     (7)
                  Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 2.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,18.5.2016
            COM(2016) 324 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Tšehhi Vabariigi 2016. aasta riiklikku reformikavaja esitatakse nõukogu arvamus Tšehhi Vabariigi 2016. aasta lähenemisprogrammi kohta

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Tšehhi Vabariigi 2016. aasta riiklikku reformikava

                  ja esitatakse nõukogu arvamus Tšehhi Vabariigi 2016. aasta lähenemisprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 9 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust
                  2
               ,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone
                  3
               ,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)26. novembril 2015 võttis komisjon vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi,
                  4
                mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2016) algust. 17.–18. märtsil 2016 kiitis Euroopa Ülemkogu heaks iga-aastases majanduskasvu analüüsis esitatud prioriteedid. 26. novembril 2015 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande,
                  5
                milles ei nimetatud Tšehhi Vabariiki ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

               (2)2016. aasta aruanne Tšehhi Vabariigi kohta
                  6
                avaldati 26. veebruaril 2016. Selles hinnati Tšehhi Vabariigi edusamme 14. juulil 2015 nõukogu vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel ja strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide saavutamisel.

               (3)11. mail 2016 esitas Tšehhi Vabariik oma 2016. aasta lähenemisprogrammi ja 12. mail oma 2016. aasta riikliku reformikava. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (4)Asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi on võetud arvesse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 2014.–2020. aasta programmide koostamisel. Nagu on nähtud ette määruse (EL) nr 1303/2013 artikliga 23, võib komisjon juhul, kui on vaja toetada asjaomaste nõukogu soovituste täitmist, nõuda, et liikmesriik vaataks läbi oma partnerluslepingu ja asjaomased programmid ning teeks nende muutmise ettepanekud. Komisjon esitas kõnealuse sätte kasutamise täiendavad üksikasjad suunistes selle kohta, kuidas rakendada meetmeid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhususe sidumiseks usaldusväärse majandusjuhtimisega
                  7
               .

               (5)Tšehhi Vabariigi suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa. 2016. aasta lähenemisprogrammi kohaselt näeb valitsus 2016. aastal ette nominaalse eelarvepositsiooni väikest halvenemist tasemele –0,6 % SKPst ja alates 2017. aastast üldist stabiliseerumist tasemel –0,5 % SKPst. Keskpika perioodi eelarve-eesmärki, milleks on struktuurne eelarvepuudujääk 1 % SKPst, täidetakse jätkuvalt kogu programmi kestel. Lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse jääma 2016. aastal tasemele 41,1 % ja langema 2019. aastal 39,3 % tasemele. Neid eelarveprognoose toetav makromajanduslik stsenaarium on usutav. Kavandatud eelarvepuudujäägi eesmärkide saavutamiseks alates 2017. aastast võetavaid meetmeid ei ole piisavalt täpselt kirjeldatud. Komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi põhjal peaks struktuurne eelarvepositsioon olema 2016. aastal –0,7 % SKPst ja 2017. aastal –0,9 % SKPst ning seega keskpika perioodi eelarve-eesmärki ületama. Võimalike edasiste kõrvalekallete hindamisel lähtutakse nõudest hoida struktuurne eelarvepositsioon keskpika perioodi eelarve-eesmärgi tasemel. Nõukogu on lähenemisprogrammile antud hinnangu põhjal ja komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi arvesse võttes seisukohal, et Tšehhi Vabariik peaks stabiilsuse ja kasvu pakti nõuded täitma.

               (6)Pikas perspektiivis on Tšehhi Vabariigi eelarve jätkusuutlikkusega seotud riskid keskmised. Need riskid tulenevad peamiselt elanikkonna vananemisega seotud kulutuste prognoositavast mõjust, eelkõige tervishoiu, kuid ka pensionide valdkonnas. Hiljuti vastuvõetud või kavandatud meetmed pensionisüsteemi muutmiseks võivad rakendamise korral tuua kaasa riigi rahanduse olukorra halvenemise pikas perspektiivis. Kõigepealt võttis Tšehhi valitsus 2016. aasta veebruaris vastu õigusakti, mis annab talle volituse kohandada pensionide indekseerimismehhanismi paindlikumal viisil. Teiseks arutatakse praegu ettepanekuid seada seadusjärgse pensioniea ülempiiriks 65 eluaastat ja kehtestada pensioniea korrapärase läbivaatamise mehhanism. Praegu ei ole kavas madalat seadusjärgset pensioniiga tõsta. Tervishoiu puhul on üheks mureküsimuseks pikaajaliste kulutuste prognoositud suurenemine. Tšehhi Vabariigil tuleb parandada oma tervishoiusüsteemi juhtimist ja kulutasuvust, ehkki mõningaid meetmeid praegu eri etappides juba rakendatakse. Näitajad viitavad kaupade ja teenuste suurele tarbimisele ning suhteliselt suurele sõltumisele haiglapõhisest hooldusest, mis on kallim kui ambulatoorsed teenused. Näib, et olemasolevaid terviseandmeid ei kasutata statsionaarse ravi planeerimisel ja ratsionaliseerimisel tõhusalt. Läbivaatamisel on haiglaravi hüvitamise süsteem, milles on mitmeid puudusi, näiteks väike haiglate valim viitemäärade arvutamiseks. Ikka veel ei ole piisavalt uuritud võimalusi, kuidas täiustada ambulatoorse ravi koordineerimist, parandada perearstide rolli patsientide suunamisel ja piirata ambulatoorsete teenuste ebavajalikku tarbimist.

               (7)Tšehhi Vabariigi eelarveraamistik on üks nõrgemaid ELis. 2015. aasta veebruaris kiitis valitsus heaks reformipaketi peamiste puuduste kõrvaldamiseks selles valdkonnas, kuid pakett ootab veel ratifitseerimist parlamendi poolt. Paketi eesmärk on võtta siseriiklikusse õigusesse üle nõukogu direktiiv 2011/85/EL eelarveraamistiku kohta. Kavandatud reformiga nähakse ette tugevam kulutuste piiramine, sidudes need otseselt keskpika perioodi eelarve-eesmärgiga. Reformi raames seatakse valitsusele kohustus võtta vastu eelarve, mis tagab riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse, ning luuakse sõltumatu eelarvenõukogu riigi rahanduse kontrollimiseks ja läbipaistvuse suurendamiseks.

               (8)Investeeringud elaniku kohta jäävad Tšehhi Vabariigis endiselt alla ELi keskmise ja on suures osas koondunud pealinna piirkonda. Haldus- ja regulatiivsed tõkked piiravad jätkuvalt ärikeskkonna tõhusust ja takistavad investeerimist. Transpordi- ja energiataristu projektide rakendamisel esinevad konkreetsed kitsaskohad. Lisaks oli ELi vahendite kasutamine programmitöö perioodil 2007–2013 aeglane; see oli peamiselt tingitud keerukatest menetlustest, juhtimis- ja kontrollisüsteemide puudustest, riigihankemenetluste ebatõhususest ja projektide rakendamises osalevate asutuste nõrgast haldussuutlikkusest. Transporditaristusse investeerimisel on haldustakistusteks muu hulgas maakasutuslubade väljastamise menetluste aeglus ja viivitused, mis tulenevad konkurentsiametile esitatud kaebuste menetlemise korrast. Energiatõhususe osas on riiklikud programmid energiamahukuse vähendamiseks olnud killustunud ja kulude poolest ebatõhusad. On märke, et energiasääst ei parane kooskõlas riikliku energiatõhususe tegevuskavaga. Teenustesektoris on mõningaid märke regulatiivsetest piirangutest. See kehtib eelkõige mõnes konkreetses kutseteenuste sektoris, kus sisenemis- ja tegutsemistõkked on suuremad kui ELis keskmiselt. Kvaliteetsete veebipõhiste avalike teenuste vähene kasutamine halvendab samuti ärikeskkonda ja viitab pakkumise puudulikkusele. E-valitsuse teenuste puhul ei kasutata täiel määral ära tehnoloogia võimalusi, et parandada nende teenuste kasutajasõbralikkust, ja nende keerukuse tase on ELis üks madalamaid. Olemasolevad tõendid osutavad maksudest kõrvalehoidumise suhteliselt suurele osakaalule Tšehhi Vabariigis. Selle probleemi lahendamine, eriti käibemaksu osas, on poliitiline prioriteet. Teisalt ei ole kavandatud meetmeid maksude maksmisega seotud suhteliselt suurte kulude vähendamiseks või maksusüsteemi lihtsustamiseks. Deklaratsioonide esitamisele eelnevaid maksuhalduri pakutavaid teenuseid on vähe. Maksumaksjad ei kasuta kuigi palju e-maksudeklaratsiooni süsteemi, ehkki käibemaksu osas on edusamme tehtud. Lisaks on maksukogumise kulud vastavalt uusimatele rahvusvahelistele aruannetele suhteliselt kõrged. Tööandjate suurte sotsiaalmaksete tõttu on tööjõumaksud üldiselt kõrged ja maksude hajutamine muudesse valdkondadesse, nagu omandimaks, on piiratud.

               (9)Hulk näitajaid viitab olulistele puudustele avalikus halduses. Teatavaid edusamme on tehtud seadusandlike ja mitteseadusandlike meetmete vastuvõtmisel 2015. aasta korruptsioonivastase tegevuskava raames. Parlament kiitis 2015. aasta novembris heaks hankeregistri seaduse. Selle õigeaegne rakendamine ja edasiarendamine võiks parandada riigihangete läbipaistvust ja kulutasuvust. Endiselt on aga vastu võtmata mõningad olulised korruptsioonivastased õigusaktid, näiteks huvide konflikti seaduse muudatus ja uus erakondade rahastamise seadus. Mitme vastuvõetud meetme täitmist on raske tagada ja nende mõju on väike; paljud kavandatud meetmed aga on korduvalt edasi lükatud järgmisse tegevuskavasse. Ehkki Tšehhi riigihankesüsteemi puudusi on püütud kõrvaldada, on veel arenguruumi konkurentsi ja seega ka kulutõhususe suurendamisel. Nimetatud puudused on osaliselt tingitud asjaolust, et hankijatel puudub asjakohane koolitus ja et lepinguid sõlmides pööratakse liiga vähe tähelepanu kvaliteedikriteeriumidele. Avalik sektor toetub suurel määral konkurentsi välistavatele menetlustele; pakkujaid ei suudeta ligi meelitada ja koondhankeid kasutatakse harva. Siiski loodetakse, et riigihankemenetluste ajakohastamist käsitlevate äsja üle võetud riigihankedirektiivide rakendamine annab võimaluse võtta riigihankepoliitikas kasutusele strateegiline ja tõenduspõhine lähenemisviis, mis hõlmab professionaalsuse suurendamist, riigihangete koondamist, suuremat tähelepanu kvaliteedikriteeriumidele ja hankijate terviklikkust.

               (10)Viimastel aastatel on märkimisväärselt kasvanud investeeringud teadus- ja arendustegevusse, kuid tulemused on endiselt kesised ning muret valmistab teadus- ja arendustegevuse taristu jätkusuutlikkus. Tšehhi teadussüsteemis on praegu käimas kaua viibinud, kuid olulised juhtimisreformid, eelkõige hindamise ja rahastamise osas. Praegune rahastamismehhanism on killustatud; koordineerimine asjaomaste asutuste vahel puudulik ning ülesannete ja prioriteetide jaotus ebaselge. Töötatakse välja teadus- ja arendustegevuse põhjalikku hindamisraamistikku, mis on seotud rahastamisega, kuid edasiminek on aeglane. Pisut on püütud parandada akadeemiliste ja äriringkondade sidemeid. Kõnealuseid sidemeid on nõrgendanud riiklike teadusasutuste hindamise raamistik, milles ei võeta arvesse koostööd ettevõtetega.

               (11)2016. aasta jaanuaris kiitis parlament heaks kõrgharidusreformi. Jätkuvalt on probleemiks õpetaja elukutse vähene atraktiivsus; üheks põhjuseks peetakse suhteliselt madalat töötasu, samuti valmistab muret õpetajaskonna vananemine. Õpetajate ja pedagoogilise personali jaoks töötatakse välja uut karjäärisüsteemi, et elukutse atraktiivsust suurendada, kuid selle rakendamine on edasi lükatud. Õpitulemused on üldiselt head, kuid neid mõjutab tugevalt õpilaste sotsiaalmajanduslik taust. Teravaks probleemiks on ebasoodsas olukorras olevate rühmade, eelkõige romade halvemad õpitulemused. Hinnangu kohaselt langeb väga suur osa roma lapsi koolist välja. Paljud roma lapsed saavad hariduse väljaspool tavakooli ja nende õppestandardid on seetõttu madalamad kui ülejäänud elanikkonna lastel. Piisavalt ei ole arendatud koolitusvõimalusi, et aidata õpetajatel kõnealuse probleemiga tegeleda; nende õpetajate osakaal, kes osalevad segarühmade õpetamise ja kaasava hariduse alases enesetäienduses, on väike. Palju on võetud kaasava haridusega seotud seadusandlikke ja haldusmeetmeid ja hakatud neid rakendama. Need meetmed peaksid aitama vähendada lõhet roma ja mitteroma laste haridustaseme ja õpitulemuste vahel. Parlament võttis 2016. aasta märtsis vastu haridusseaduse muudatused, millega laiendatakse kohustuslikku haridust eelõppe viimasele aastale ja tagatakse väiksemate laste õigus lasteaiakohale. Sellele vaatamata takistab ebavõrdsus haridussüsteemis inimkapitali kvaliteedi parandamist ja osutub hilisemas elus takistuseks ka tööturul.

               (12)Tööturu olukord Tšehhi Vabariigis on paranenud, kuid tööhõive määra edasine kasv sõltub alaesindatud rühmade suuremast osalemisest. Nendesse rühmadesse kuuluvad väikelaste emad, madala kvalifikatsiooniga töötajad ja romad. Haavatavate rühmade osalemist aitaksid suurendada riikliku tööturuasutuse teavitustegevus, asjakohased ja sihipärased aktiivsed tööturumeetmed ning personaalsed teenused. Väikelaste emade osalemist tööturul pidurdab taskukohase hinnaga ja kvaliteetsete lastehoiuteenuste püsiv puudus, eelkõige kuni kolmeaastaste laste osas, ja paindliku tööaja korralduse vähene kasutamine. Viimastel aastatel on võetud meetmeid selle puuduse kõrvaldamiseks, kuid vaja on teha suuremaid jõupingutusi.

               (13)Komisjon on Euroopa poolaasta raames Tšehhi Vabariigi majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud tulemused 2016. aasta riigipõhises aruandes. Ta on hinnanud ka lähenemisprogrammi ja riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Tšehhi Vabariigile esitatud soovituste järelmeetmeid. Arvesse on võetud nende asjakohasust Tšehhi Vabariigi eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast ning vastavust ELi õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda tulevastesse riiklikesse otsustesse ELi tasandi panus ja tugevdada nii ELi üldist majandusjuhtimist. Euroopa poolaasta raames koostatud soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1–3.

               (14)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja on arvamusel,
                  8
                et Tšehhi Vabariik täidab eelduste kohaselt stabiilsuse ja kasvu pakti,

               SOOVITAB Tšehhi Vabariigil võtta 2016. ja 2017. aastal järgmisi meetmeid.

               1.Võtta meetmeid riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamiseks, võttes arvesse tulevasi riske tervishoiuteenuste valdkonnas. Võtta vastu õigusakte eelarveraamistiku tugevdamiseks.

               2.Vähendada regulatiivseid ja haldustakistusi investeeringutele, eelkõige transpordi ja energia valdkonnas, ning suurendada e-valitsuse teenuste kättesaadavust. Kiita heaks kavandatud korruptsioonivastased reformid ja parandada riigihangete korraldamist.

               3.Tugevdada teadus- ja arendussüsteemi juhtimist ning soodustada akadeemiliste ringkondade ja ettevõtete vahelisi sidemeid. Suurendada õpetaja elukutse atraktiivsust ja võtta meetmeid, et suurendada ebasoodsas olukorras olevate, sh roma laste kaasatust tavakoolidesse ja -lasteaedadesse. Kõrvaldada takistused alaesindatud rühmade, eelkõige naiste suuremaks osalemiseks tööturul.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)
                  COM(2016) 324 (final).

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 ja P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 (final).

                     (5)
                  COM(2015) 691 (final).

                     (6)
                  SWD(2016) 73 (final).

                     (7)
                  COM(2014) 494 (final).

                     (8)
                  Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.