               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,20.5.2020
            COM(2020) 528 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Ühendkuningriigi 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Ühendkuningriigi 2020. aasta lähenemisprogrammi kohta

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Ühendkuningriigi 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Ühendkuningriigi 2020. aasta lähenemisprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 9 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta,
                  2
                eriti selle artikli 6 lõiget 1,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)17. detsembril 2019 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. 17. detsembril 2019 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles Ühendkuningriiki ei nimetatud ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

               (2)Pärast Ühendkuningriigi väljaastumist EList 31. jaanuaril 2020 ja väljaastumislepingu jõustumist algas Ühendkuningriigi jaoks üleminekuperiood, mis kestab kuni 31. detsembrini 2020. Väljaastumislepingu kohaselt asutatud ühiskomitees ELi ja Ühendkuningriigi poolt enne 1. juulit 2020 vastu võetud ühekordse otsusega võib seda perioodi pikendada ühe või kahe aasta võrra. Sel ajal kohaldatakse Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis jätkuvalt liidu õigust, sealhulgas Euroopa poolaastaga seotud õigust.

               (3)26. veebruaril 2020 avaldati 2020. aasta aruanne Ühendkuningriigi kohta
                  3
               . Selles hinnati Ühendkuningriigi edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel
                  4
               , varasematel aastatel vastu võetud soovituste järelmeetmete võtmisel ja strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel.

               (4)11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu Euroopa Liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise,
                  5
                milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil.

               (5)Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peavad olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli.

               (6)20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta
                  6
               . Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud klausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon jagas oma teatises nõukoguga seisukohta, et arvestades COVID-19 puhangust tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, võimaldab praegune olukord klausli aktiveerida. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul teha komisjoni soovituse alusel otsuse võtta vastu muudetud eelarvekurss. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid.

               (7)Jätkuvaid meetmeid on vaja pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning tehes kriisist põhjalikud järeldused.

               (8)COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida ühtne turg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleb ühtse turu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada, niipea kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusektoris on vaja kriisiks valmisoleku kavasid, mis hõlmavad eelkõige täiustatud hankestrateegiaid, mitmekesistatud tarneahelaid ja elutähtsa varustuse strateegilisi varusid. Need on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamised elemendid.

               (9)Pandeemia sotsiaal-majanduslikud tagajärjed on erineva spetsialiseerumise tõttu Ühendkuningriigi piirkondade lõikes tõenäoliselt erinevad. Sellega kaasneb märkimisväärne oht, et piirkondlikud erinevused suurenevad Ühendkuningriigis veelgi. Praegune olukord nõuab sihipäraseid poliitilisi meetmeid.

               (10)Ühendkuningriik esitas 30. aprillil 2020 oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 7. mail 2020 oma 2020. aasta lähenemisprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (11)Ühendkuningriigi suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ja võlareegliga seotud üleminekukorda. 13. juulil 2018 soovitas nõukogu Ühendkuningriigil tagada, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär
                  7
                ei ületa 2019.–2020. aastal 1,6 %, mis vastab aastasele struktuursele kohandusele 0,6 % SKPst. Komisjoni üldhinnangu kohaselt on oht, et 2019.–2020. aastal ning 2018.–2019. ja 2019.–2020. aasta kokkuvõttes kaldutakse keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast märkimisväärselt kõrvale. Andmed 2019.–2020. aasta eelarve täitmise kohta saadakse 2020. aasta sügisel.

               (12)Valitsuse 2019.–2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt nominaalne eelarvepositsioon halveneb: eelarvepuudujääk suureneb 2,2 %-lt SKPst 2019.–2020. aastal 2,5 %-le SKPst 2020.–2021. aastal. Prognooside kohaselt suureneb see 2021.–2022 aastal 3,1 %ni SKPst ja väheneb 2024.–2025. aastaks 2,4 %ni SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis 2019.–2020. aastal väheneb 83,2 %ni, peaks 2019.–2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt vähenema 2020.–2021. aastal 82,9 %ni. Nende eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium ei tundu aga enam realistlik, kuna selles ei võeta arvesse COVID-19 pandeemia majanduslikku mõju. Programmi prognoosides ei võeta arvesse ka meetmeid, millest Ühendkuningriik teatas COVID-19 pandeemiale reageerimiseks. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus.

               (13)Vastuseks COVID-19 pandeemiale on Ühendkuningriik võtnud eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti palju mõjutatud inimestele ja sektoritele. Lähenemisprogrammi prognoosid neid meetmeid ei sisalda, kuid neid võetakse komisjoni prognoosis arvesse. Eelarvemeetmed moodustavad ligikaudu 5,5 % SKPst ning hõlmavad töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja ettevõtete toetamist ning sotsiaalkindlustuse meetmeid. Lisaks on Ühendkuningriik teatavaks teinud meetmed, millel ei ole otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad toetada ettevõtete likviidsust. Need meetmed hõlmavad laenugarantiisid mahus ligikaudu 16 % SKPst. Nende meetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis.

               (14)Kui poliitikat ei muudeta, on Ühendkuningriigi valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020.–2021. aastal -10,7 % SKPst ja 2021.–2022. aastal -6,2 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse jõuab prognooside kohaselt 2020.–2021. aastal 102,5 %-ni ja on 2022. aastal 100,2 % SKPst. Lähenemisprogrammi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis ei võeta arvesse COVID-19 pandeemia mõju ning seetõttu erinevad võla- ja eelarvepuudujäägi prognoosid oluliselt komisjoni prognoosidest.

               (15)Komisjon esitas 20. mail 2020 aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande, kuna Ühendkuningriik ületab prognoosi kohaselt 2020.–2021. aastal puudujäägi kontrollväärtust (3 % SKPst). Kokkuvõttes näitab analüüs, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/1997 määratletud puudujäägikriteerium ei ole täidetud.

               (16)Praegune COVID-19 kriis on tekitanud viimastel aastakümnetel enneolematuid majandus- ja sotsiaalpoliitilisi probleeme. Prognooside kohaselt suureneb töötus 2020. aastal peaaegu 3 protsendipunkti võrra 6,7 %ni ja väheneb 2021. aastal veidi, jõudes 6 %ni (2019. aastal oli see 3,8 %). Ühendkuningriigi valitsus on võtnud erakorralisi meetmeid šoki negatiivse mõju leevendamiseks. Otsese fiskaaltoetuse kulud sõltuvad nõudlusest, kuid see võib ulatuda ligikaudu 110 miljardi Inglise naelani (5,5 % SKPst), millele lisandub 330 miljardit Inglise naela (16 % SKPst) pangalaenude krediidigarantiisid. Kasutusele on võetud lühendatud tööajaga töötamise kavad, et kaitsta tööhõivet, ning samuti on võetud meetmeid füüsilisest isikust ettevõtjate toetamiseks. Ajutiselt on laiendatud üldtoetuse süsteemi (Universal Credit) ettemaksete kasutamise ulatust ja sellele juurdepääsu ning ajutiselt pikendatud üldkrediidi saamise õigust kaheteistkümne kuuni. Kohalikud omavalitsused peavad saama ka ühekordset lisarahastust, et toetada majanduslikult haavatavaid inimesi ja leibkondi. Valitsus teatas ka hüpoteeklaenude kolmekuulisest moratooriumist eluasemeomanikele, kes on raskustes koroonaviiruse tõttu.

               (17)Ettevõtete finantsseisundi toetamiseks on Inglise Pank alandanud panga intressimäära kaks korda, kokku 0,75 %-lt 0,1 %-le, vähendanud Ühendkuningriigi vastutsüklilise kapitalipuhvri määra 0 %-le, mis varasemalt pidi jõudma 2 %ni 2020. aasta detsembriks, suurendanud võlakirjade ostu programmi 645 miljardi Inglise naelani ja lisaks valitsuse laenugarantiidele suurendanud toetust kommertspankade laenuandmisele reaalmajandusele. Valitsus pakkus sektoritele kinnisvaramaksu aastast moratooriumi, käibemaksu tasumise edasilükkamist ja rahalisi toetusi väiksematele ettevõtetele. Garantiide ja kombineeritud toetustena on likviidsustoetust antud ka laenukava „Coronavirus Business Interruption Loan Scheme“ raames väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd), kelle käive jääb alla teatava künnise, kasutades mitmesuguseid ettevõtluse finantstooteid, nagu vaba tagasimaksega krediidiliinid ja muud tooted, sealhulgas tähtajalised laenud. Lisaks on kõikidele tegevusvaldkondadele tehtud kättesaadavaks üldine kava VKEde, aga ka suuremate ettevõtete likviidsuse tagamiseks, mis võib hõlmata investeerimistoetust. Nende meetmete kavandamisel ja rakendamisel tuleb võtta arvesse pangandussektori vastupanuvõimet.

               (18)COVID-19 pandeemia on paljastanud puudusi Ühendkuningriigi tervishoiusüsteemide valmisolekus ja suutlikkuses sellistele puhangutele reageerida, eelkõige hoonete, töötajate ja varustuse osas. Selle tulemusena on kogu Ühendkuningriigis loodud COVID-19 patsientidele ajutisi välihaiglaid. Riigi töötlevat tööstust kutsuti eeldatava nõudluse katmiseks tungivalt üles muutma oma tootmisliine, et kiiresti toota täiendavaid meditsiiniseadmeid, näiteks ventilaatoreid. COVID-19 kriis on veelgi suurendanud tervishoiutöötajate nappust. Sarnaste kriiside ohjamine tulevikus nõuab investeeringuid Ühendkuningriigi tervishoiusüsteemidesse, sealhulgas tulemuslikke ja hästi rahastatud rahvatervise meetmeid. Nende investeeringute eesmärk peaks olema tagada vajalik varustus, hooned ja vajalik kvalifitseeritud tööjõud ning üldine suutlikkus osutada kõiki eeldatavaid tavapäraseid tervishoiuteenuseid paralleelselt COVID-19 või sarnaste nakkushaigustega patsientide raviga.

               (19)Praegune kriis avaldab tõenäoliselt suuremat mõju kõige haavatavamatele inimestele, süvendades vaesust. Vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse oht suurenes juba enne kriisi, hoolimata rekordiliselt madalast tööpuudusest. Palgavaesus ja laste vaesus on samuti kõrged. Sotsiaaltoetuste kärpimine ja reformid võivad õõnestada Ühendkuningriigi maksusoodustuste süsteemi tugevat vaesust vähendavat mõju. Võimalik on suurendada toetust kõige haavatavamatele, sealhulgas vaesuses elavatele lastele, eriti arvestades, et kriis suurendab eeldatavasti veelgi sissetulekute ebavõrdsust.

               (20)Tööviljakuse parandamine on Ühendkuningriigi jaoks jätkuvalt suur probleem. Ühendkuningriigis on ühe töötunni tootlikkus märkimisväärselt väiksem kui enamikus teistes arenenud majandusega riikides ning see on vaevalt suurem kui enne finantskriisi. SKP kasv tuleneb tööhõive kasvust, kusjuures lähiminevikus ei ole tootlikkus peaaegu üldse suurenenud. Pingelisest tööturust hoolimata on Ühendkuningriigi tööviljakus olnud alates 2018. aasta algusest üldiselt stabiilne. Ka reaalpalga kasv on olnud aeglane. Paljud Ühendkuningriigi piirkonnad on suhteliselt vaesed ning oskustesse ja taristusse tehtavate investeeringute tase on suhteliselt madal. Madalapalgaliste inimeste piiratud karjäärivõimalused mõjutavad negatiivselt nii tootlikkust kui ka suurendavad vaesust. Selline olukord tõenäoliselt jätkub ja võib COVID-19 kriisi tõttu isegi süveneda. Hiljutine pandeemia tekitab Ühendkuningriigi haridus- ja koolitussüsteemidele märkimisväärseid probleeme, eelkõige kaugõppe ja struktureeritud õppele erineva juurdepääsu tõttu. Sellest tulenevalt on võimalik tootlikkust suurendada, tegeledes laiapõhjaliste probleemidega, nagu vähene investeerimine seadmetesse, taristusse ning teadus- ja arendustegevusse ning oskuste, eelkõige põhi- ja tehniliste oskuste nappus. Ühendkuningriigi eesmärk on investeerida rohkem teadusuuringutesse ja innovatsiooni ning parandada olemasolevate tehnoloogiate kasutamist kogu majanduses.

               (21)Majanduse elavdamise toetuseks on oluline kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, sealhulgas asjakohaste reformide kaudu. Ühendkuningriigis on püsiv eluasemepuudus. Täheldada on tootmisvõimsuse piirangute teket, samal ajal kui elamuehituse maht jääb allapoole taset, mida on vaja prognoositud nõudluse rahuldamiseks. Maaturu range reguleerimise tõttu on uute eluasemete jaoks kättesaadava maa suurus ja asukoht piiratud, eriti suurte linnade ümbruses. Ehitussektor on eluasemete ning energiatõhususe ja kliimaga seotud tulevaste eesmärkide saavutamisel endiselt võtmetähtsusega, kuigi elumajade vanuse ja nende aeglase asendamise tõttu on nende kütmiseks kuluva energia vähendamine keeruline. Pärast aastakümneid kestnud avaliku sektori alainvesteeringuid on valitsus hakanud tegelema taristu puudujäägiga. Taastuvatesse energiaallikatesse investeerimisel on tehtud julgustavaid edusamme ja energiasektoris on saavutatud heitkoguste märkimisväärne vähenemine. Kliimaneutraalsuse poole liikumisel esineb siiski probleeme kogu majanduses. Ühendkuningriigi maantee-, raudtee- ja lennundusvõrkude kasutamine on ületamas läbilaskevõimet ning see suurendab ummikuid ja õhusaastet. Ühendkuningriik soovib olla heiteta sõidukite valdkonnas esirinnas, kuid enamik raudteevõrgust ei ole veel elektrifitseeritud. Kuigi kiudoptiliste võrkude katvus on Ühendkuningriigis endiselt tagasihoidlik, kasvab kiudoptiliste võrkude turul konkurents, kuna valitsus suurendab märkimisväärselt avaliku sektori toetust kiudoptiliste võrkude kasutuselevõtule. Selliste investeeringutega digitaristusse peavad aga kaasnema paremad digioskused, kuna Ühendkuningriigis esineb IT-spetsialistide oskustes struktuurseid puudujääke.

               (22)Kuigi praegustes soovitustes keskendutakse pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende täitmist jälgitakse Euroopa poolaasta raames kuni üleminekuperioodi lõpuni.

               (23)Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades allpool esitatud soovituste täieliku rakendamise, aitab Ühendkuningriik kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus.

               (24)Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Ühendkuningriigi majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes
                  8
               . Ta on hinnanud ka 2020. aasta lähenemisprogrammi ja 2020. aasta riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Ühendkuningriigile esitatud soovituste järelmeetmeid. Arvesse ei ole võetud mitte üksnes nende asjakohasust Ühendkuningriigi eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka nende vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada nii liidu üldist majandusjuhtimist.

               (25)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus
                  9
                kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1,

               SOOVITAB Ühendkuningriigil võtta 2020. ja 2021. aastal järgmisi meetmeid.

               1.Kooskõlas üldise vabastusklausliga võtta kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida pandeemiale, toetada majandust ja tagada selle taastumine. Kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Suurendada tervishoiusüsteemi vastupidavust.

               2.Tagada sotsiaalkaitsesüsteemi asjakohasus ja katvus, et tagada toetus kõigile ja eelkõige neile, keda kriis kõige rohkem mõjutab.

               3.Edendada innovatsiooni ning toetada inimkapitali arendamist. Kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, et toetada majanduse taastumist. Keskenduda investeeringute tegemisel üleminekule rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale, eelkõige energia puhtale ja tõhusale tootmisele ja kasutamisele, säästvale transpordile ja ülikiirele lairibaühendusele.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        ELT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)

                        ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

                     (3)

                        SWD(2020) 527 final.

                     (4)

                        ELT C 301, 5.9.2019, lk 117.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Valitsemissektori esmased netokulud saadakse, kui valitsemissektori kogukuludest arvatakse maha intressikulud, liidu programmidele tehtavad kulutused, mis kaetakse täielikult liidu fondide tuludest, ja kaalutlusõigusevälised muudatused töötuskindlustushüvitise kuludes. Valitsemissektori rahastatud kapitali kogumahutus põhivarasse on jaotatud nelja aasta peale. Kaalutlusõigusel põhinevad tulumeetmed või õigusaktidekohane tulude suurendamine arvatakse sisse. Ühekordsed tulu- ja kulumeetmed arvatakse välja.

                     (8)

                        SWD(2020) 527 final.

                     (9)

                        Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 2.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,20.5.2020
            COM(2020) 517 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Ungari 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Ungari 2020. aasta lähenemisprogrammi kohta

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Ungari 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Ungari 2020. aasta lähenemisprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 9 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)17. detsembril 2019 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. Samuti võttis komisjon 17. detsembril 2019 määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles Ungarit ei nimetatud ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

               (2)2020. aasta aruanne Ungari kohta
                  2
                avaldati 26. veebruaril 2020. Selles hinnati Ungari edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste
                  3
                täitmisel ja strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel ning varasematel aastatel esitatud soovituste järelmeetmeid.

               (3)11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu Euroopa Liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise,
                  4
                milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil.

               (4)Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peavad olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli.

               (5)20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta
                  5
               . Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud klausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon jagas oma teatises nõukoguga seisukohta, et arvestades COVID-19 puhangust tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, võimaldab praegune olukord klausli aktiveerida. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul teha komisjoni soovituse alusel otsuse võtta vastu muudetud eelarvekurss. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest, võimaldades samal ajal komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid.

               (6)Jätkuvaid meetmeid on vaja pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning tehes kriisist põhjalikud järeldused.

               (7)COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida ühtne turg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleb ühtse turu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada, niipea kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusektoris on vaja kriisiks valmisoleku kavasid, mis hõlmavad eelkõige täiustatud hankestrateegiaid, mitmekesistatud tarneahelaid ja elutähtsa varustuse strateegilisi varusid. Need on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamised elemendid.

               (8)Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke,
                  6
                et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Ungarit kutsutakse üles neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata üksikisikuid ja sektoreid, kus probleemid end kõige rohkem tunda annavad.

               (9)Pandeemia sotsiaal-majanduslikud tagajärjed jaotuvad erinevate spetsialiseerumismustrite tõttu tõenäoliselt territooriumide vahel ebaühtlaselt, eelkõige oluliste ressursside puuduse all kannatavates või suurel määral vahetut ettevõtete ja klientide kontakti nõudvatest sektoritest sõltuvates konkreetsetes piirkondades. Sellega kaasneb märkimisväärne Ungari territoriaalsete ebavõrdsuste suurendamise risk, mis võimendab juba täheldatud ebavõrdsuse suurenemist linna- ja maapiirkondade vahel. Arvestades ohuga, et liikmesriikidevaheline lähenemisprotsess võib ajutiselt seiskuda, nõuab praegune olukord sihipäraseid poliitikameetmeid.

               (10)Ungari esitas 5. mail 2020 oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 4. mail 2020 oma 2020. aasta lähenemisprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (11)Ungari suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning võlareeglit.

               (12)14. juunil 2019 esitas nõukogu Ungarile soovituse tagada, et valitsemissektori esmaste netokulude
                  7
                nominaalne kasvumäär ei ületaks 2019. aastal 3,3 %, mis vastab aastasele struktuursele kohandusele 1,0 % SKPst. Komisjoni üldhinnang kinnitab, et 2019. aastal ja 2018.–2019. aasta koguarvestuses kaldutakse keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks soovitatud kohandamiskavast märkimisväärselt kõrvale. Kuid võttes arvesse üldise vabastusklausli aktiveerimist, ei ole Ungari puhul edasised sammud märkimisväärse kõrvalekalde menetluse raames õigustatud.

               (13)Valitsus näeb 2020. aasta lähenemisprogrammis ette, et nominaalne eelarvepositsioon halveneb ja 2020. aastal on puudujääk 3,8 % SKPst, samas kui 2019. aastal oli see 2,0 % SKPst. Prognooside kohaselt on puudujääk 2021. aastal 2,7 % SKPst ja jõuab järk-järgult 2024. aastaks 1,0 %ni SKPst. 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks pärast vähenemist 66,3 %-le 2019. aastal suurenema 2020. aastal 72,6 %ni. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus. Eelarveprognooside aluseks on riigipõhised riskid, nimelt riskid, mis on seotud prognoositust suuremate kuludega (võttes arvesse varasemate aastate suuri aastalõpu kulutusi) ning võimaliku prognoositust väiksema tuluga, kuna prognoosid näivad tuginevat teatavale tulude püsivusele.

               (14)Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Ungari võtnud eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi intensiivravi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti suurel määral mõjutatud üksikisikutele ja sektoritele. 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt moodustasid need eelarvemeetmed 2020. aastal 2,8 % SKPst ja neid rahastatakse täielikult eelarvekulude ümberpaigutamisest, reservidest ja uutest maksudest. Need hõlmavad tööturu toetamise, ettevõtete maksusoodustuste ja meditsiinilisest eriolukorrast tekkinud kuludega seotud meetmeid. On teatatud täiendavatest meetmetest majanduskasvu (1,4 % SKPst) ja tööturu (0,4 % SKPst) toetamiseks, kuid neid ei ole veel täpsustatud. Lisaks on Ungari võtnud meetmed, millel ei ole küll otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad toetada ettevõtete likviidsust, ja mille mahuks hinnatakse 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt 1,5 % SKPst. Ametiasutused töötavad täiendavate meetmetega mahus 0,3 % SKPst. Need meetmed hõlmavad laenutagamisprogramme ja valitsuse tagatud laene. 2020. aasta lähenemisprogrammi raames teatatud eelarvemeetmete üldine mõju eelarvele erineb komisjoni 2020. aasta kevadprognoosist, kuna komisjon hindas ja võttis arvesse ainult meetmeid, mida oli piisavalt kirjeldatud. Üldiselt on Ungari võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni teatises „Euroopa koordineeritud majanduslikud meetmed COVID-19 puhangule reageerimiseks“. Kõigi teatatud meetmete täielik kirjeldamine ja rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis.

               (15)Kui poliitikat ei muudeta, on Ungari valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal -5,2 % SKPst ja 2021. aastal -4,0 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse jõuab prognooside kohaselt 2020. aastal 75,0 %-ni.

               (16)14. juunil 2019 otsustas nõukogu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 121 lõike 4 kohaselt, et 2018. aastal esines Ungaris märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eesmärgist. Kindlaks tehtud märkimisväärse kõrvalekalde tõttu esitas nõukogu 14. juunil 2019 Ungarile soovituse võtta vajalikud meetmed tagamaks, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär ei ületaks 2019. aastal 3,3 % ja 2020. aastal 4,7 %, mis vastab 2019. aastal eelarve struktuursele kohandamisele 1,0 % SKPst ja 2020. aastal eelarve struktuursele kohandamisele 0,75 % SKPst. 5. detsembril 2019 võttis nõukogu vastu otsuse (EL) 2019/2172,
                  8
                millega tehti kindlaks, et Ungari ei olnud võtnud nõukogu 14. juuni 2019. aasta soovituse järgimiseks tõhusaid meetmeid, ja esitas muudetud soovituse. 5. detsembri 2019. aasta soovituses palus nõukogu Ungaril võtta vajalikud meetmed tagamaks, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär ei ületaks 2020. aastal 4,7 %, mis vastab 2020. aastal eelarve struktuursele kohandamisele 0,75 % SKPst. Komisjoni üldhinnangu kohaselt ja võttes arvesse 2020. aastal üldise vabastusklausli rakendamist, mis lubab ajutist kõrvalekaldumist keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamise kohandamiskavast, peetakse meetmeid, mille Ungari võttis 5. detsembri 2019. aasta soovituse alusel, tulemuslikuks.

               (17)Kuna Ungari kavatses 2020. aastal ületada eelarvepuudujäägi kontrollväärtust (3 % SKPst), esitas komisjon 20. mail 2020 aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande. Kokkuvõttes nähtub analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/1997 määratletud puudujäägikriteerium ei ole täidetud.

               (18)Valitsus teatas ohuolukorrast 11. märtsil 2020. 12. märtsil suleti piirid reisijatele, välja arvatud koju tagasipöörduvad kodanikud ja Euroopa Majanduspiirkonna elanikud ning piiriülesed töötajad. Kaubatransport jäi lubatuks. 16. märtsil 2020 suleti laste alusharidusasutused, koolid ja ülikoolid ning õpet hakati andma veebis. Alates 17. märtsist 2020 tuli mittehädavajalikud poed sulgeda alates kella kolmest päeval ja restoranid võisid pakkuda toitu ainult kaasa võtmiseks. 28. märtsil 2020 kehtestati osaline liikumiskeeld, mille kohaselt võisid inimesed väljuda oma elukohast ainult põhjendatud vajaduse korral ja pidid hoidma teiste inimestega distantsi. Enne COVID-19 puhangut hakkas Ungari mitmeaastane märkimisväärne majanduskasv järk-järgult aeglustuma. Reaalne SKP kasvas 2019. aastal 4,9 %. Pärast viiruspuhangut võeti suhteliselt kiiresti pandeemia leviku tõkestamise meetmed ja ametlike haigusjuhtumite arv on jäänud siiani piiratuks. Kuid ülemaailmne majanduslangus mõjutab eeldatavasti eriti suurel määral eksporti kuna Ungaris on domineeriv roll väga tsüklilistel tööstusvaldkondadel, näiteks autotööstusel. Kahju kannatavad eeldatavasti ka turismi- ja transporditeenuseid, mida mõjutavad reisipiirangud. Üldiselt prognoositakse, et märtsis algab järsk maanduslangus, millele järgneb aasta teises pooles majanduse järkjärguline taastumine, kui eeldatavasti hakatakse pandeemia leviku tõkestamise meetmeid järk-järgult tühistama. Töötus võib tööturu paindlikkuse tõttu kiiresti suureneda. 2020. aasta majanduslikud näitajad sõltuvad liikumispiirangute kehtestamise pikkusest ja majanduspoliitilistest meetmetest. Euroopa Komisjoni kevadprognoosi kohaselt väheneb reaalne SKP 2020. aastal 7 % ja suureneb seejärel 2021. aastal 6 %.

               (19)Valitsus on teatanud alates märtsi keskpaigast etapiviisilistest meetmetest, et leevendada COVID-19 kriisi sotsiaal-majanduslikku mõju. Keskpank on võtnud meetmeid, et tagada likviidsust finantssektorile. Muud kodumajapidamiste ja ettevõtete likviidsuse suurendamise meetmed on i) ettevõtete ja kodumajapidamiste laenude ning üürilepingute moratoorium kuni 31. detsembrini 2020 ning ii) tarbijakrediidi intressi ülempiiri kehtestamine. Nende meetmete kavandamisel ja rakendamisel tuleb arvesse võtta pangandussektori vastupanuvõimet. Täiendavad meetmed, mis on suunatud peamiselt kriisist kõige enam mõjutatud sektoritele, näiteks turismi- ja teenussektorile, hõlmavad ajutisi maksuvähendusi ja -vabastusi, investeerimistoetusi, taristu arendamist, subsideeritud ja tagatud laene ning kapitaliprogramme. Valitsus algatas töökohtade säilitamiseks kaks lühendatud tööajaga töötamise meedet. Üldkava katab teatavatel tingimustel kuni 70 % kaotatud palgast kolme kuu jooksul ja erikava on suunatud teadus- ja arendustegevuse valdkonnas töötajatele. Valitsus rakendas ühe kvartali võrra kiiremini varem kavandatud sotsiaalkindlustusmaksete vähendamise ja teatas tervishoiusektori töötajate ühekordsest palgalisast. Kuigi eelarvemeetmete eesmärk on toetada ettevõtteid ja säilitada töökohti, on nende ulatus ja hõlmavus enamike liikmesriikidega võrreldes üldiselt piiratud. Neid on kavas kaasrahastada eelarvepeatükkide ümberjaotamisest ja uutest kogutud maksudest ning seega on neil makromajandusliku stabiliseerimise seisukohast eeldatavasti piiratud mõju.

               (20)Eri tervisenäitajad olid jätkuvalt enamikest liikmesriikidest halvemad, mis kajastab muu hulgas riskitegurite laialdast esinemist elanikkonnas ja tervishoiuteenuste osutamise piiratud mõju. Riigi osa Ungari tervishoiukulutustest oli ELi keskmisest märkimisväärselt väiksem. ELi keskmisest rohkem ungarlasi peab ise teenuste eest tasuma ja on sunnitud üha enam pöörduma erasektori tervishoiuteenuste osutajate poole. See suurendab Ungari kodumajapidamiste rahaliste raskuste riski, mis avaldab mõju sotsiaalsele võrdsusele ja tervisenäitajatele. On vaja teha täiendavaid investeeringuid põhjalikesse reformidesse, et ratsionaliseerida ressursside kasutamist tervishoiusüsteemis, vähendada ebavõrdsust ravi saamisel ja suurendada ravi kvaliteeti. Ennetava ja esmatasandi arstiabi teenused on alarahastatud ning ei ole kasutatud piisavalt nende potentsiaali parandada tervishoiusüsteemi kvaliteeti, juurdepääsetavust ja tasuvust. Kuigi ametivõimud on hakanud tegutsema selle nimel, et vähendada Ungari tervishoiutöötajate märkimisväärset puudust, takistavad tervishoiutöötajate jaotuse piirkondlikud erinevused jätkuvalt ravile juurdepääsu teatavates piirkondades ja teatavate haavatavate rühmade, näiteks marginaliseeritud romade puhul, aga märkimisväärsete tõketega puutuvad kokku ka puudega inimesed. COVID-19 pandeemiast tervishoiusüsteemidele tekkinud märkimisväärse nõudlusvapustuse tõttu on vaja võtta kiiresti meetmeid, et lahendada need struktuursed probleemid ja suurendada Ungari tervishoiusüsteemi vastupanuvõimet.

               (21)Puhangul võivad olla märkimisväärsed sotsiaal-majanduslikud tagajärjed ja tuleb veel hinnata valitsuse 18. märtsi 2020. aasta dekreedi mõju, millega lubatakse kahepoolsel kokkuleppel erandeid tööseadustikust. Komisjoni prognoosi kohaselt suureneb töötus 2020. aastal 7,0 %ni ja väheneb 2021. aastal 6,1 %-le. Kriisist väga suurel määral mõjutatud sektorid, kus töötavad väga paindlike töölepingute alusel madala kuni keskmise kvalifikatsiooniga töötajad, moodustavad suure osa Ungari majandusest. Kuni 2020. aasta alguseni paranes üldine tööhõive määr tugeva majanduskasvu tingimustes, kuid sellest ei saanud võrdselt kasu kõik elanikerühmad. Tööhõive erinevused olid ELi keskmisega võrreldes jätkuvalt suured erinevate kvalifikatsioonidega töötajate ning meeste ja naiste vahel, viimasel juhul piiratud kvaliteetsete lapsehoiuvõimaluste tõttu. Ühiskondliku töö programm, mis oli selles osalejate esmasele tööturule siirdumise osas ebatõhus, hõlmas vaatamata vähendamisele endiselt palju inimesi. Võib tugevdada muid poliitikameetmeid ja suurendada nende sihipärasust, et aidata töötutel või majanduslikult mitteaktiivsetel inimestel tulemuslikult tööd leida või koolitustel osaleda. Töötushüvitiste maksmise aeg on ELi lühim, st maksimaalselt kolm kuud, mis oli isegi majanduslikult kõige soodsamates tingimustes palju lühem ajast, mis keskmiselt kulub töö leidmiseks. Kooskõlas Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtetega tuleb sotsiaalkaitse kavade ja meetmetega kaitsta neid, kellel on oht oma töökoht kaotada, ning füüsilisest isikust ettevõtjaid ja töötuid. Lühendatud tööajaga töötamise kavad, mille puhul saavad töötajad töötamata tundide eest riigilt toetust, oh hea meetod tööhõive kaitsmiseks. Pandeemia ajal on lühendatud tööajaga töötamise kavad kõige tõhusamad, kui nende haldamine on lihtne ja kiire ning kui nendes osalemise õigus ei piirdu teatavate sektorite või äritegevuse liikidega.

               (22)Kuigi Ungari üldine vaesusolukord paranes enne kriisi, võib see suundumus majanduslanguse ajal kiiresti vastupidiseks pöörduda. Sissetuleku ebavõrdsus suurenes viimasel kümnendil, osaliselt maksu- ja toetussüsteemi muudatuste tõttu. Isegi enne COVID-19 puhangut olid kõrgel tasemel nii suur materiaalne puudus kui ka materiaalne ja sotsiaalne puudus, eelkõige mitme lapsega kodumajapidamistes ja romade hulgas. Sotsiaaleluruumidena üürile antavate munitsipaalkorterite ja üürilevõtjatele antava rahalise toetuse puudumine takistab liikuvust. Toimetulekutoetuse nominaalsumma on jäänud alates 2012. aastast muutumatuks ja on üks ELi väiksemaid. Pandeemia mõjutab eeldatavasti enim haavatavaid rühmi, kellel puudub juurdepääs ravile ja olulistele teenustele ning kes elavad ülerahvastatud kodumajapidamistes. Kui majandus taastub, tuleb võtta meetmeid nende aktiivseks muutmiseks ja tööturule kaasamiseks. Haridusnäitajad olid juba enne kriisi liidu keskmisest madalamad ja neid mõjutas suurel määral õpilaste sotsiaal-majanduslik taust. Haridussüsteemist varakult lahkumise määr oli suur, eriti romadest õpilaste puhul. Haavatavate rühmade vähene osalemine kvaliteetses hariduses on inimkapitali ja sotsiaalse ühtekuuluvuse arendamises möödalastud võimalus. Õpetajate palk on üks ELi madalamaid. Kõrgkoolis õppijate väike arv ei ole kooskõlas suure nõudlusega kõrge kvalifikatsiooniga töötajate järele. Ootamatu üleminek kaugõppele suurendab tõenäoliselt veelgi ebavõrdsust. Iga-aastaste riiklike pädevustestide käigus saadud teadmiste kohaselt on keerukas jõuda digiõppe abil mitmete õpilasteni, kuna neil puuduvad digitaalsed vahendid. Kaugõpe avaldab ebasoodsa taustaga õpilastele negatiivset mõju ka ülerahvastatud kodumajapidamiste ja vanemate madala haridustaseme tõttu. Hariduses digitaaltehnoloogiale üleminekusse tehtud hiljutised ja praegu tehtavad investeeringud on olnud olulised ja neid tuleb jätkata.

               (23)COVID-19 kriisi kontekstis on eriti oluline tagada kriitilise taristu toimimine ja kaupade vaba liikumine ühtsel turul ning jälgida tarneahelate nõuetekohast toimimist ja see tagada koostöös naaberriikidega. Ungari majandus on väike ja avatud ning aktiivse rahvusvahelise kaubatranspordiga. Lisaks sellele töötavad mitmed ungarlased välisriikides ja reisivad igal nädalal tööle. Ungari võib ka vajada hooajalisi piirialatöötajaid põllumajanduse valdkonnas. Praegu kehtestatud reisipiirangud võivad põhjustada viivitusi kaupade ja töötajate liikumisel, aga seda võib leevendada piiridel roheliste transpordikoridoride tagamine.

               (24)Üks kõige rohkem mõjutatud teenussektoritest on jaemüük ja seda meetmete tõttu, mis takistasid täielikult mitmete ettevõtete tegevust või piirasid seda märkimisväärselt. Regulatiivne paindlikkus aitaks jaemüügisektoril pärast COVID-19 pandeemiat taastuda. Ungaril on ELis kõige rohkem reguleeritud kutsealasid. Kutsealastel teenustel on oluline osa kriisist väljumisel ja taastumisel. Seetõttu on määrava tähtsusega tagada ladus juurdepääs kutsealadele ja nende tegevus, lihtsustades neid reguleerivaid õigusraamistikke ja nendega seotud haldusmenetlusi, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ning mikroettevõtjate (sh üksikpraktiseerijate) jaoks, keda kriis eriti suurel määral mõjutas. Ülioluline on anda ettevõtetele likviidsustoetust laenude ja tagatistena, keskenduses väikstele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, ning vahendajad peavad hakkama tulemuslikult ja kiiresti jaotama ettevõtetele likviidsustoetust. Nende meetmete kavandamisel ja rakendamisel tuleb arvesse võtta pangandussektori vastupanuvõimet. Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate rahavoogusid võib aidata parandada ka maksude ja sotsiaalmaksete tasumise edasilükkamine ning riigiasutuste lepinguliste maksete kiirendamine. Vastloodud idu- ja kasvufirmad võivad vajada eritoetust, näiteks riskikapitalifondidele suunatud stiimulite näol, et suurendada nende investeeringuid kõnealustesse ettevõtetesse. Need toetusmeetmed aitavad ka vältida strateegiliselt oluliste Euroopa ettevõtete kiirmüüki.

               (25)Teadusuuringud ja innovatsioon on pikaajalise majanduskasvu ja konkurentsivõime jaoks kriitilise tähtsusega. Ungari on mõõdukas innovaator. Innovatsiooni takistab peamiselt kõrge kvalifikatsiooniga töötajate puudumine. Teadus- ja arendustegevusele tehtavad kulutused suurenevad aeglaselt ning neid ajendas peamiselt ettevõtlussektor, mis saab ELis suurimat avaliku sektori toetust. Kuid avaliku sektori kulutused teadus- ja arendustegevusele vähenesid viimase kümnendi jooksul. Investeeringud innovatiivsetesse väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtjatesse (VKEd) ning ettevõtete, teadlaste, haritlaste ja avaliku sektori vahelise koostöö tugevdamisse suurendavad riigi teadusuuringute ja innovatsiooni võimekust, mida vajatakse COVID-19 kriisi tõttu. Taastumiseks vajatakse investeeringuid avaliku sektori teadusuuringutesse ja innovatsiooni ning toetavat teaduskeskkonda.

               (26)Majanduse taastumise toetuseks on oluline kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, sealhulgas asjakohaste reformide kaudu. Ungari riiklikus energia- ja kliimakavas on märgitud investeeringud, mida vajatakse kliimapöörde ja energiasüsteemi ümberkujundamisega edukaks toimetulekuks. Need investeeringud koos investeeringutega digitaaltehnoloogiale ja rohelisele majandusele üleminekusse muudavad Ungari majanduse kestlikumaks ja vastupanuvõimelisemaks, kui riik on kriisist taastunud. Praegu on eluasemesektori energiatõhusus madal ja sektor tekitab ka õhusaastet. Õhukvaliteedi nõuete korduvad rikkumised mõjutavad tõsiselt tervist ja keskkonda. Peamised õhusaaste allikad on tahkekütuse põletamine eluasemesektoris, põllumajandus ja transpordisektori heide. Ainult 1 % sisemaisest energia kogutarbimisest saadakse vähese CO2-heitega taastuvatest allikatest ja väga saastava biomassi osakaal on ligikaudu 10 %. Kuigi alguses kasutati päikseenergia rajatisi vähe, on nende arv kiiresti suurenenud. Ungari kavatseb kooskõlas oma riikliku energia- ja kliimakava ning pikaajalise kliimaneutraalsuse eesmärgiga tugineda rohkem taastuvatele energiaallikatele, peamiselt päikseenergiale. Praeguses majandusolukorras võib energiapoliitika tekitada keskkonnasäästlikku majanduskasvu ja aidata majandusel taastuda. Liiklusummikud maanteedel olid kuni COVID-19 pandeemiani kasvav probleem, mis tekitas negatiivset mõju majandusele ning suurendas kasvuhoonegaaside heitkoguseid ja õhusaastet. Ulatuslikumad kaugtöö võimalused ja atraktiivsem ühistranspordisüsteem aitaksid samuti leevenda transpordi mõju keskkonnale. Ringmajandus on ikka veel algfaasis, olmejäätmete ringlussevõtt on vähearenenud ja majanduslikud vahendid ei anna piisavaid stiimuleid. Peamine jäätmekäitlusmeetod on jätkuvalt prügilasse ladestamine. Jätkuvalt valmistavad muret veekvaliteet ja -varustus. Ungari ettevõtete ja avaliku sektori teenistuste digitaaloskused ja digitaaltehnoloogia kasutamine on jätkuvalt alla ELi keskmise. Tuleks jätkata jõupingutusi, et pakkuda kodanikele ja ettevõtjatele tõhusaid digitaalseid avalikke teenuseid. Õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Ungaril lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige riigiaruande
                  9
                D lisaga hõlmatud territooriumidel. See võimaldaks Ungaril kõnealuseid vahendeid võimalikult hästi kasutada.

               (27)Reageerides COVID-19 epideemiale kuulutas valitsus 11. märtsil 2020 välja ohuolukorra. Selle kestust ei ole eelnevalt kindlaks määratud ja valitsusel on kaalutlusõigus seda säilitada või see lõpetada. Valitsuse võetud konkreetsed meetmed kestavad kuni ohuolukorra lõpetamiseni. 30. märtsil 2020 võttis parlament vastu uue seaduse, mis võimaldab valitsusel tühistada dekreediga mis tahes seaduse kohaldamise. Antud eriolukorra volitused näivad olevat ulatuslikumad muudes liikmesriikides kehtestatust, võttes arvesse laialt määratletud volituste ja selge ajalise piirangu puudumise kombineeritud mõju. Neid volitusi kasutades võetud teatavate eriolukorra meetmete vajalikkus ja proportsionaalsus tekitab küsimusi ning need takistavad äritegevust ja kahjustavad õiguskeskkonna stabiilsust. Need meetmed lubavad erandeid tööõiguse õigusaktidest, nende alusel saadetakse sõjaväe kontaktametnikud strateegilistesse ettevõtetesse ja allutatakse börsil noteeritud äriühingud riigi järelevalvele. Nagu märgiti 15. mail 2020, loodab peaminister Viktor Orbán, et valitsus saab kuu lõpus anda parlamendile tagasi erivolitused, mis anti valitsusele koroonaviiruse epideemia tõttu. Nende eriolukorra meetmete tulemusliku järelevalve jaoks oleks ülioluline ka kohtute sõltumatuse tugevdamine.

               (28)Sotsiaalpartnerid ei ole viimastel aastatel poliitilistes algatustes ja poliitika rakendamisel piisavalt osalenud, mis on nõrgendanud poliitikakujundamise kvaliteeti ja ennustatavust ning suurendanud poliitiliste vigade tegemise võimalust. Konsultatsioone ja mõjuhinnanguid on korduvalt välditud, kohaldades seadusandlikke erimenetlusi, näiteks üksikliikmete eelnõusid ja kiirmenetlusi. Sidusrühmade osalemist on praeguse valitsuse dekreetide alusel valitsemise süsteemi ajal veelgi nõrgendatud, võttes ka arvesse valitsuse 18. märtsi 2020. aasta dekreeti, millega lubatakse kahepoolsel kokkuleppel erandeid tööseadustikust.

               (29)Riigihangete valdkonnas konkurentsi puudumine on jätkuvalt oluline probleem, kuna hangete ulatuslikum konkurentsile avamine on kriisiga toimetulekuks, väikeettevõtjate sektori taastamiseks ja majandusele uue hoo andmiseks peamine lahendus. Hoolimata uutest seadusandlikest muudatustest ja riigihangete puhul digitaaltehnoloogiale üleminekust on peaaegu poolte avalike pakkumismenetluste tulemuseks ühe pakkumusega menetlus. Ühe pakkumusega menetluste suur arv õõnestab riigihankesüsteemi tulemuslikkust. Riigihankevaldkonna kutseliseks muutmine võib aidata parandada vastavust liidu normidele ja võimaldada strateegilisi hankeid. Komisjoni auditite käigus, mis käsitlesid liidu kaasrahastatud projektidega seotud ja viimastel aastatel korraldatud riigihankeid, tehti kindlaks süsteemsed puudused ja riigihangete kontrolli süsteemi nõrkused. 2019. aastal kehtestas komisjon Ungarile nende puuduste tõttu ligikaudu miljardi euro väärtuses finantskorrektsioone.

               (30)Agressiivse maksuplaneerimise kõrvaldamine on määrava tähtsusega, et suurendada maksusüsteemide tõhusust ja õiglust. Maksumaksjate agressiivse maksuplaneerimise strateegiate ülekanduva mõju tõttu liikmesriikide vahel tuleb ELi õigusaktide täiendamiseks kooskõlastada liikmesriikide poliitikameetmeid. Ungari on võtnud agressiivse maksuplaneerimise vastu meetmeid, rakendades varem kokku lepitud rahvusvahelisi ja kokku lepitud Euroopa algatusi, kuid see, et Ungaris ei peeta makse kinni offshore-rahanduskeskustesse suunatava tulu pealt, võib võimaldada suunata tulu EList välja, ilma et selle pealt makstaks õiglaseid makse. Kuigi väljuvad tuluvood, näiteks offshore-rahanduskeskustesse suunatavad litsentsitasud, intress ja dividendid olid aastatel 2013–2017 suhteliselt väikesed, on Ungaris registreeritud eriotstarbeliste üksuste muutlik ja suhteliselt suur kapitali sisse- ja väljavoog, mis osutab agressiivse maksuplaneerimisega soetud võimalikule haavatavusele.

               (31)COVID-19 kriisi kontekstis on eriti oluline tagada kriitilise taristu toimimine ja kaupade vaba liikumine ühtsel turul ning jälgida tarneahelate nõuetekohast toimimist ja see tagada koostöös naaberriikidega. Seetõttu aitab COVID-19 kriisi ajal võetud meetmete (eelkõige raviainete ja meditsiinitoodete ekspordi piiramine, et tarnida neid peamiselt Ungaris) kõrvaldamine rahuldada sidusalt kodanike vajadusi kõikjal ELis ning vältida solidaarselt vajakajäämiste ja tarneahelate häirete riski. Kokkuvõttes sillutab see teed edukaks ja kooskõlastatud ELi COVID-19 kriisist väljumise strateegiaks.

               (32)Kuigi praegustes soovitustes keskendutakse pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta tsükli jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate soovituste kohta. Viimati nimetatud soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika rahastamise strateegilisel kavandamisel pärast 2020. aastat, sealhulgas praeguse kriisiga seotud leevendusmeetmete ja väljumisstrateegiate puhul.

               (33)Korruptsioon, juurdepääs avaliku sektori teabele ja meediavabadus olid problemaatilised ka enne kriisi. Need valdkonnad võivad ohuolukorras veelgi kannatada, kuna kontrollimehhanismid on muutunud nõrgemaks. Uurimine ja süüdistuste esitamine näib olevat Ungaris vähem tulemuslik kui teistes liikmesriikides. Ei ole võetud kindlameelseid süstemaatilisi meetmeid kõrgetasemelise korruptsiooni karistamiseks. Vastutus otsuste eest uurimised lõpetada on jätkuvalt murettekitav, kuna puuduvad tõhusad õiguskaitsevahendid, et vaidlustada prokuratuuri otsused mitte esitada süüdistusi väidetavate kuritegude eest. Teabele juurdepääsu piirangud takistavad jätkuvalt korruptsioonivastast võitlust. Avaliku sektori teabele juurdepääsu takistamine võib takistada kodanikel ja valitsusvälistel organisatsioonidel oma põhiseaduslike õiguste kasutamist.

               (34)Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades allpool esitatud soovituste täieliku rakendamise, aitab Ungari kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus.

               (35)Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Ungari majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta lähenemisprogrammi ja 2020. aasta riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Ungarile esitatud soovituste järelmeetmeid. Komisjon ei ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Ungari eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka seda, mil määral need vastavad liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist.

               (36)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus
                  10
                kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1,

               SOOVITAB Ungaril võtta 2020.–2021. aastal järgmisi meetmeid.

               1.Kooskõlas üldise vabastusklausliga võtta kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida pandeemiale, toetada majandust ja tagada selle taastumine. Kui majandustingimused võimaldavad, viia ellu eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada keskpikas perspektiivis usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Kõrvaldada tervishoiutöötajate puudus ja tagada piisav varustatus elutähtsate meditsiinitoodetega ning taristu tervishoiusüsteemi vastupanuvõime suurendamiseks. Parandada kvaliteetse ennetava ja esmatasandi arstiabi juurdepääsetavust.

               2.Kaitsta tööhõivet täiustatud lühendatud tööajaga töötamise korralduse ning tulemuslike aktiivse tööturu poliitikameetmete abil ning pikendada töötushüvitiste kestust. Parandada sotsiaalabi piisavust ning tagada kõigile juurdepääs olulistele teenustele ja kvaliteetsele haridusele.

               3.Tagada likviidsustoetus väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele. Kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, et toetada majanduse taastumist. Keskenduda investeeringute tegemisel üleminekule rohelisele majandusele ja digitaaltehnoloogiale, eelkõige energia puhtale ja tõhusale tootmisele ja kasutamisele, säästvale transpordile, vee puhastamisele ja jäätmekäitlusele, teadusuuringutele ja innovatsioonile ning koolidele tagatavale digitaaltaristule.

               4.Tagada, et eriolukorra meetmed on rangelt proportsionaalsed, ajalise piiranguga, kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega ning need ei takista äritegevust ega kahjusta õiguskeskkonna stabiilsust. Tagada sotsiaalpartnerite ja sidusrühmade tulemuslik kaasamaine poliitikakujundamisse. Suurendada konkurentsi riigihangetes.

               5.Tugevdada maksusüsteemi agressiivse maksuplaneerimise vastu.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)

                        SWD(2020) 516 final.

                     (3)

                        ELT C 301, 5.9.2019, lk 117.

                     (4)

                        COM(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. märtsi 2020. aasta määrus (EL) 2020/460, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 508/2014 seoses erimeetmetega investeeringute kaasamiseks liikmesriikide tervishoiusüsteemidesse ja muudesse majandussektoritesse, et reageerida COVID‐19 puhangule (koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus), (ELT L 99, 31.3.2020, lk 5) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2020. aasta määrus (EL) 2020/558, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1301/2013 ja (EL) nr 1303/2013 seoses erimeetmetega erandliku paindlikkuse lubamiseks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamisel, et reageerida COVID‐19 puhangule (ELT L 130, 24.4.2020, lk 1).

                     (7)

                        Valitsemissektori esmased netokulud saadakse, kui valitsemissektori kogukuludest arvatakse maha intressikulud, liidu programmidele tehtavad kulutused, mis kaetakse täielikult liidu fondide tuludest, ja kaalutlusõigusevälised muudatused töötuskindlustushüvitise kuludes. Valitsemissektori rahastatud kapitali kogumahutus põhivarasse on jaotatud nelja aasta peale. Kaalutlusõigusel põhinevad tulumeetmed või õigusaktidekohane tulude suurendamine arvatakse sisse. Ühekordsed tulu- ja kulumeetmed arvatakse välja.

                     (8)

                        ELT L 329, 19.12.2019, lk 91–93

                     (9)

                        SWD(2019) 1016 final

                     (10)

                        Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 2.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,20.5.2020
            COM(2020) 504 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Taani 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Taani 2020. aasta lähenemisprogrammi kohta

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Taani 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Taani 2020. aasta lähenemisprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta
                  1
               , eriti selle artikli 9 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)17. detsembril 2019 võttis komisjon vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. Samuti võttis komisjon 17. detsembril 2019 määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles Taanit ei nimetatud ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

               (2)2020. aasta aruanne Taani kohta
                  2
                avaldati 26. veebruaril 2020. Selles hinnati Taani edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019
                  3
                vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud soovituste järelmeetmete võtmisel ja strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel.

               (3)Maailma Terviseorganisatsioon kuulutas 11. märtsil 2020 COVID-19 puhangu ametlikult ülemaailmseks pandeemiaks. See on raske rahvatervisealane hädaolukord kodanike, ühiskonna ja majanduse jaoks. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt väga paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti, sissetulekuid ja ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu Euroopa Liidus tõsised tagajärjed. Komisjon võttis 13. märtsil 2020 vastu teatise,
                  4
                milles kutsutakse üles reageerima kriisile majanduslikult kooskõlastatult, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil.

               (4)Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja erakorralise seisukorra või võtnud kasutusele erakorralised meetmed. Kõik eriolukorra meetmed peaksid olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle peaks olema demokraatlik järelevalve ja sõltumatu kohtulik kontroll.

               (5)Komisjon võttis 20. märtsil 2020 vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta
                  5
               . Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning määruse (EÜ) 1467/97 artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud klausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise korral. Komisjon jagas oma teatises nõukoguga seisukohta, et arvestades COVID-19 puhangust tingitud eeldatavat tõsist majanduslangust, võimaldab praegune olukord klausli aktiveerida. Liikmesriikide rahandusministrid nõustusid 23. märtsil 2020 komisjoni hinnanguga. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamise kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Parandusliku osa puhul võib nõukogu teha komisjoni soovituse alusel ka otsuse võtta vastu muudetud eelarvekurss. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest, võimaldades samal ajal komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid.

               (6)Jätkuvaid meetmeid on vaja pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks kasutama täiel määral tema käsutuses olevaid erinevaid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi neis valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mis on vajalikud meie ühiskonna ja majanduse normaalse toimimise taastamiseks ja kestlikuks majanduskasvuks, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digiülemineku ning võttes arvesse kõiki kriisist saadud õppetunde.

               (7)COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida ühtne turg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Selleks et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleb siiski kaotada erakorralised meetmed, mis takistavad ühtse turu normaalset toimimist niipea, kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud vajadust kriisiks valmisoleku kavade järele tervishoiusektoris, mis hõlmavad eelkõige täiustatud ostustrateegiaid, mitmekesiseid tarneahelaid ja oluliste tarvikute strateegilisi varusid. Need on põhielemendid laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise jaoks.

               (8)Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke,
                  6
                et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid tegeleda COVID-19 pandeemia erakordse mõjuga. Need muudatused võimaldavad täiendavat paindlikkust ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid kasutada aruandeaastal 2020–2021 ka 100 % liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Taanit kutsutakse üles neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata üksikisikuid ja sektoreid, kus probleemid end kõige rohkem tunda annavad.

               (9)Taani esitas 7. mail 2020 oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 5. mail 2020 oma 2020. aasta lähenemisprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (10)Taani suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa.

               (11)Valitsuse 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt nominaalne eelarvepositsioon halveneb: eelarve ülejäägist (3,7 % SKPst 2019. aastal) jõuab see 2020. aastal puudujääki 8,0 % SKPst. Prognooside kohaselt väheneb eelarvepuudujääk 2021. aastal 2,4 %-le SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks pärast vähenemist 33,2 %-le 2019. aastal suurenema 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt 2020. aastal 40,7 %-le. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus.

               (12)Reageerides COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Taani võtnud eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti palju mõjutatud üksikisikutele ja sektoritele. 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt oli nende eelarvemeetmete maht 4,9 % SKPst. Meetmed hõlmavad tervishoiuteenuste tõhustamist, ettevõtete püsikulude ajutist hüvitamist, ajutist palgahüvitussüsteemi ja erakorralist abi raskustes olevatele sektoritele. Lisaks on Taani teatanud meetmetest, millel ei ole küll otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad toetada ettevõtete likviidsust, ja mille mahuks hinnatakse 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt ligikaudu 15 % SKPst. Need meetmed hõlmavad üksikisiku ja äriühingu tulumaksu edasilükkamist ja laenutagatisi (3,7 % SKPst). Võrreldes komisjoni 2020. aasta kevadprognoosiga on peamine erinevus see, et lähenemisprogramm hõlmab tulevikus oodatavat kahjumit COVID-19-ga seotud riigigarantiidest (0,5 % SKPst). Üldiselt on Taani võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni teatises koordineeritud majandusliku reageerimise kohta COVID-19 puhangule. Nende meetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele siis, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis.

               (13)Kui poliitikat ei muudeta, on Taani valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal -7,2 % SKPst ja 2021. aastal -2,3 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks prognooside kohaselt jääma 2020. ja 2021. aastal alla 60 % SKPst.

               (14)Kuna Taani kavatses 2020. aastal ületada eelarvepuudujäägi kontrollväärtust (3 % SKPst), esitas komisjon 20. mail 2020 asutamislepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande. Kokkuvõttes näitab analüüs, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/1997 määratletud puudujäägikriteerium ei ole täidetud.

               (15)COVID-19 pandeemia mõjutas Taanit tugevalt 2020. aasta esimesel poolel, pannes surve alla tervishoiusüsteemi ja vähendades märkimisväärselt teatavate sektorite majandustegevust. Taani rakendas õigeaegselt meetmeid pandeemia ohjeldamiseks ja tervishoiusüsteemi tugevdamiseks, sealhulgas kaugeleulatuvaid algatusi pandeemia majanduslike tagajärgede leevendamiseks. Sellest tulenevat majanduslanguse vastu olid suunatud valitsuse ja keskpanga mitmed jõulised majandus- ja finantsmeetmed, sealhulgas otsetoetus ettevõtete püsikulude ja palgakulude osaliseks katmiseks, maksude edasilükkamine ja likviidsuse pakkumine pankadele ja äriühingutele, krediidiskeemid ja muud rahapoliitika meetmed. Nende meetmete kavandamisel ja rakendamisel tuleb võtta arvesse pangandussektori vastupanuvõimet. Need meetmed vähendasid tõhusalt pandeemiast tulenevat majandusšokki, kuid ei hoidnud ära toodangu märkimisväärset vähenemist, suurt hulka pankroti- ja maksejõuetusjuhtumeid ning töötuse ja vaesuse ohus olevate inimeste arvu märkimisväärset suurenemist, sealhulgas haavatavas olukorras olevate inimeste (nt puuetega inimeste) hulgas. Komisjoni prognoosi kohaselt tõuseb töötuse määr 2020. aastal mõõdukalt 6½ %ni ja taastub 2021. aastal, langedes alla 6 %.

               (16)Praegune COVID-19 kriis näitab, et Taani peab jätkama oma tervishoiusüsteemi vastupanuvõime tugevdamist. Üks eriti murettekitav küsimus on tervishoiutöötajate nappus ning eriarstide ja õdede puudumine näiteks intensiivravis (eelkõige meditsiiniõe-anestesioloogid). Otsustava tähtsusega on pidevad jõupingutused tööjõupuuduse kõrvaldamiseks. Lühiajalises perspektiivis peaks Taani tegema tööd selle nimel, et tagada kriitilise tähtsusega meditsiinitoodete, sealhulgas tervishoiutöötajate isikukaitsevahendite kättesaadavus. Käimas on teadusuuringud, et leida mitte ainult viirusevastane ravi ja vaktsiin, vaid ka parem ja kiirem testimisvõimalus.

               (17)Majanduse elavdamise toetuseks on oluline kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, sealhulgas asjakohaste reformide kaudu. Taanil on näidanud häid tulemusi digitaliseerimise valdkonnas, millest annab tunnistust Euroopa Komisjoni digitaalarengu tulemustabel. Selle tugeva positsiooni säilitamiseks pikas perspektiivis, oma konkurentsivõime tagamiseks ja digiülemineku eeliste ärakasutamiseks oleks Taanil aga vaja investeerida nii digitaaltaristusse kui ka haridusse, koolitusse ja oskuste täiendamisse. Taani riiklikus energia- ja kliimakavas teatatakse, et kliimamuutuse ja energiapöördega edukaks toimetulekuks on vaja olulisi investeeringuid. Suurimaid investeeringuid on vaja uue taastuvenergia tootmisrajatiste ehitamiseks, samal ajal kui märkimisväärsed investeerimisvajadused on kindlaks tehtud ka kodumajapidamistes (energiatõhusus ja soojuse elektrienergiaks muundamine), säästvas transpordis, tööstuses ning biogaasi ja kaugkütte valdkonnas. Taani kliimapoliitika eesmärk on vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2030. Aastaks võrreldes 1990. aastaga 70 % ning saavutada kliimaneutraalsus hiljemalt 2050. aastaks. Selle kajastamiseks tuleks energiatarbimine viia langustrendi, mis nõuab investeeringuid, mis järgivad terviklikku lähenemisviisi ja keskenduvad sektoritele, kus on võimalik saavutada suurim energiasääst. Majandust saaks COVID-19 kriisi järel taastada kavandatud keskkonnasäästlike investeeringute koondamisega programmiperioodi algusesse ning ambitsioonikate keskkonna-, kliima-, energia- ja taristuinvesteeringute projektide edendamisega, näiteks elamute, avamere tuuleenergia, energiaühenduste ja raudtee elektrifitseerimise valdkonnas. Transport on Taani suurim kasvuhoonegaaside heite allikas, mis muudab edasised poliitikameetmed selles valdkonnas eriti asjakohaseks. Praegu peetakse läbirääkimisi valitsuse rohelise transpordi poliitika üle, mille eesmärk on eraldada 15 miljardit eurot (112,7 miljardit Taani krooni) peamiselt transporditaristu projektidele aastatel 2021–2030, et pöörata rohkem tähelepanu kliima- ja keskkonnaeesmärkidele. Õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Taanil lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige riigiaruande D lisaga hõlmatud territooriumidel. See võimaldaks Taanil kõnealuseid vahendeid võimalikult hästi kasutada.

               (18)Üldised kulutused teadus- ja arendustegevusele ei ole Taanis kaasa toonud tootlikkuse kasvu. Puudub integreeritud innovatsioonistrateegia, milles oleks selgelt välja toodud, mida Taani soovib ülemaailmsel innovatsioonimaastikul saavutada. Teadus- ja innovatsioonitegevus on jätkuvalt koondunud vähestesse suurtesse ettevõtetesse ja sihtasutustesse ning peamiselt farmaatsia- ja biotehnoloogiasektorisse. Peaaegu 40 % erasektori teadus- ja arendustegevuse kogukuludest (maailmas keskmiselt 19 %) langeb kaheksa suurima ettevõtte arvele. Teadus- ja arendustegevuse kogukulud püsivad suurena, kuid teadus- ja arendustegevusega tegelevate äriühingute arv on aastast 2009 vähenenud, suurel määral seetõttu, et väikesed äriühingud teadus- ja arendustegevusega ei tegele. Vaid 33 % VKEdest on võtnud kasutusele toote- või protsessiinnovatsiooni. Seepärast tuleks teha täiendavaid poliitilisi jõupingutusi, et laiendada innovatsioonibaasi eesmärgiga kaasata rohkem ettevõtteid. Reageerimiseks COVID-19 järgselt muutuvatele oskustevajadustele, pidades silmas ka tulevasi tehnoloogilisi muutusi, on vaja pidevalt investeerida oskuste täiendamise ja ümberõppe kavadesse, sealhulgas täiskasvanuõppe kaudu.

               (19)Taani on astunud samme oma rahapesuvastase raamistiku tugevdamiseks. 2019. aastal võeti vastu uued õigusaktid ning riiklikud ametiasutused ja reguleerivad asutused hakkasid rakendama mitmeid meetmeid, et tugevdada Taani ennetavat rahapesuvastast raamistikku. Finantsjärelevalveasutusele on antud karistuste määramise volitused ja suurem eelarve, et suurendada tema rahapesuvastase järelevalve alast suutlikkust. Rahapesu andmebüroo on saanud ka täiendavat personali ja rahalisi vahendeid. On väga oluline, et tõhustatud rahapesuvastane raamistik tagaks tõhusa järelevalve ja jõustamise. Eelkõige peab rahapesuvastane järelevalveasutus täielikult rakendama riskipõhist lähenemisviisi. Rahapesu andmebüroo suurem suutlikkus peab näitama, et Taani kontrollikoja aruandes esile tõstetud puudused on asjakohaselt kõrvaldatud.

               (20)Kuigi praegustes soovitustes keskendutakse pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid 9. juulil 2019 nõukogu vastuvõetud 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta tsükli jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate soovituste kohta. Viimati nimetatud soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika rahastamise strateegilisel kavandamisel pärast 2020. aastat, sealhulgas leevendavate meetmete ja väljumisstrateegiate puhul seoses praeguse kriisiga.

               (21)Euroopa poolaasta kujutab endast raamistikku majandus- ja tööhõivepoliitika pidevaks koordineerimiseks liidus, mis võib aidata kaasa kestlikule majandusele. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades allpool esitatud soovituste täieliku rakendamise, aitab Taani kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus.

               (22)Komisjon on Taani majanduspoliitikat Euroopa poolaasta (2020) raames põhjalikult analüüsinud ja avaldanud tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta lähenemisprogrammi ja 2020. aasta riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Taanile esitatud soovituste järelmeetmeid. Komisjon ei ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Taani eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka seda, mil määral need vastavad liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist.

               (23)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus
                  7
                kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1,

               SOOVITAB Taanil võtta 2020. ja 2021. aastal järgmisi meetmeid.

               1.Võtta kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida pandeemiale ning toetada majandust ja selle elavdamist. Kui majandustingimused võimaldavad, viia ellu eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada keskpikas perspektiivis usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Suurendada tervishoiusüsteemi vastupanuvõimet, sealhulgas tagades kriitiliste meditsiinitoodete piisavuse ja tegeledes tervishoiutöötajate nappusega.

               2.Kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, et toetada majanduse elavdamist. Keskendada investeeringud üleminekule rohelisele majandusele ja digitaaltehnoloogiale, eelkõige energia puhtale ja tõhusale tootmisele ja kasutamisele, säästvale transpordile ning teadusuuringutele ja innovatsioonile. Toetada laiema investeerimisbaasiga integreeritud innovatsioonistrateegiat.

               3.Parandada rahapesuvastase järelevalve mõjusust ja jõustada tulemuslikult rahapesuvastane raamistik.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)

                        EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)

                        SWD(2020) 503 final.

                     (3)

                        ELT C 301, 5.9.2019, lk 117.

                     (4)

                        COM(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. märtsi 2020. aasta määrus (EL) 2020/460, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 508/2014 seoses erimeetmetega investeeringute kaasamiseks liikmesriikide tervishoiusüsteemidesse ja muudesse majandussektoritesse, et reageerida COVID‐19 puhangule (koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus) (ELT L 99, 31.3.2020, lk 5), ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2020. aasta määrus (EL) 2020/558, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1301/2013 ja (EL) nr 1303/2013 seoses erimeetmetega erandliku paindlikkuse lubamiseks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamisel, et reageerida COVID‐19 puhangule (ELT L 130, 24.4.2020, lk 1).

                     (7)

                        Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 2.