title: 2012/148/EL: Komisjoni soovitus, 9. märts 2012 , arukate mõõtmissüsteemide arendamiseks ettevalmistumise kohta

text:
               13.3.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 73/9

         KOMISJONI SOOVITUS,
   9. märts 2012,
   arukate mõõtmissüsteemide arendamiseks ettevalmistumise kohta
   (2012/148/EL)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 292,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Arukad võrgud tähistavad uut sammu tarbijale suuremate õiguste andmise, taastuvate energiaallikate parema võrkudesse kaasamise ja suurema tõhususe suunas ning annavad olulise panuse kasvuhoonegaaside heite vähendamisse, töökohtade loomisse ja ELi tehnoloogilisse arengusse.

               (2)

               Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiivile 2009/72/EÜ (mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/54/EÜ) (1) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiivile 2009/73/EÜ (mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/55/EÜ) (2) peab liikmesriik tagama selliste arukate mõõtmissüsteemide rakendamise, mis aitavad tarbijatel aktiivselt osaleda elektri- ja gaasitarneturgudel, kusjuures selliste mõõtmissüsteemide juurutamist võib majanduslikult hinnata, et teha kindlaks selle kõik pikaajalised kulud ja tulud turu ja iga üksiktarbija seisukohast või määrata, millises vormis on arukas mõõtmine majanduslikult mõistlik ja kulutõhus ning millises ajalises raamistikus oleks seda võimalik kasutusele võtta.

               (3)

               Komisjoni 12. aprilli 2011. aasta teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Arukad võrgud – innovatsioonist kasutuselevõtuni” (3) on loetletud rida meetmeid, sealhulgas liikmesriikide edasiliikumise jälgimine, peamiste tulemuslikkusnäitajate suuniste ja liikmesriikides arukate mõõteriistade rakendamise ja tasuvusanalüüsi meetodi väljatöötamiseks suuniste kehtestamine.

               (4)

               Euroopa digitaalarengu tegevuskavas on loetletud rida sobivaid meetmeid, eelkõige ELi tarbijakaitse, võrgu- ja teabejulgeoleku, küberrünnakute ning arukate võrkude funktsioonide ja mõõtmissüsteemide valdkonnas. Liikmesriik võtab koos ettevõtjate, komisjoni ja muude sidusrühmadega sobivad meetmed, et tagada ühine lähenemisviis.

               (5)

               Arukate mõõtmissüsteemide kasutuselevõtu üks peamisi ülesandeid ja eeltingimusi on leida sobivad tehnilised ja juriidilised lahendused, milles Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 8 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 16 kohaselt oleks põhiõigusena tagatud isikuandmete kaitse. Liikmesriik ja sidusrühmad peaksid tagama, eriti arukate mõõtmissüsteemide arendamise lähteetapil, et arukate mõõtmissüsteemide rakendusi jälgitakse ja tagatakse inimese põhiõigused ja -vabadused.

               (6)

               Arukad mõõtmissüsteemid võimaldavad andmete, sealhulgas enamalt jaolt isikuandmete töötlemist. Lisaks peaks arukate võrkude ja arukate mõõtmissüsteemide kasutuselevõtt võimaldama tarnijatel ja võrgukäitajatel saada üksikute lõpptarbijate energiakasutusest nii üldist ülevaadet kui ka üksikasjalikku teavet.

               (7)

               Arukate mõõtmissüsteemide puhul, milles töödeldakse isikuandmeid, eelkõige avalike elektrooniliste kommunikatsiooniteenuste kasutamise korral tarbijatega lepinguliste ja kaubanduslike suhete arendamiseks, kehtivad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) (4) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiiv 2002/58/EÜ (milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatus ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv)) (5) täies ulatuses.

               (8)

               Töörühma arvamused üksikisikute isikuandmete kaitse kohta andmetöötluses, mis on välja kujundatud vastavalt direktiivi 95/46/EÜ artiklile 29, abistavad isikuandmete kaitse ja andmeturvalisuse tagamise parima võimaliku tehnika kindlakstegemisel ja arendamisel olukorra jaoks, kus andmeid töödeldakse arukates mõõtmissüsteemides ja arukates võrkudes.

               (9)

               Arvestades arukate võrkude kasutuselevõtu suuri võimalusi tuleb erilist tähelepanu pöörata isikuandmete turvalisusele ja kaitsele isikuandmete töötlemisel arukate mõõtmissüsteemide poolt. Selleks peaks arukate võrkude arenduse andmekaitset käsitlevate mõjuhinnangute põhjal olema kohe algusest peale võimalik kindlaks teha andmekaitse ohte.

               (10)

               Andmekaitse ja teabe turvalisuse funktsioonid peaksid arukates mõõtmissüsteemides olema arvesse võetud juba enne nende väljaarendamist ja laialdast kasutuselevõttu. Sellised funktsioonid võivad tõhusalt parandada tarbijate kontrolli isikuandmete töötlemise üle.

               (11)

               Liikmesriigid peaksid tegema koostööd ettevõtjate ja kodanikuühiskonna sidusrühmadega, eelkõige riikide andmekaitseasutustega, et stimuleerida ja toetada lõimitud turvalisuse ja andmekaitse põhimõtte kasutuselevõttu arukate võrkude arendamise varases järgus, eelkõige arukate mõõtmissüsteemide väljaarendamiseks.

               (12)

               Iga arukates mõõtmissüsteemides isikuandmete töötlemisega seotud osaline peaks võtma kõik mõistlikud meetmed selle tagamiseks, et ei võrgukäitaja ega ükski kolmas osaline ei saaks andmete liikumist ühegi tõenäoliselt kasutatava vahendi abil jälgida kuni teatava kindlaks määratud või määratava isikuni, välja arvatud juhul, kui andmeid töödeldakse vastavalt kohaldatavatele põhimõtetele ja andmekaitse seaduslikele nõuetele.

               (13)

               Komisjoni 2. mai 2007. aasta teatises „Andmekaitse edendamise kohta eraelu puutumatust soodustavate tehnoloogiate kaudu” (6) on esitatud selged meetmed, et saavutada eesmärk töödelda isikuandmeid võimalikult väikeses ulatuses ning võimaluse korral kasutada anonüümseid või varjunimega tähistatud andmeid, toetades eraelu puutumatust soodustavate tehniliste lahenduste arendamist ja nende kasutamist andmetöötlemise eest vastutajate ja üksikisikute poolt.

               (14)

               Käesoleva soovituse sätete kooskõlastatud järgimine liikmesriikides tagatakse ELi tasandil välja töötatud näidisvormiga andmekaitse mõju hindamiseks.

               (15)

               Käitajate ja sidusrühmade poolt enne arukate mõõtmissüsteemide väljaarendamist tehtav andmekaitse mõju hinnang annab vajaliku teabe sobivate kaitsemeetmete võtmiseks. Selliseid kaitsemeetmeid tuleks jälgida ja läbi vaadata aruka mõõtja kogu kasutusaja jooksul.

               (16)

               Vastavalt direktiivile 2009/72/EÜ peaksid liikmesriigid 3. septembriks 2012 lõpule viima arukate mõõtmissüsteemide väljaarendamise tasuvuse hindamise. Vastavalt komisjoni 12. aprilli 2011. aasta teatisele peab komisjon oluliseks esitada kriteeriumid, näidisvorm ja üldisemad suunised, tänu millele peaksid analüüsid muutuma sügavamaks ja paremini võrreldavaks. Arukate võrkude töörühm (7) soovitas, et kriteeriumidena tuleks kasutada mõõdetavaid näitajaid.

               (17)

               Liikmesriik võtab koos ettevõtjate, komisjoni ja muude sidusrühmadega sobivad meetmed riigiasutuste ja äriühingute, eelkõige VKEde teavitamiseks ja teadlikkuse parandamiseks aruka mõõtmistehnoloogia kasutamisega seotud võimalikest eelistest ja ohtudest.

               (18)

               Sellega seoses peaksid liikmesriigid koostöös ettevõtjate, kodanikuühenduste ja muude sidusrühmadega tegema kindlaks hea tava näited arukate mõõtmissüsteemide rakendamise alal, levitama seda ja võtma vajalikud meetmed, näiteks ulatuslike katseprojektide näol avalikkuse teadlikkuse parandamiseks, mis on selle tehnoloogia laialdasema kasutuselevõtu eeltingimus.

               (19)

               Teatava kogumi soovitatavate funktsionaalsete nõuete kehtestamine võimaldaks liikmesriigil saavutada arendusplaanides kulutõhususe optimaalse taseme hõlpsamini ja samal ajal. Ühesuguste nõuete kehtestamine annaks ka reguleerijatele, mõõteriistade valmistajatele, võrgukäitajatele ja tarnijatele märku, milline lähenemisviis selles sektoris kõige tõenäolisemalt omaks võetakse.

               (20)

               Toetudes head tava käsitlevatele suunistele, mis elektri- ja gaasisektori Euroopa reguleerivate asutuste töörühm (European Regulators’ Group for Electricity and Gas, edaspidi „ERGEG”) kindlaks määras, (8) ning liikmesriikide poolt teatatud esimeste tasuvushinnangute analüüsile leiab komisjon, et oleks kasulik soovitada liikmesriikidele ja reguleerijatele, millised ühised miinimumfunktsioonid peaksid olemas olema igal arukal mõõtmissüsteemil.

               (21)

               Olles konsulteerinud Euroopa Andmekaitseinspektoriga,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:
   I.   ANDMEKAITSE JA -TURVALISUSE ALASED LÄHTEKOHAD

               1.

               Käesolevas jaos on esitatud suunised liikmesriikidele selliste arukate võrkude ja arukate mõõtmissüsteemide projekteerimise ja käitamise kohta, milles oleks tagatud põhiõigus isikuandmete kaitstusele.

               2.

               Samuti on käesolevas jaos esitatud suunised arukate mõõtmissüsteemide rakenduste kasutuselevõtu korral kohaldatavate meetmete kohta selle tagamiseks, et kõnealuste rakenduste kasutuselevõtu korral järgitakse direktiivi 95/46/EÜ ülevõtmiseks vastu võetud siseriiklikke õigusakte, kus need on kohaldatavad.

      Mõisted

               3.

               Liikmesriike kutsutakse üles võtma teadmiseks järgmised mõisted:
               a)   „arukas võrk” (9)– uuendatud elektrivõrk, mida on täiendatud kahesuunalise digitaalse kommunikatsiooniga tarnija ja tarbija vahel ning aruka arvesti- ja seiresüsteemiga;
               b)   „arukas mõõtmissüsteem”– elektrooniline süsteem, millega saab mõõta energiatarbimist ja saada seejuures rohkem teavet kui tavalise mõõtjaga ning mille kaudu elektrooniliste sidevahendite abil edastatakse ja saadakse andmeid (10);
               c)   „andmekaitsele avaldatava mõju hinnang”– süstemaatiline protsess, millega hinnatakse ohu võimalikku mõju, kui töötlemisoperatsioonid oma laadi, ulatuse või eesmärgi tõttu võivad tekitada erilist ohtu andmesubjekti õigustele ja vabadustele, ning mida teostab andmetöötlemise eest vastutaja või andmetöötleja või andmetöötlemise eest vastutajana toimiv töötleja;
               d)   „lõimitud andmekaitse” (data protection by design)– selle põhimõtte kohaselt võetakse tehnika arengut ja juurutamise kulusid arvesse võttes töötlemisvahendite valimisel ja töötlemise käigus selliseid tehnilisi ja organisatsioonilisi meetmeid ja rakendatakse selliseid menetlusi, millega tagatakse töötlemise vastavus direktiivi 95/46/EÜ nõuetele ja andmesubjekti õiguste kaitsmine;
               e)   „vaikimisi andmekaitse” (data protection by default)– selle põhimõtte kohaselt rakendatakse mehhanisme, millega vaikimisi tagatakse, et töödeldakse vaid töötlemise konkreetse eesmärgi seisukohalt olulisi isikuandmeid, ning eelkõige see, et andmeid ei koguta rohkem ega säilitata kauem, kui kõnealuseks otstarbeks on minimaalselt vaja;
               f)   „parim võimalik tehnika”– tegevuse arendamise ja käitamismeetodite kõige tõhusam ja ajakohasem tase, millega näidatakse konkreetse tehnika praktilist kõlblikkust saada põhimõtteliseks aluseks, millega tagatakse vastavus ELi andmekaitse raamistikule. Parimat võimalikku tehnikat kavandatakse selleks, et ära hoida või leevendada ohte eraelu kaitstusele, isikuandmetele ja turvalisusele.

      Isikuandmete kaitsele avaldatava mõju hinnangud

               4.

               Andmekaitsele avaldatava mõju hinnang hõlmab vähemalt kavandatud töötlemistoimingute kirjeldust, andmesubjektide õigusi ja vabadusi ähvardavate ohtude hinnangut, ohtude kõrvaldamiseks kavandatud meetmeid, kaitsemeetmeid, isikuandmete kaitseks ja direktiivi 95/46/EÜ järgimise tõendamiseks võetavaid turvameetmeid ja rakendatavaid mehhanisme, võttes arvesse andmesubjektide ja muude asjaomaste isikute õigusi ja õigustatud huvi.

               5.

               Isikuandmete kaitstuse tagamiseks kogu ELis peaksid liikmesriigid vastu võtma andmekaitsele avaldatava mõju hinnangu näidisvormi, mille komisjon töötab välja 12 kuu jooksul pärast käesoleva soovituse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ja esitab arvamuse saamiseks isikuandmete töötlemisel üksikisikute kaitse töörühmale, ning seda kohaldama.

               6.

               Osutatud näidisvormi rakendamisel peaks liikmesriik arvesse võtma töörühma soovitusi üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel.

               7.

               Liikmesriik peaks tagama, et võrgukäitajad ja arukate mõõtmissüsteemide käitajad võtaksid vastavalt direktiiviga 95/46/EÜ nendele seatud kohustustele vajalikud tehnilised ja organisatsioonilised meetmed, et tagada isikuandmete kaitse.

               8.

               Liikmesriik peaks tagama, et isikuandmeid töötlev üksus peaks enne andmete töötlemist nõu andmekaitsele avaldatava mõju hindamise üle andmekaitse järelevalveasutusega, kellele on osutatud direktiivi 95/46/EÜ artiklis 28. See peaks võimaldama järelevalveasutusel hinnata töötlemise vastavust nõuetele ja eelkõige ohte andmesubjekti isikuandmete kaitsele ja sellekohaseid kaitsemeetmeid.

               9.

               Liikmesriik peaks tagama, et kui on vastu võetud andmekaitsele avaldatava mõju hindamise näidisvorm, millele on osutatud punktis 5, rakendavad võrgukäitajad punkte 7 ja 8 vastavalt kõnealusele vormile.

      Isikuandmete lõimitud kaitse ja kaitse vaikeseadetega

               10.

               Liikmesriik peaks tungivalt soovitama, et võrgukäitajad ei kavandaks arukate võrkude ja aruka mõõtmise arendamist ilma lõimitud andmekaitse ja vaikimisi andmekaitseta.

               11.

               Kõikide arukate võrkude arendamisse kaasatud osaliste meetodid peaksid hõlmama lõimitud andmekaitset ja vaikeseadetega andmekaitset.

               12.

               Lõimitud andmekaitse tuleks rakendada õigusloome tasandil (õigusnormidega, mis peavad vastama andmekaitse seadustele), tehnilisel tasandil (vajalike nõuete kehtestamisega arukate võrkude tehnilistes normides, mis tagaksid taristu täieliku vastavuse andmekaitse seadustele) ja organisatsioonilisel tasandil (seoses töötlemisega.)

               13.

               Vaikimisi andmekaitse tuleks rakendada nii, et tarbijale pakutakse vaikekonfiguratsiooni, mis tagab andmete kaitse kõige paremini.

               14.

               Liikmesriigid peaksid innustama Euroopa standardimisorganisatsioone eelistama arukate võrkude võrdlusarhitektuuri, mis põhineb lõimitud andmekaitsel ja vaikimisi andmekaitsel.

               15.

               Läbipaistvuse optimeerimiseks ja üksikisikute usalduse suurendamiseks peaks liikmesriik innustama selliste sobivate sertifitseerimismehhanismide ning andmekaitse pitserite ja märgiste kasutamist, millega sõltumatud osalised tõendavad eraelu puutumatuse austamist.

               16.

               Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 8 ning inimõiguste ja põhivabaduste kaitse Euroopa konventsiooni artikli 8 lõikega 2 nõutakse, et isikuandmete kaitstuse õiguse iga rikkumine peab olema põhjendatud. Sellise rikkumise seaduslikkust tuleb hinnata igal üksikjuhul eraldi, arvestades õiguspärasuse, vajalikkuse, seaduspärasuse ja proportsionaalsuse kumulatiivseid kriteeriume. Iga isikuandmete kaitstuse põhiõigust rikkuv isikuandmete töötlemine arukates võrkudes ja arukates mõõtmissüsteemides peab seepärast olema hädavajalik ja proportsionaalne, et seda saaks pidada täielikult vastavaks hartale.

               17.

               Isikuandmete kaitstuse ja turvalisusega seotud ohtude leevendamiseks peaks liikmesriik koostöös ettevõtjate, komisjoni ja muude sidusrühmadega toetama parima võimaliku tehnika kindlaksmääramist iga ühise miinimumfunktsiooni nõude kohta, mis on loetletud käesoleva soovituse punktis 42.

      Andmekaitse meetmed

               18.

               Kui liikmesriik otsustab, millises ulatuses ta lubab arukates võrkudes teavet töödelda, peaks ta võtma kõik vajalikud meetmed, et andmed muudetaks võimaluste piirides anonüümseks sellisel viisil, et isik ei oleks enam kindlakstehtav. Juhtudel, kus isikuandmeid tuleb koguda, töödelda ja säilitada, peaks liikmesriik tagama, et andmed on otstarbe- ja asjakohased. Andmete kogumine tuleb piirata minimaalsete vajalike andmeteni, millest piisab andmete kogumise eesmärgi saavutamiseks, ja isikuandmeid säilitatakse kujul, mis võimaldab andmesubjekte tuvastada ainult seni, kuni see on vajalik selle eesmärgi täitmiseks, milleks isikuandmeid töödeldakse.

               19.

               Isikuandmete töötlemine arukas mõõtmissüsteemis ja selle poolt peab olema seaduslikult põhjendatud ühe või enama direktiivi 95/46/EÜ artiklis 7 loetletud põhjusega. Kui isikuandmeid töödeldakse arukates mõõtmissüsteemides, tuleb arvesse võtta töörühma arvamust üksikisikute isikuandmete kaitse kohta andmetöötluses (11).

               20.

               Isikuandmete töötlemine kolmandate osaliste poolt, kes pakuvad lisandväärtusega energiateenuseid, peaks samuti olema seaduslik ja põhjendatud ühe või enama direktiivi 95/46/EÜ artiklis 7 loetletud põhjusega. Kui töötlemise aluseks on valitud nõusolek, peaks andmesubjekti nõusolek olema antud vabalt, olema konkreetne, teadlik ja selgesõnaline ning olema antud eraldi iga lisandväärtusega teenuse kohta. Andmesubjektil peaks olema õigus oma nõusolek igal ajal tühistada. Nõusoleku tühistamine ei peaks mõjutama enne tühistamist toimunud töötlemise seaduslikkust.

               21.

               Liikmesriik peaks selgelt kindlaks määrama andmetöötlemise eest vastutaja ja andmetöötleja ülesanded ja vastutuse. Need peaksid olema kooskõlas direktiivis 95/46/EÜ esitatud vastutava töötleja ja volitatud töötleja kohustustega.

               22.

               Liikmesriik peaks tegema enne töötlemise käivitamist analüüsi, et määrata kindlaks, millisel määral on tarnijatel ja võrgukäitajatel vaja aruka energiavõrgu hooldamiseks ja käitamiseks ning arvete esitamiseks säilitada isikuandmeid. Selline analüüs peaks võimaldama liikmesriigil muu hulgas kindlaks määrata, kas tähtaeg, mis on riigi õigusaktides sätestatud isikuandmete säilitamiseks, ei ole pikem, kui aruka võrgu käitamiseks on vaja. See peab hõlmama mehhanisme, millega tagatakse isikuandmete kustutamise ja/või säilitusvajaduse korrapärase läbivaatamise tähtajast kinnipidamine.

               23.

               Analüüsi tehes peaks iga liikmesriik eelkõige võtma arvesse järgmisi põhimõtteid: andmete minimeerimine, läbipaistvus (on vaja tagada, et lõpptarbijale oleksid kasutajasõbralikult ja arusaadavalt, selges ja lihtsas keeles teatatud isikuandmete töötlemise eesmärgid, ajastus, asjaolud, kogumis-, säilitamisviis ja igasugune muu töötlemisviis) ja üksikisiku volitatus (on vaja tagada, et võetavad meetmed kaitseksid üksikisiku õigusi).

      Andmeturve

               24.

               Liikmesriik peaks tagama, et isikuandmete turve lõimitakse juba varasel etapil võrgu arhitektuuri osana isikuandmete lõimitud kaitsest. See peaks hõlmama meetmeid, et kaitsta isikuandmeid juhusliku ja ebaseadusliku hävimise ning juhusliku kadumise ja muutmise eest ning vältida isikuandmete igasugust ebaseaduslikku töötlemist, eriti loata avalikustamist, levitamist, juurdepääsu ja muutmist.

               25.

               Soovitatakse krüpteeritud kanalite kasutamist, kuna see on üks tõhusamaid väärkasutamise vastaseid tehnilisi vahendeid.

               26.

               Liikmesriik peaks arvesse võtma, et arukate võrkude kõik praegused ja tulevased komponendid peaksid vastama kõigile turvalisusega seotud standarditele, mida töötavad välja Euroopa standardiorganisatsioonid, sealhulgas arukate võrkude teabeturbe olulistele nõuetele komisjoni standardimismandaadis M/490. Samuti tuleks arvesse võtta rahvusvahelisi turvalisusstandardeid, eelkõige ISO/IEC 27000 seeria standardeid (nn ISMS-perekonna standardid).

               27.

               Liikmesriik peaks tagama, et võrgukäitajad teeksid kindlaks ohud turvalisusele ja võtaksid sobivad turvameetmed, et tagada arukate mõõtmissüsteemide turvalisuse ja vastupidavuse vajalik tase. Sellega seoses peaksid võrgukäitajad koostöös riigi pädevate asutuste ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega kohaldama olemasolevaid standardeid, suuniseid ja kavasid ning selliste puudumisel töötama ise välja uusi. Samuti tuleks arvestada Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti (ENISA) avaldatud sellekohaseid suuniseid.

               28.

               Liikmesriik peaks tagama, et vastavalt direktiivi 2002/58/EÜ artiklile 4 teavitab andmete töötlemise eest vastutaja isikuandmetega seotud rikkumisest põhjendamatu viivituseta ja võimaluse korral 24 tunni jooksul pärast rikkumise avastamist järelevalveasutust ja andmesubjekti, kui rikkumine võib avaldada negatiivset mõju andmesubjekti isikuandmete kaitstusele.

      Teavitamine ja läbipaistvus seoses arukate mõõtjatega

               29.

               Ilma et see piiraks andmetöötlemise eest vastutajatele direktiiviga 95/46/EÜ seatud kohustusi, peaks liikmesriik nõudma, et võrgukäitajad töötavad välja ja avaldavad iga oma käitatava rakenduse kohta täpse ja kergesti arusaadava teabedokumendi. Teabedokument peaks hõlmama vähemalt punkte, millele on osutatud direktiivi 95/46/EÜ artiklites 10 ja 11.
               Andmesubjektile, kelle isikuandmeid kogutakse, peaks andmetöötluse eest vastutaja teatama vähemalt järgmise:

                           a)

                           andmetöötluse eest vastutaja ning vajaduse korral tema esindaja ja andmekaitseametniku nimi ja kontaktandmed;

                           b)

                           töötlemise eesmärk, mille jaoks isikuandmeid kasutatakse, sealhulgas lepingu- ja üldtingimused ning andmetöötlemise eest vastutaja õigustatud huvi, kui töötlemine põhineb direktiivi 95/46/EÜ artiklil 7;

                           c)

                           isikuandmete säilitamise tähtaeg;

                           d)

                           andmesubjekti õigus taotleda andmetöötluse eest vastutajalt juurdepääsu oma isikuandmetele ning nende parandamist või kustutamist ning vaidlustada oma isikuandmete töötlemist;

                           e)

                           õigus esitada kaebust direktiivi 95/46/EÜ artiklis 28 osutatud järelevalveasutusele ja selle asutuse kontaktandmed;

                           f)

                           isikuandmete vastuvõtjad või vastuvõtjate kategooriad;

                           g)

                           muu teave, mis on vajalik andmesubjekti õigusi arvestava andmetöötluse tagamiseks, võttes arvesse isikuandmete kogumise konkreetset olukorda.

         II.   METOODIKA ARUKA MÕÕTMISSÜSTEEMI KASUTUSELEVÕTU PIKAAJALISE TASUVUSE MAJANDUSLIKUKS HINDAMISEKS

               30.

               Käesolevas jaos esitatakse liikmesriikidele tasuvuse hindamise suunised ja raamistik, mis on aluseks aruka mõõtmissüsteemi kasutuselevõtu pikaajalise tasuvuse järjepidevaks, usaldusväärseks ja läbipaistvaks majanduslikuks hindamiseks.

               31.

               Majanduslikul hindamisel tuleks järgida lisas esitatud suuniseid ja sel peaksid alati olema neli järgmist etappi:

                           —

                           kohandamine kohalikele tingimustele;

                           —

                           tasuvusanalüüs;

                           —

                           tundlikkusanalüüs;

                           —

                           tulemuslikkuse hindamine, välismõjud ja sotsiaalne mõju.

      Kohandamine kohalikele tingimustele

               32.

               Aruka mõõtmissüsteemi kasutuselevõtu majanduslikul hindamisel peaks liikmesriik või pädev asutus, kelle liikmesriik hindamiseks määrab, hoolikalt uurima sobivaid elluviidud katseprogramme, millega on juba rakendatud arukas mõõtmissüsteem, ja võtma neid arvesse. Samuti peaks ta võimaluse korral arvestama tegelikku välitingimustes saadud tulemuslikkust ja asjakohaseid tegeliku elu kogemusi, et oma eeldusi kohandada tehnoloogiavalikutele ja optimeerida arukate mõõtmissüsteemidega seotud kulusid ja tulusid ning tarbija kaasamist nii üldsuse teavitamiseks kui ka selliste süsteemide kasutamiseks.

               33.

               Tasuvusanalüüsi tegemiseks peaks liikmesriik või pädev asutus, kelle liikmesriik määrab, tagama, et käsitletakse vähemalt kahte prognoositavat stsenaariumi, millest üks on senise olukorra jätkumine („ära tee midagi ja midagi ei juhtu”). Elektrienergia puhul peaks teine stsenaarium olema kooskõlas direktiivis 2009/72/EÜ seatud kohustusega saavutada 2020. aastaks aruka mõõtmise rakendamine 80 % ulatuses ja selles tuleks vaadelda ühiseid miinimumfunktsioone, mis on esitatud käesoleva soovituse III jaos. Soovitatakse uurida veel muid alternatiivseid stsenaariume. Sellistes stsenaariumides tuleks arvesse võtta ka sünergiat olemasolevate ja tulevaste energiasäästumeetmetega, samuti muid tagasisidevorme ja nõuandeid tarbijatele, eriti sagedase arveesitamise kasutuselevõttu või tegelikul tarbimisel, mitte kindlal määral või hinnangulisel tarbimisel põhinevaid kuluaruandeid. Liikmesriik peaks oma alternatiivsetes stsenaariumides kaaluma positiivset mõju, mida arukate mõõtmissüsteemide kasutuselevõtule võivad avaldada tarbijate selge informeerimine ja hindade läbipaistvus, samuti konkurents valmistajate ja tarnijate poolel.

               34.

               Eri stsenaariumide kasutamise tingimuste kehtestamisel ja võimaluste üle otsuste tegemisel peaks liikmesriik või tema määratud pädev asutus tagama, et selle teema kohta küsitakse õigel ajal riigi reguleerivate asutuste ning arukate mõõtmissüsteemide edendajate ja teostajate arvamust (enamikus liikmesriikides on need jaotussüsteemide käitajad) ning võimaluse korral sellekohaste katseprojektide elluviijate seisukohti.

               35.

               Seoses raamtingimuste kehtestamisega ja selle ajal peaks liikmesriik või tema määratud pädev asutus tagama, et võetakse arvesse iga sobivat sidetaristu tehnoloogiat, arhitektuuri ja kõiki meetmeid, mis on vajalikud, et tagada koostalitlusvõime ja vastavus olemasolevatele ELi või rahvusvahelistele standarditele ning parimale tavale. Lisaks peaks liikmesriik või tema määratud pädev asutus tagama, et analüüsi aluseks olevad eeldused viiakse vastavusse kohalike asjaoludega ning peetakse silmas selliseid näitajaid nagu geograafiline kaetus, elektrienergianõudlus, tippkoormus ning mikro- ja makromajanduslikud tingimused. Käesoleva soovituse lisa 2. jaos on loetletud näitajad, mille kasutamise liikmesriik peaks seejuures tagama.

      Tasuvusanalüüs

               36.

               Liikmesriik või tema määratud pädev asutus peaks tagama, et tasuvusanalüüsi tegemisel järgitakse toetavaid suuniseid ja astmelist metodoloogilist raamistikku (tasuvusanalüüsi seitse astet), mis on esitatud käesoleva soovituse lisas. Lisaks peaks liikmesriik või tema määratud pädev asutus tagama, et kõik eeldatavad kulud ja tulud arvutatakse mõistlikult, läbipaistvalt ja hästi dokumenteeritult, mis on kooskõlas nende hindamiseks pakutud loogilise astmelise protsessiga. Tasuvusanalüüsis tuleb selgelt esitada kulud, mida võib-olla peab kandma tarbija seoses arukate mõõtmissüsteemide kasutuselevõtmisega, ja võrrelda neid pikaajaliste võimalike tuludega, mida võib saada tarbija. I lisa tabelites 4 ja 5 on esitatud mitteammendav loetelu üksikosadest, mis tuleks hõlmata tasuvusanalüüsiga.

      Tundlikkusanalüüs

               37.

               Liikmesriik või tema määratud pädev asutus peaks kindlaks tegema tundlikkusanalüüsi seisukohast olulise tähtsusega muutujad ja teatama nende muutumisvahemiku (kindlakstehtud oluliste muutujate miinimum- ja maksimumväärtused) soodsates kasutuselevõtu tingimustes, milles tulud vastavalt tundlikkusanalüüsile ületavad kulusid. Lisaks tuleks analüüsis käsitleda ka tundlikkust kõikumiste suhtes ja võimalikke kontrollimeetmeid, millega muutuja hoitakse soovitud vahemikus.

      Tulemuslikkuse hindamine, välismõjud ja sotsiaalne mõju

               38.

               Liikmesriik või tema määratud pädev asutus peaks arukate mõõtmissüsteemide kasutuselevõtu positiivsete külgede, välismõjude (mõju keskkonnale või tervishoiule), avaliku korra tagamise meetmete mõju ja sotsiaalsete hüvede hindamisel tagama, et kasutatakse sobivaid kaalutegureid, millega täiendatakse tasuvusanalüüsi eelmise etapi kvantitatiivseid tulemusi.
               Käesoleva soovituse lisas on esitatud viidete loetelu muude kaasnevate tulude leidmiseks.

         III.   ÜHISTE MIINIMUMFUNKTSIOONIDE NÕUDED ELEKTRIENERGIA ARUKA MÕÕTMISE SÜSTEEMI PUHUL

               39.

               Käesolev jagu põhineb väljaselgitatud parimale tavale elektrienergia aruka mõõtmise valdkonnas, vastavalt 11 liikmesriigis tehtud varasele tasuvusanalüüsile. Selles on esitatud suunised meetmete kohta, millega tagatakse, et liikmesriik kasutab õigesti arukate mõõtmissüsteemide vajalikku koostalitlusvõimet ja standardeid, mida praegu arendatakse vastavalt mandaatidele M/441, M/468 ja M/490, samuti parimat tava.

               40.

               Liikmesriikidele antakse suunised elektrienergia aruka mõõtmise teatavate ühiste miinimumfunktsioonide nõuete kohta, mis võimaldaksid neil kindlaks teha ühised vahendid kulutasuvuse saavutamiseks süsteemide kasutuselevõtu puhul. See võiks omakorda olla liikmesriikide, mõõtmisvahendite tarnijate ja võrgukäitajate jaoks ühine alus, millele toetudes nad teevad oma tasuvusanalüüse ja investeeringuid, et hõlbustada mõõtmissüsteemide kasutuselevõtuga seotud riigihankeid ja anda reguleerijatele Euroopa võrdlusmääratlused.

               41.

               Samuti on käesolevas jaos suunised sätete kohta, millega tagatakse tulu tarbijate jaoks ja aidatakse suurendada energiatõhusust. See peaks hõlbustama arukate mõõtmissüsteemide ühendamist standarditud liidestega, mis on varustatud tarbijasõbralike töövahenditega, milles ühendatakse tarbimisandmed ja teavitamine kuludest ning millega innustatakse tarbijat tundma huvi energiasäästumeetmete ja hinnastiimulite (response to demand) vastu. Sellist lähenemisviisi tuleks täielikult arvesse võtta, kui vastavalt ELi õigusele analüüsitakse elektrienergia aruka mõõtmise süsteemide kasutuselevõtu tasuvust.

      Ühiste miinimumfunktsioonide nõuded

               42.

               Elektrienergia tarbimise iga arukas mõõtmissüsteem peaks pakkuma vähemalt järgmisi võimalusi.

                           Tarbija jaoks

                                       a)

                                       Andma lugemeid otse tarbijale ja igale tarbija poolt volitatud kolmandale isikule. See funktsionaalsus on arukates mõõtmissüsteemides oluline, kuna otsene tagasiside tarbijale on tähtis energiasäästu tagamiseks nõudluse poolel. On märkimisväärne konsensus, et on vaja ette näha standarditud liidesed, millega saaks teha juhtimisotsuseid reaalajas (näiteks kodu automatiseerimine), kasutada eri hinnastiimuleid ning hõlbustada andmete turvalist saatmist otse tarbijale. Tuleb tungivalt soovitada õigete, kasutajasõbralike ja õigeaegsete lugemite andmist tarbija valitud liidesest otse tarbijale ja tema poolt volitatud kolmandale isikule, kuna need on üliolulised hinnastiimuliteenuste osutamiseks, Interneti kaudu energiasäästuotsuste tegemiseks ja hajutatud energiaressursside tõhusaks võrkuühendamiseks. Energiasäästu stimuleerimiseks soovitatakse liikmesriigil tagada, et arukat mõõtmissüsteemi kasutav lõpptarbija saaks standarditud liidese, mis annab tarbijale tema individuaalse tarbimise andmeid visualiseeritud kujul.

                                       b)

                                       Ajakohastama punktis a osutatud lugemeid piisavalt sageli, et teavet oleks võimalik kasutada energia säästmiseks. See funktsioon on täielikult seotud nõudluse poolega, nimelt lõpptarbijaga. Kui tarbija peab toetuma süsteemi antavale teabele, peab ta nägema, kuidas selles teabes kajastub tema käitumine. Sagedus tuleb kohandada energiat tarbivate või tootvate toodete reageerimisajale. Üldiselt ollakse arvamusel, et ajakohastamise sagedus peab olema vähemalt kord 15 minuti kohta. On tõenäoline, et edasine areng ja uued energiateenused nõuavad veelgi kiiremat sidepidamist. Samuti soovitatakse, et arukas mõõtmissüsteem peaks suutma säilitada tarbija tarbimisandmeid mõistliku aja jooksul, et tarbija ja iga tema poolt volitatud kolmas isik saaks vaadata ja välja võtta andmeid varasema tarbimise kohta. See peaks võimaldama arvutada tarbimisega seotud kulusid.

                           Mõõtmissüsteemi käitaja jaoks

                                       c)

                                       Võimaldama käitajal näitude kauglugemist. See funktsioon on seotud pakkumise poolega (mõõtmissüsteemi käitaja). Peaaegu kõik arvavad, et see on üks peamisi funktsioone.

                                       d)

                                       Võimaldama kahepoolset sidepidamist aruka mõõtmissüsteemi ja väliste võrkude vahel, millega hooldatakse ja juhitakse mõõtmissüsteemi. See funktsioon on seotud mõõtmisega. Peaaegu kõik arvavad, et see on üks peamisi funktsioone.

                                       e)

                                       Võimaldama lugemeid võtta piisavalt sageli, et teavet saaks kasutada võrgu töö planeerimiseks. See funktsioon on seotud nii nõudluse poolega kui ka pakkumise poolega.

                           Energiavarustuse kaubandusliku külje jaoks

                                       f)

                                       Toetama täiustatud tariifisüsteeme. See funktsioon on seotud nii nõudluse poolega kui ka pakkumise poolega. Arukates mõõtmissüsteemides tuleks kasutada täiustatud tariifistruktuure, kasutamisaja registreerimist ja tariifide kaugjuhtimist. See peaks aitama tarbijatel ja võrgukäitajatel saavutada energiatõhusust ja kulusäästu energianõudluse tippude vähendamise kaudu. See funktsioon koos punktides a ja b osutatud funktsioonidega on üks peamisi tõukejõude tarbijatele võimaluste andmiseks ja tarnesüsteemi energiatõhususe suurendamiseks. Soovitatakse tungivalt, et arukas mõõtmissüsteem võimaldaks teavet täiustatud tariifivalikute kohta lõpptarbijale automaatselt üle kanda, näiteks punktis a osutatud standarditud liidese kaudu.

                                       g)

                                       Võimaldama kaugjuhtimisega tarnimist sisse ja välja lülitada, kohaldada voolu või võimsuse piiramist. See funktsioon on seotud nii nõudluse poolega kui ka pakkumise poolega. See pakub täiendavat kaitset tarbijale, kuna sellega võimaldatakse piirangute järkjärgulist kohaldamist. Sellega kiirendatakse protsesse näiteks uude elukohta kolimisel – nii saab end kiiresti ja lihtsalt varasemast energiavarustusest lahti ühendada ning uues kohas sisse lülitada. Seda on vaja võrgu tehniliste häireolukordade lahendamiseks. See võib aga tekitada täiendavaid ohte turvalisusele ja need tuleb minimeerida.

                           Turvalisuse ja andmekaitse jaoks

                                       h)

                                       Tagama turvalise andmeside. See funktsioon on seotud nii nõudluse poolega kui ka pakkumise poolega. Kõrge turvalisustase on tähtis mõõtja ja käitaja igasuguse teabevahetuse puhul. See kehtib nii mõõtja poolt ja mõõtjale saadetavate otseste teadete kohta kui ka teadete kohta, mis saadetakse mõõtja kaudu tarbija ruumidesse või ruumidest mis tahes seadmele ja juhtimispuldile või seadmelt ja juhtimispuldilt. Kohaliku teabevahetuse puhul tarbija ruumides on nõutav nii eraelu puutumatus kui ka andmekaitse.

                                       i)

                                       Pettuste ärahoidmine ja avastamine. See funktsioon on seotud pakkumise poolega: turvalisus ja ohutus juurdepääsu puhul. Tugev üksmeel näitab, millist tähtsust omistatakse sellele funktsioonile. See on vajalik tarbija kaitsmiseks näiteks häkkeri ründe eest, mitte üksnes pettuste ärahoidmiseks.

                           Elektri hajatootmise jaoks

                                       j)

                                       Võimaldama siseneva ja väljuva energia ning varr-tundide mõõtmist. See funktsioon on seotud nii nõudluse poolega kui ka pakkumise poolega. Enamik riike pakub funktsioone, mis on vajalikud taastuvenergia ja kohalikul mikrotasandil tootmiseks; see tagab paigaldatud mõõtja sobivuse ka tulevikus. Soovitatakse võtta see funktsioon standardfunktsioonide hulka, et seda saaks sisse või välja lülitada vastavalt tarbija soovile ja vajadustele.

      Järelmeetmed

               43.

               Liikmesriik võtab kõik vajalikud meetmed käesoleva soovituse järgimiseks ja tutvustamiseks kõikidele sidusrühmadele, kes on seotud arukate võrgurakenduste projekteerimise ja käitamisega ELis.

               44.

               Liikmesriik peaks 3. septembriks 2012 teatama komisjonile arukate mõõtmissüsteemide kasutuselevõtu tasuvusanalüüsi tulemused ning seoses käesoleva soovitusega heaks kiidetud meetmed ja kavad.

               45.

               Komisjon kavatseb käesolevat soovitust arvestades hinnata aruka mõõtmise kohta avaldatud majanduslikke hinnanguid.

      Adressaadid

               46.

               Käesolev soovitus on adresseeritud liikmesriigile ja igale tema määratud pädevale asutusele, kes osaleb arukate mõõtmissüsteemide majanduslikus hindamises.

      Brüssel, 9. märts 2012

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Günther OETTINGER

      (1)  ELT L 211, 14.8.2009, lk 55.

      (2)  ELT L 211, 14.8.2009, lk 94.

      (3)  KOM(2011) 202 (lõplik).

      (4)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

      (5)  EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37.

      (6)  KOM(2007) 228 (lõplik).

      (7)  http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/smartgrids/taskforce_en.htm.

      (8)  Arukate elektri- ja gaasimõõtjate alaseid regulatiivseid aspekte käsitlevad ERGEGi suunised hea tava kohta (ERGEG Guidelines of Good Practice (GGP) on regulatory aspects of smart meters for electricity and gas, Ref. E10-RMF-29-05).

      (9)  Euroopa arukate võrkude töökond määratleb arukad võrgud kui energiavõrgud, mille abil saab tõhusalt integreerida kõigi võrku ühendatud kasutajate käitumise, et saada majanduslikult tõhus säästlik elektrisüsteem, mis on säästlik, väikeste kadudega, varustuskindel ja hea tarnekvaliteediga: http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/smartgrids/doc/expert_group1.pdf

      (10)  Tõlgendamismärkus direktiivi 2009/72/EÜ (mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju) ja direktiivi 2009/73/EÜ (mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju) kohta. Jaemüügiturud, lk 7.

      (11)  Artikli 29 kohase arukate mõõtmissüsteemide töörühma arvamus nr 183, aprill 2011.

      LISA

         Suunised aruka mõõtmissüsteemi kasutuselevõtu pikaajalise tasuvuse majandusliku hindamise meetodi kohta vastavalt direktiivide 2009/72/EÜ ja 2009/73/EÜ I lisale

      1.   VIITED

                  1.1.

                  Euroopa Komisjon, Teadusuuringute Ühiskeskuse Energeetika ja Transpordi Instituut (2012), „Guidelines for conducting a cost-benefit analysis of smart grid projects”, vt http://www.jrc.ec.europa.eu/.

                  1.2.

                  Euroopa Komisjon, Teadusuuringute Ühiskeskuse Energeetika ja Transpordi Instituut (2012), „Guidelines for cost-benefit analysis of smart metering deployment”, vt http://www.jrc.ec.europa.eu/.

                  1.3.

                  Elektri- ja gaasisektori Euroopa reguleerivate asutuste töörühm (European Regulators’ Group for Electricity and Gas). „Final Guidelines of Good Practice on Regulatory Aspects of Smart Metering for Electricity and Gas”, veebruar 2011, vt E10-RMF-29-05, http://www.smartgridscre.fr/media/documents/ERGEG_Guidelines_of_good_practice.pdf

                  1.4.

                  Euroopa Komisjoni arukate võrkude töörühm (2010), 3. eksperdirühm: Roles and responsibilities of actors involved in smart grids deployment, „Merit deployment matrix”, vt http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/smartgrids/doc/expert_group3_annex.xls

                  1.5.

                  Ettepanek: direktiiv, milles käsitletakse energiatõhusust ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (KOM(2011) 370 (lõplik), 22. juuni 2011).

                  1.6.

                  SEK(2011) 288 (lõplik). Komisjoni talituste töödokument „Mõjuhinnang”, lisatud komisjoni teatisele Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega majandus aastaks 2050 – edenemiskava” (KOM(2011) 112 (lõplik)) (SEK(2011) 289 (lõplik)).

            2.   ELEKTRIENERGIA PUHUL SEADISTATAVATE/KOGUTAVATE MUUTUJATE/ANDMETE MITTEAMMENDAV LOETELU

                  Seadistatavad/kogutavad muutujad/andmed

                  Ühik

                  Energiatarbimise prognoositav muutumine

                  %

                  Energiahindade prognoositav muutumine

                  %

                  Ülekanne tippkoormuse ajal

                  %

                  Elektrikaod ülekandel ja jaotusvõrgus

                  %

                  Elektriülekandeta minutite hinnanguline väärtus

                  Minutite arv

                  Kaotatud koormuse väärtus; tarnitud väärtus

                  eurot/kWh

                  Diskontomäär

                  %

                  Riistvara kulud (nt arukas mõõtja, GPRS/PLC modem jne)

                  eurot

                  Installeeritavate arukate mõõtmissüsteemide arv

                  Arukate mõõtjate arv

                  Aruka mõõtmissüsteemi installeerimise kulud

                  eurot

                  Aruka mõõtmissüsteemi eeldatav kasutusaeg

                  Aastate arv

                  Lugemi võtmise kulud

                  eurot/aasta

                  Tõrgeteta kaugside suhteline määr

                  %

                  Inflatsioonimäär

                  %

                  Kulude vähenemine tehnoloogilise küpsuse saavutamisel

                  %

                  Rakendamise ajakava

                  Arukate mõõtjate arv / aasta

                  Maakohtadesse installeeritud mõõtjate arvu protsent linnadesse installeeritud mõõtjate arvust

                  %

                  CO2-kulu

                  eurot/tonn

            3.   TASUVUSANALÜÜSI JA TUNDLIKKUSANALÜÜSI TEGEMISE ASTMETE VOOSKEEM

      Juhtudel, kus analüüs võimaldab välja arvutada CO2-heite muutusega seotud kulu ja tulu, soovitatakse analüüsis vaadelda CO2-hindu, mida on prognoositud nii komisjoni võrdlusstsenaariumis kui ka CO2-heitest vabanemise stsenaariumides (1).
      4.   ELEKTRIENERGIA ARUKATE MÕÕTMISSÜSTEEMIDE PUHUL KÄSITLEMIST VAJAVATE KULUDE MITTEAMMENDAV LOETELU

                  Üldine kategooria

                  Selliste kulude liik, mida tuleb seoses kasutuselevõtuga jälgida ja võrdlusstsenaariumi jaoks hinnata

                  CAPEX (kapitalikulud)

                  Investeeringud arukatesse mõõtmissüsteemidesse

                  Investeeringud infotehnoloogiasse

                  Investeeringud sidetehnoloogiasse

                  Investeeringud kodudes paiknevatesse näidikutesse (kui neid kasutatakse)

                  Elektritootmine

                  Ülekandmine

                  Jaotamine

                  Välditav investeering tavalistesse mõõtjatesse (negatiivne kulu, lisatakse tulude loetelusse)

                  OPEX (tegevuskulud)

                  IT hooldamise kulud

                  Võrgu juhtimise ja ettemakse kulud

                  Side- ja andmeedastuskulud (sh GPRS, raadioside jne)

                  Stsenaariumide halduse kulud

                  Arukate mõõtmissüsteemide asendus-/töökatkestuskulud (lisanduvad kulud)

                  Tulude vähenemine (nt tõhusama konkurentsi tõttu)

                  Elektritootmine

                  Jaotamine

                  Ülekandmine

                  Lugemite võtmine

                  Kõnekeskus/tarbijatugi

                  Väljaõppekulud (nt tarbijatoe töötajate ja installeerijate väljaõpe)

                  Usaldatavus

                  Taastamiskulud

                  Keskkond

                  Heitekulud (CO2-heite kontrolli varustus, käitamine ja heiteload)

                  Energiavarustuse kindlus

                  Elektritootmiseks kasutatud fossiilkütuste kulud

                  Transpordi ja käitamisega seotud fossiilkütuste kulud

                  Muud

                  Tarbijate kaasamise kavade kulud

                  Varem installeeritud (tavaliste) mõõtjatega seotud pöördumatud kulud

            5.   TULU KVANTITATIIVSEKS MÄÄRAMISEKS KASUTATAVATE VÕRRANDITE MITTEAMMENDAV LOEND

                  Tulu

                  Tulu alaliik

                  Ümberarvutamine rahalisse väärtusesse

                  Vähendatud lugemivõtmis- ja käitamiskulud

                  mõõtjate vähendatud käitamiskulud

                  väärtus (eurot) = [hinnanguline kulude vähenemine mõõtjate kaugkäitamisel (eurot/aasta)]kasutuselevõtt – [hinnanguline kulude vähenemine mõõtjate kaugkäitamisel (eurot/aasta) × teabevahetusvigade määr (%/100)]kasutuselevõtustsenaarium

                  Vähendatud lugemivõtmiskulud

                  väärtus (eurot) = [kulu kohaliku lugemivõtmise puhul (eurot)]võrdlusstsenaarium – [kohalike hajutatud mõõtjate hinnanguline lugemiskulu (eurot)]kasutuselevõtustsenaarium,
                  kus:
                  [kulu kohaliku lugemivõtmise puhul (eurot)]võrdlusstsenaarium= tarbijate arv madalpingevõrgus (2) × varasem lugemivõtmiskulu / tarbija / aasta (eurot)
                  [kohalike hajutatud mõõtjate hinnanguline lugemiskulu (eurot)]kasutuselevõtustsenaarium= [tarbijate arv madalpingevõrgus × kasutuselevõtuga hõlmamata tarbijate protsent × hajutatud mõõtjate hinnanguline lugemiskulu tarbija kohta (eurot/tarbija)] + [tarbijate arv madalpingevõrgus × kasutuselevõtuga hõlmatud tarbijate protsent × sidehäirete määr (%) × keskmine hajutatud lugemite võtmise kulu tarbija kohta (eurot / tarbijate arv)

                  Vähendatud arveesitamiskulud

                  väärtus (eurot) = [tarbijate arv madalpingevõrgus × arveesitamiskulu/tarbija/aasta (eurot)]võrdlusstsenaarium – [tarbijate arv madalpingevõrgus × arveesitamiskulu/tarbija/aasta (eurot)]kasutuselevõtustsenaarium

                  Kõnekeskuse/tarbijatoe vähendatud kulud

                  väärtus (eurot) = [tarbijate arv madalpingevõrgus × tarbijatoekulu/tarbija/aasta (eurot)]võrdlusstsenaarium – [tarbijate arv madalpingevõrgus × tarbijatoekulu/tarbija/aasta (eurot)]kasutuselevõtustsenaarium

                  Vähendatud käitamis- ja hoolduskulud

                  Vähendatud seadmehoolduskulud

                  väärtus (eurot) = [seadmete otsesed hoolduskulud (eurot/aasta]võrdlusstsenaarium – [seadmete otsesed hoolduskulud (eurot/aasta]kasutuselevõtustsenaarium

                  Seadmete rikkimineku vähendatud kulud

                  väärtus (eurot) = [seadmete rikkimineku kulud (eurot/aasta]võrdlusstsenaarium – [seadmete rikkimineku kulud (eurot/aasta]kasutuselevõtustsenaarium

                  Edasilükatud/välditud investeeringud jaotusvõimsusesse

                  Edasilükatud investeeringud jaotusvõimsusesse seoses seadmete pealt saadud tulumääraga

                  väärtus (eurot) = aastane investeering jaotusvõimsuse suurendamisse (eurot/aasta) × edasilükkamisaeg (aastate arv) × investeeringu tulumäär (%/100)

                  Edasilükatud investeeringud jaotusvõimsusesse seoses seadmete amortisatsiooniga

                  väärtus (eurot) = aastane investeering jaotusvõimsuse suurendamisse (eurot/aasta) × edasilükkamisaeg (aastate arv) × võimsusseadmete amortisatsiooni aastate arv

                  Edasilükatud/välditud investeeringud ülekandevõimsusesse

                  Edasilükatud investeeringud ülekandevõimsusesse seoses seadmetelt saadud tuluga

                  väärtus (eurot) = aastane investeering jaotusvõimsuse suurendamisse (eurot/aasta) × edasilükkamisaeg (aastate arv) × investeeringu tulumäär (%/100)

                  Edasilükatud investeeringud ülekandevõimsusesse seoses seadmete amortisatsiooniga

                  väärtus (eurot) = aastane investeering jaotusvõimsuse suurendamisse (eurot/aasta) × edasilükkamisaeg (aastate arv) × võimsusseadmete amortisatsiooni aastate arv

                  Edasilükatud/välditud investeeringud elektritootmisvõimsusesse

                  Edasilükatud investeeringud tippkoormuskäitiste tootmisvõimsusesse –

                  väärtus (eurot) = aastane investeering tippkoormuskäitiste võimsusse (eurot/aasta) × edasilükkamisaeg (aastate arv)

                  Edasilükatud investeeringud rotatsioonivarude tootmisvõimsusesse

                  väärtus (eurot) = aastane investeering rotatsioonivarude tootmisvõimsusse (eurot/aasta) × edasilükkamisaeg (aastate arv)

                  Elektrienergia tehniliste kadude vähenemine

                  Elektrienergia tehniliste kadude vähenemine

                  väärtus (eurot) = kadude vähenemine energiatõhususe kaudu (eurot/aasta) + kadude vähenemine pingekontrolli kaudu (eurot/aasta) + ülekandekadude vähenemine (eurot/aasta)

                  Elektrikulusääst

                  Vähendatud tarbimine

                  väärtus (eurot) = energia hind (eurot/MWh) × energia kogutarbimine madalpingevõrgus (MWh) × hinnanguline tarbimise vähenemise protsent kasutuselevõtu korral (%/100)

                  Ülekanne tippkoormuse ajal

                  väärtus (eurot) = tippkoormusel toodetud elektri marginaali ja tavarežiimis toodetud elektri marginaali vahe hulgiturul (eurot/MWh) × tippkoormusülekande määr (%/100) × elektri kogutarbimine madalpingevõrgus (MWh)

                  Vähendatud kaubanduskaod

                  Elektrivarguse vähenemine

                  väärtus (eurot) = elektrit varastavate tarbijate protsent (%/100) × registreerimata tarbitud elektri hinnanguline keskmine kogus rahalises väärtuses / tarbija / aasta (eurot) × tarbijate koguarv madalpingevõrgus (tarbijate arv)

                  Nn lepingulise tarbimisega seotud pettuse eest sissenõutud laekumised

                  väärtus (eurot) = nn lepingulise tarbimise pettusega tegelevate tarbijate protsent (%/100) × maksmata tarbitud lepingulise elektri hinnanguline kogus rahalises väärtuses / tarbija / aasta (eurot) × tarbijate koguarv madalpingevõrgus (tarbijate arv)

                  Nn täiendava lepingulise tarbimisega seotud pettuse eest sissenõutud laekumised

                  väärtus (eurot) = selliste tarbijate protsent, kes nõuavad täiendavat lepingulist võimsust pärast aruka mõõtmissüsteemi installeerimist (%/100) × nn täiendava lepingulise tarbimisega seotud pettuse eest sisse nõutud keskmine hinnanguline laekumine (eurot) × tarbijate koguarv madalpingevõrgus (tarbijate arv)

                  Katkestusaegade vähenemine (tänu täiustatud seirele ja reaalaja võrguteabele)

                  Teeninduse väärtus

                  väärtus (eurot) = tarbitud koguenergia keskpingevõrgus + madalpingevõrgus (MWh) (3) / minuteid aastas (arv/aasta) × keskmine voolukatkestusminutite arv / aasta (arv/aasta) × kaotatud koormuse väärtus (eurot/MWh) × katkestuste vähenemise protsent (%/100)

                  Tarbijatele makstavate hüvitiste kulu vähenemine

                  väärtus (eurot) = keskmine tarbijatele makstav hüvitis (eurot) × tarbijatele makstavate hüvitiste vähenemise protsent

                  CO2-heite vähenemine

                  CO2-heite vähenemine tänu väiksematele liinikadudele

                  väärtus (eurot) = [liinikaod (MWh) × CO2-mahukus (tonni/MWh) × CO2 väärtus (eurot/tonn)]võrdlusstsenaarium –
                  [liinikaod (MWh) × CO2-mahukus (tonni/MWh) × CO2 väärtus (eurot/tonn)]kasutuselevõtustsenaarium

                  CO2-heite vähenemine tänu vähese CO2-heitega energiatootmise laiemale levikule (aruka mõõtmise kasutuselevõtu tulemusel)

                  väärtus (eurot) = [CO2-heide (tonni) × CO2 väärtus (eurot/tonn)]võrdlusstsenaarium – [CO2-heide (tonni) × CO2 väärtus (eurot/tonn)]kasutuselevõtustsenaarium

                  CO2-heite vähenemine tänu parandusbrigaadide autosõitude vähenemisele

                  väärtus (eurot) = kokkuhoitud kütuseliitrite arv (arv) × kütuseliitri hind (eurot)

                  Kütusekulu vähenemine tänu parandusbrigaadide autosõitude vähenemisele

                  väärtus (eurot) = kokkuhoitud kütuseliitrite arv (arv) × kütuseliitri hind (eurot)

                  Õhusaaste vähenemine (peenosakesed, NOx, SO2)

                  Õhusaasteainete heite vähenemine tänu väiksematele liinikadudele

                  Iga saasteaine kohta:
                  väärtus (eurot) = [liinikaod (MWh) × saasteainesisaldus (ühik/MWh) × saasteainekulu (eurot/ühik)]võrdlusstsenaarium –
                  [liinikaod (MWh) × saasteainesisaldus (ühik/MWh) × saasteainekulu (eurot/ühik)]kasutuselevõtustsenaarium

                  Õhusaasteainete heite vähenemine tänu vähese CO2-heitega energiatootmise laiemale levikule (aruka mõõtmise kasutuselevõtu tulemusel)

                  Iga saasteaine kohta:
                  väärtus (eurot) = [õhusaasteaine heide (ühik) × õhusaasteaine kulu (eurot/ühik)]võrdlusstsenaarium – [õhusaasteaine heide (ühik) × õhusaasteaine kulu (eurot/ühik)]kasutuselevõtustsenaarium

                  Õhusaasteainete heite vähenemine tänu parandusbrigaadide autosõitude vähenemisele

                  väärtus (eurot) = kokkuhoitud kütuseliitrite arv (arv) × kulu kokkuhoitud kütuseliitri kohta (eurot)

         Märkus: õhusaasteainete (peenosakesed, NOx, SO2) kulu arvutamise kohta vt puhaste sõidukite direktiiv (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/33/EÜ keskkonnasõbralike ja energiatõhusate maanteesõidukite edendamise kohta) (4) ja õhusaastestrateegia „CAFÉ” (Clean Air For Europe – puhas õhk Euroopale) õhukvaliteedialase kasu kvantitatiivne mõõtmine.

         (1)  Komisjoni talituste töödokumendi SEC(2011) 288 (lõplik), „Mõju hinnang” 7.10 lisa, http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=SEC:2011:0288:FIN:EN:PDF.

         (2)  Madalpinge.

         (3)  Keskpinge.

         (4)  ELT L 120, 15.5.2009, lk 5.


title: Nõukogu soovitus, 12. veebruar 2008 , mis käsitleb komisjoni tegevuse heakskiitmist seoses Euroopa Arengufondi (üheksas EAF) meetmete rakendamisega 2006. eelarveaastal

text:
               15.2.2008

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 41/24

      NÕUKOGU SOOVITUS,
   12. veebruar 2008,
   mis käsitleb komisjoni tegevuse heakskiitmist seoses Euroopa Arengufondi (üheksas EAF) meetmete rakendamisega 2006. eelarveaastal
   (2008/118/EÜ)
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse 23. juunil 2000. aastal Cotonous allakirjutatud AKV-EÜ koostöölepingut, (1) mida on muudetud 25. juunil 2005. aastal Luksemburgis (Luksemburgi Suurhertsogiriigis), (2)

   võttes arvesse sisekokkulepet ühenduse abi rahastamise ja haldamise kohta vastavalt AKV-EÜ partnerluslepingu finantsprotokollile, (3) ning millega asutati muu hulgas üheksas Euroopa Arengufond (9. EAF), eriti selle artikli 32 lõiget 3,
   võttes arvesse 27. märtsi 2003. aasta finantsmäärust, mida kohaldatakse 9. Euroopa Arengufondi suhtes, (4) eriti selle artikleid 96 ja 103,
   olles läbi vaadanud 9. EAFi meetmete tulude ja kulude aruande ja 2006. aasta 31. detsembri seisuga koostatud bilansi ning kontrollikoja aruande 2006. eelarveaasta kohta koos komisjoni vastustega, (5)

   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt sisekokkuleppe artikli 32 lõikele 3 annab Euroopa Parlament nõukogu soovitusel komisjonile heakskiidu 9. EAFi finantshalduse kohta.

               (2)

               2006. eelarveaastal on komisjon 9. EAFi meetmeid üldiselt rahuldavalt rakendanud,

         SOOVITAB KÄESOLEVAGA Euroopa Parlamendil kiita heaks komisjoni tegevus seoses 9. EAFi meetmete rakendamisega 2006. eelarveaastal.

      Brüssel, 12. veebruar 2008

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         A. BAJUK

      (1)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.

      (2)  ELT L 287, 28.10.2005, lk 4.

      (3)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 355.

      (4)  ELT L 83, 1.4.2003, lk 1.

      (5)  ELT C 259, 31.10.2007, lk 1.


title: Komisjoni soovitus, 28. oktoober 2009 , millega lihtsustatakse digitaalse dividendi vabakslaskmist Euroopa Liidus (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               24.11.2009

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 308/24

      KOMISJONI SOOVITUS,
   28. oktoober 2009,
   millega lihtsustatakse digitaalse dividendi vabakslaskmist Euroopa Liidus
   (EMPs kohaldatav tekst)
   (2009/848/EÜ)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 211,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Nõukogu kutsus oma 12. juuni 2008. aasta järeldustes komisjoni üles ette valmistama ühtset alust analoogringhäälingult digitaalringhäälingule üleminekuga vabaneva spektriosa (digitaalne dividend) koordineeritud mitteainuõiguslikule ja vabatahtlikule kasutamisele. See peaks hõlmama eelkõige eri võimaluste tehnilisi aspekte, kuluanalüüsi ja sotsiaal-majanduslikku mõju ning spektrile juurdepääsu reguleerivaid tingimusi.

               (2)

               Euroopa Parlament rõhutas oma 24. septembri 2008. aasta resolutsioonis „Selle kohta, kuidas digitaalset dividendi Euroopas täielikult ära kasutada: ühine lähenemisviis digitaalringhäälingule üleminekuga vabaneva spektriosa kasutamisel”, (1) samuti Euroopa Liidu spektrikasutust käsitlevast kooskõlastatud lähenemisviisist saadavat võimalikku kasu, millega kaasnevad mastaabisääst ja koostalitlusvõimeliste traadita teenuste väljatöötamine ning millega välditakse kõnealuse vähese ressursi mitteoptimaalset kasutamist põhjustavat killustumist. Seepärast soovis Euroopa Parlament liikmesriikidevahelist aktiivset koostööd, et kõrvaldada siseriiklikud takistused digitaalse dividendi tõhusa eraldamise/ümberjaotamise teelt.

               (3)

               Oma varasemates, 1. detsembri 2005. aasta järeldustes oli nõukogu juba julgustanud liikmesriike, et nad lõpetaksid täieliku ülemineku 2012. aastaks võimalikult suures ulatuses.

               (4)

               Liikmesriigid peaksid elektroonilisi sideteenuseid reguleeriva raamistiku alusel soodustama raadiospektri tõhusat kasutamist ja tagama selle asjakohase haldamise. Parema õigusloome põhimõttega koosvaadatuna tähendab see, et raadiospekter tuleb jaotada nii, et ühiskond saaks sellest võimalikult palju kultuurilist, majanduslikku ja sotsiaalset kasu. Arvestades liikmesriikide erinevat olukorda ja tavasid, tuleks kõnealust põhimõtet kohaldada järk-järgult ja piisavalt paindlikult.

               (5)

               Digitaalse dividendi sagedusalas toimivate tulevikuteenuste võimalikku sotsiaalset ja majanduslikku kasu ei ole võimalik täielikult saavutada enne, kui varasemalt või ka praegu analoogringhäälingu kasutuses olev raadiospekter on vabaks lastud. Lisaks on kasutajatele ja tarbijatele üha rohkem kättesaadav mõistlike hindadega maapealne digitaaltelevisioon. Paljud liikmesriigid on juba analoogringhäälingutehnoloogia välja lülitanud ning nii mõnedki teised on otsustanud tagada, et kõiki ringhäälingusaateid hakatakse 2012. aastaks edastama digitaaltehnoloogia abil.

               (6)

               Seepärast on äärmiselt oluline tagada digitaaltehnoloogiale üleminekut ja analoogtelevisiooni väljalülitamist käsitlev Euroopa tasandi ühtne poliitika, et eespool nimetatud protsessid oleks võimalik kooskõlas teatavate liikmesriikide algsete kavadega võimalikult kiiresti lõpetada. Kui selleks eraldatakse riigiabi, tuleks seda teha kooskõlas riigiabi eeskirjadega.

               (7)

               Praegune majanduskriis on rõhutanud pakilist vajadust teha piisaval hulgal raadiospektrit kättesaadavaks traadita kiire infrastruktuuri väljatöötamiseks eesmärgiga osutada lairibateenuseid, et suurendada kogu majanduses tootlikkust ja hoida kokku kulusid. See on kooskõlas Euroopa Ülemkogu 12. detsembri 2008. aasta kohtumisel esitatud Euroopa majanduse elavdamise kava eesmärkidega, mille kohaselt tuleks ajavahemikus 2010–2013 saavutada lairibaühenduse täielik katvus. Nagu rõhutati konkurentsivõime nõukogu 2009. aasta märtsi põhiküsimuste dokumendis, on kõnealust eesmärki võimalik täies ulatuses saavutada üksnes traadita tehnoloogiat kasutades, seda näiteks maapiirkondades, kus traatsidevõrgud on ebapraktilised. Seepärast on analoogtelevisiooni õigeaegne väljalülitamine äärmiselt oluline selle tagamiseks, et digitaalse dividendi raames vabaneva raadiospektri kasutamisel võimalikuks saavad uued teenused aitavad tõhusalt kaasa ELi majanduse taastamise püüdlustele.

               (8)

               Rahvusvahelistes lepingutes, sealhulgas nendes, mis sõlmiti 2006. aasta juunis Rahvusvahelise Telekommunikatsiooniliidu (ITU) piirkondlikul raadiosidekonverentsil (RRC-06) ja 2007. aasta novembris ITU ülemaailmsel raadiosidekonverentsil (WRC-07), on juba kokku lepitud, et osa digitaalse dividendi sagedusi, st sagedusvahemik 790–862 MHz, eraldatakse lisaks ringhäälingu- ja paiksetele teenustele ka mobiilsideteenustele, lähtudes jagatud eelisõiguse põhimõttest. See peaks aset leidma alates 2015. aastast või isegi varem, kooskõlastades seda vajaduse korral tehniliselt teiste liikmesriikidega. Paljud liikmesriigid on juba teatanud, et nad kavandavad või kaaluvad tõsiselt sagedusvahemiku 790–862 MHz avamist muudele teenustele kui suure võimsusega maapealsed ringhäälinguteenused.

               (9)

               Kõnealuste arengusuundade taustal on ilmnenud pakiline vajadus töötada Euroopa Liidus välja digitaalset dividendi käsitlev kooskõlastatud lähenemisviis, et vältida killustumist, mis võib liikmesriikide vahel tekkida. Vastasel juhul pidurdub teenuste ja seadmete ühtse turu asutamine, kaob sellega seonduv mastaabisääst ning digitaalse dividendiga ei ole võimalik tõhusalt kaasa aidata ELi majanduse elavdamisele. Lisaks võiks komisjon eesmärgi saavutamiseks aidata liikmesriike kahe- või mitmepoolsetel läbirääkimistel ELi-väliste riikidega.

               (10)

               Raadiospektripoliitika töörühm soovitas oma 18. septembri 2009. aasta arvamuses digitaalse dividendi kohta, et Euroopa Komisjon peaks võtma hiljemalt 31. oktoobriks 2009 meetmed, et minimeerida ebakindlust, mis valitseb ELi tasandil seoses liikmesriikide suutlikkusega teha sagedusvahemik 790–862 MHz kättesaadavaks nii, et sellega saaks edendada majanduskasvu, konkurentsivõimet ja innovatsiooni elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste osutamise valdkonnas. Töörühm õhutas liikmesriike, kes teevad sagedusvahemiku 790–862 MHz uute ja/või laiendatud elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste jaoks kättesaadavaks, kohaldama eelkõige teenuse- ja tehnoloogianeutraalsuse põhimõtteid tingimustel, millega tagatakse, et ringhäälinguteenustele ei avaldata kahjulikku mõju.

               (11)

               Uuringutest digitaalset dividendi käsitleva kooskõlastatud lähenemisviisi sotsiaal-majandusliku mõju kohta on nähtunud märkimisväärne sotsiaalne ja majanduslik kasu, mis tuleneb sellest, et ELi tasandil koordineeritakse osa digitaalse dividendi eraldamist selliste uute kasutussektorite jaoks nagu lairibateenused maapiirkondades ning kõnealuste teenuste vähesest kättesaadavusest tuleneva lairibaühenduse lõhe vähendamiseks üldiselt.

               (12)

               Osutatud põhjustel kavatseb komisjon lähikuudel vastu võtta otsuse, millega kehtestatakse ühtlustatud tehnilised nõuded sagedusvahemiku 790–862 MHz tulevaseks kasutamiseks väikese või keskmise võimsusega elektroonilistes sidevõrkudes. Kõnealune tehniline rakendusmeede tuleks vastu võtta raadiospektrikomitee abil vastavalt raadiospektrit käsitleva otsuse (2) artiklile 4. Liikmesriik peab ühtlustatud tehnilisi nõudeid kohaldama üksnes juhul, kui ta kavatseb avada sagedusvahemiku muudele kui ringhäälinguteenustele.

               (13)

               Nimetatud tehnilise ühtlustamise ettevalmistuseks volitas komisjon Euroopa postside- ja telekommunikatsiooniadministratsioonide konverentsi (CEPT) kindlaks määrama sagedusvahemiku 790–862 MHz suhtes kohaldatavad tehnilised tingimused, mis on kohandatud traadita tava- ja/või mobiilsidevõrkude jaoks, kuid ei piirdu üksnes nendega. Selle tulemusena esitas CEPT komisjonile mitu aruannet, mis sisaldavad kõige vähem piiravaid tehnilisi tingimusi ja nendega seonduvaid suuniseid, mida tuleks kohaldada sagedusvahemikus 790–862 MHz toimivate tugijaamade ja terminalide suhtes, et ohjata kahjulike häirete ohtu.

               (14)

               Arvestades, et suure võimsusega ringhäälingu jaoks kasutatava sagedusvahemiku 790–862 MHz edasine areng ühes liikmesriigis võib naaberliikmesriikides tõsiselt takistada osa digitaalse dividendi rakendamist uutes kasutusvaldkondades, kuna suure võimsusega signaalid läbivad pikki vahemaid ja võivad tekitada kahjulikke häireid, peaksid liikmesriigid, kes ei ole küll kohustatud võtma kasutuselt suure võimsusega ringhäälingusaatjaid ega avama sagedusvahemikku elektroonilistele sideteenustele, soodustama sagedusvahemiku edasist ümberkorraldamist, et kõnealust vahemikku võiks pikemas perspektiivis optimaalselt kasutada väikese ja keskmise võimsusega elektrooniliste sideteenuste jaoks.

               (15)

               Seepärast on äärmiselt oluline, et liikmesriigid hoiduksid selliste siseriiklike meetmete võtmisest, mis võivad ohustada sama sagedusvahemikku käsitlevate ühenduse õigusaktide rakendamist. Eelkõige tuleks vältida mis tahes tehniliste ühtlustamismeetmete võtmist sagedusvahemikus 790–862 MHz kasutatavate uute elektrooniliste sideteenuste tarbeks,

         SOOVITAB JÄRGMIST:

               1.

               Liikmesriigid peaksid võtma kõik vajalikud meetmed, et tagada kõikide maapealsete televisiooniringhäälinguteenuste edastamine digitaaltehnoloogia abil ja lõpetada oma territooriumil analoogedastustehnoloogia kasutamine 1. jaanuariks 2012.

               2.

               Liikmesriigid peaksid toetama seadusandlikke püüdlusi, millega üritatakse ühtlustada ühenduses sagedusvahemiku 790–862 MHz kasutamise tingimusi lisaks ringhäälinguteenustele ka muude elektroonilise side teenuste puhul, ning hoiduma mis tahes meetmetest, mis võiksid piirata või takistada selliste sideteenuste kasutamist kõnealuses sagedusvahemikus.

               3.

               Käesolev soovitus on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 28. oktoober 2009

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Viviane REDING

      (1)  2008/2099(INI).

      (2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 676/2002/EÜ (EÜT L 108, 24.4.2002, lk 1).


title: Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of Belgiumand delivering a Council opinion on the updated Stability Programme of Belgium 2011-2014

text:
       EUROOPA KOMISJON
                                         Brüssel, 7.6.2011
                                         SEK(2011) 802 lõplik
                               Soovitus:
                      NÕUKOGU SOOVITUS,
    milles käsitatakse Belgia 2011. aasta riiklikku reformikava
                   ja esitatakse nõukogu arvamus
   Belgia ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta
                       {SEK(2011) 710 lõplik}
ET                                                              ET
 ---pagebreak---                                                      Soovitus:
                                           NÕUKOGU SOOVITUS,
                      milles käsitatakse Belgia 2011. aasta riiklikku reformikava
                                       ja esitatakse nõukogu arvamus
                    Belgia ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148
   lõiget 4,
   võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi
   järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta1, eriti
   selle artikli 5 lõiget 3,
   võttes arvesse komisjoni soovitust,2
   võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,
   võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,
   pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega
   ning arvestades järgmist:
   (1)     Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks Euroopa Komisjoni ettepaneku
           käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia – Euroopa 2020. aasta strateegia –,
           mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub
           esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku
           majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.
   (2)     Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu
           majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril
           2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta3; mõlemaid dokumente
           koos nimetatakse koondsuunisteks Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid
           arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitika kujundamisel.
   1
            EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.
   2
            ELT lk
   3
            Kehtivust pikendati 2011. aasta peale nõukogu 19. mai 2011. aasta otsusega 2011/308/EU.
ET                                                       2                                          ET
 ---pagebreak---    (3) Komisjon võttis 12. jaanuaril 2011 vastu esimese iga-aastase majanduskasvu analüüsi,
       mis tähistab ELi majanduse juhtimise uue tsükli ja majanduspoliitika integreeritud
       eelkoordineerimise esimese Euroopa poolaasta algust; majanduspoliitika parem
       koordineerimine on ette nähtud Euroopa 2020. aasta strateegiaga.
   (4) Euroopa Ülemkogu kiitis 25. märtsil 2011 heaks eelarve konsolideerimise ja
       struktuurireformide prioriteedid (kooskõlas nõukogu 15. veebruari ja 7. märtsi 2011.
       aasta järelduste ning komisjoni iga-aastase majanduskasvu analüüsiga). Ülemkogu
       rõhutas vajadust pidada esmatähtsaks eelarve usaldusväärsuse ja riigi rahanduse
       jätkusuutlikkuse taastamist, tööturureformide abil töötuse määra vähendamist ning
       uute jõupingutuste tegemist majanduskasvu toetamiseks. Ta kutsus liikmesriike üles
       viima neid prioriteete ellu konkreetsete meetmete abil, mis lisatakse nende stabiilsus-
       või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse.
   (5) Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 25.
       märtsil 2011 üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või
       lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse.
   (6) Belgia esitas 15. aprillil 2011 oma ajakohastatud stabiilsusprogrammi ajavahemikuks
       2011–2014 ja oma riikliku reformikava 2011. aastaks. Vastastikuse seose
       arvessevõtmiseks hinnati neid kaht programmi üheaegselt.
   (7) Enne 2008. aastat oli Belgias kümne aasta vältel tugev majanduskasv, nii et SKP
       suurenes aastas keskmiselt 2,3 %. 2009. aastal sai riik tunda majanduskriisi kogu selle
       teravuses, nii et SKP langes 2,8 %. Tööhõivet mõjutas majanduslangus suhteliselt
       vähe. Tööaja ajutine piiramine ning töötunni tootlikkuse vähenemine andsid vajaliku
       mänguruumi. Pärast 0,4 % langust 2009. aastal suurenes tööhõive 2010. aastal taas.
       Samas kasvas töötus, mis enne kriisi oli 7 %, 2010. aastal 8,3 %-ni. Tänu ülemaailmse
       kaubanduse kasvule oli 2010. aastal majanduse taastumine oodatust kiirem ning SKP
       kasvas 2,2 %. Automaatsete stabilisaatorite ja kriisile reageerimiseks võetud
       suvakohaste meetmete tagajärjel suurenes valitsemissektori puudujääk 1,3 %-lt SKPst
       2008. aastal 5,9-le SKPst 2009. aastal.
   (8) Nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 alusel esitatud ajakohastatud stabiilsusprogrammi
       hinnangu põhjal võttis nõukogu seisukoha, et programmis esitatud eelarveprognoosi
       aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik. Ehkki 2011. aasta puhul
       tuginetakse selles veidi tagasihoidlikumatele kasvuootustele, on see laias laastus
       kooskõlas komisjoni 2011. aasta kevadprognoosiga. Kuna 2010. aastal osutus
       puudujääk oodatust väiksemaks (4,1 % SKPst), on stabiilsusprogrammis kavandatud
       strateegia eesmärk vähendada puudujääki 2011. aastal juba 3,6 %-ni SKPst ja jõuda
       2012. aastal allapoole kontrollväärtust 3 % SKPst. 2012. aasta on ka tähtaeg, mille
       nõukogu on ülemäärase puudujäägi kõrvaldamiseks seadnud. Kuna eesmärgi
       seadmisel aluseks võetud majandusprognoos on olnud pigem ettevaatlik, tundub
       puudujäägi vähenemine 2011. aastaks ette nähtud määral täiesti võimalik. Siiski
       tundub, et eelarvepingutus jääb väiksemaks kui komisjoni soovitatud aastane
       keskmine määr 0,75 % SKPst, eriti 2011. ja 2012. aastal, kui struktuurset puudujääki
       vähendatakse kõigest vastavalt 0,4 SKP protsendipunkti ja 0,3 SKP protsendipunkti
       võrra. Lisaks ei toeta 2012. aasta ja sellele järgnevate aastate puudujäägieesmärgi
       saavutamist spetsiifilised kohandamismeetmed. Lõpuks tuleb mainida, et ei ole oodata,
       et programmiperioodi 2011–2014 jooksul saavutatakse keskpika perioodi eesmärk,
       milleks on struktuurne ülejääk suurusega 0,5 % SKPst.
ET                                             3                                               ET
 ---pagebreak---    (9)  Kuna 2010. aasta eelarvetulemus oli oodatust parem, oleks asjakohane vähendada
        2011. aastal puudujääki senisest suuremas mahus ning kiirendada liikumist
        kontrollväärtuse 3 % SKPst suunas. Lisaks tuleb tõdeda, et ilma täiendavate
        konsolideerimismeetmeteta, ei ole võimalik ülemäärast puudujääki 2012. aasta lõpuks
        kõrvaldada ega jätkata liikumist keskpika perioodi eesmärgi suunas. Kuna Belgia
        maksukoorem ja eelkõige tööjõumaksud on juba väga kõrged, tuleb
        konsolideerimismeetmed keskendada peamiselt kulupoolele.
   (10) Majandus- ja finantskriis muutis senist pikaajalist suundumust, mille puhul
        valitsemissektori võlg vähenes. Võla suhe SKPsse, mis oli vähenenud alates 1993.
        aastast (kui see oli jõudnud 134 %-ni SKPst; 2007. aastal seevastu jõuti tasemele 84 %
        SKPst), on alates 2008. aastast taas tõusma hakanud, jõudes 2010. aastal tasemele 96,8
        % SKPst. Eelkõige teeb avaliku sektori kõrge võlakoorem muret seetõttu, et
        elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on Belgias suurem kui ELis
        keskmiselt. Seda peamiselt pensionikulude olulise suurenemise tõttu, mis riigi
        rahandust täiendavalt koormab. Riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust peaks
        aitama parandada piisava esmase ülejäägi tagamine keskpikal perioodil ning
        sotsiaalkindlustussüsteemi ja eelkõige pensionisüsteemi täiendav reformimine, et
        piirata elanikkonna vananemisega seotud kulude eeldatavat olulist suurenemist.
   (11) Belgiale teeb muret ka finantssektori stabiilsus ja korralik toimimine. Tuleb tagada, et
        see oleks suuteline pakkuma reaalmajandusele piisavat finantsvahendusteenust.
        Viimase kahe aasta jooksul on Belgia finantssektor finantskriisis tugevasti kannatada
        saanud. Selle tagajärjel on vähenenud pankade vara, neile on antud suurt riigiabi ja
        muudetud pangandusjärelevalve süsteemi. Pangandussektori finantsolukord on siiski
        vilets. Tuleb ka arvestada, et Belgia pangandussektor on väga kontsentreeritud ja
        majanduse kui tervikuga võrreldes küllaltki suur.
   (12) 1996. aastal vastu võetud tööhõive edendamise ja konkurentsivõime ennetava kaitse
        seaduses on sätestatud, et tööjõukulude kontrolli all hoidmiseks peaksid palgad
        Belgias kasvama samas rütmis kolme naaberriigiga (Prantsusmaa, Saksamaa,
        Madalmaad). Sellest hoolimata ei õnnestunud selle seadusega hoida ära seda, et
        ajavahemikul 2005–2010 kasvasid palgad Belgias kiiremini kui kolmes naaberriigis,
        samas kui tootlikkuse kasv on olnud aeglasem. Selle tagajärjel on tööjõuühiku kulu
        kasvanud Belgias kiiremini kui naaberriikides ja euroalal keskmiselt. Olukorra
        muudab raskemaks see, et Belgia on spetsialiseerunud vähem tehnoloogilistele
        toodetele, mistõttu tuleb tal ägedalt konkureerida madalama palgatasemega riikidega.
        Isegi kui praegune palgakorraldus aitab palgaläbirääkimisi ohjes hoida, saaks seda
        parandada, kui võtta arvesse tootlikkuse kasvust tulenevaid erinevusi ja luues
        võimaluse kokkuleppeid tagantjärele korrigeerida, kui seatud eesmärgid jäävad
        saavutamata.
   (13) Tööturgu iseloomustab mõningane jäikus, mis vähendab inimeste motivatsiooni tööle
        minna: töötushüvitisi makstakse piiramatu tähtajaga; rakendatakse kõrgeid
        maksupiirmäärasid ja maksukoormus on kõrge (eelkõige väiksepalgalistel töötajatel);
        seega ühest küljest kaotab töölemineja sotsiaaltoetuse ja teisest küljest peab hakkama
        maksma kõrget maksu. Peale selle võimaldavad erinevad ennetähtaegselt pensionile
        jäämise skeemid lahkuda eakamatel töötajatel tööturult enne ametlikku pensioniga,
        milleks on 65 aastat. Aktiivse tööturupoliitika edasine reformimine ja selle
        laiendamine ka üle 50-aastastele töötajatele aitaks tõsta üldist tööhõivemäära ja
        parandada stiimuleid tööleminekuks. Lisaks lubaks see, kui töötushüvitise taset ja
ET                                              4                                                ET
 ---pagebreak---         kestust aja jooksul vähendada, anda ka noorematele töötajatele suuremaid stiimuleid
        tööturule tulemiseks. Muutes varajase pensionile mineku tingimused rangemaks, oleks
        võimalik julgustada vanemaid töötajaid aktiivseks jääma ning neid, kes on mõnda aega
        tööturult eemal viibinud, sinna tagasi tulema. Lõpuks tuleb märkida, et ELi
        kodakondsuseta isikute tööhõive määr (40,9 %) on palju madalam kui ELi keskmine.
   (14) Tööjõu üldine maksukoorem on Belgias üks ELi kõrgemaid. Selle kahandamine aitaks
        muuta töötamist atraktiivsemaks. Siiski tuleb arvestada, et eesseisva eelarvepingutuse
        tasakaalustamiseks tuleb tõsta vähem diskrimineerivaid makse, nagu tarbimis- või
        keskkonnamaksud. Energiahinnas sisalduvad kaudsed maksud on Belgias palju
        madalamad kui naaberriikides. See tähendab, et keskkonnamaksude suhe
        tööjõumaksudesse on Belgias ELi kõige madalam. Seega esinevad Belgias kõrvuti
        kõrge töötusemäär ja suhteliste suur energiatarbimine, mistõttu on nii tööhõive- kui ka
        energiatõhususe-eesmärkide saavutamine raske.
   (15) Paljude kaupade ja teenuste hind on kõrgem kui teistes liikmesriikides, mis annab
        tunnistust sellest, et konkurentsisurve – eriti jaekaubanduses ja võrguteenuste puhul –
        ning järelevalveraamistik on nõrgad. Jaekaubanduses on märkimisväärsed turuletuleku
        takistused ja tegevuspiirangud. Näiteks on konkurentsi reguleerivate eeskirjadega
        endiselt piiratud kaupluste lahtiolekuaeg, tehtud soodustusi turulolijatele uute
        turuletulejate vastu ning takistatud uute ärimudelite ja tehnoloogia kasutamine.
        Võrguteenuste valdkonnas teeb muret praeguste teenusepakkujate tugevam
        konkurentsipositsioon ja suuremad takistused turuletulejatele kui teistes
        liikmesriikides. See tähendab, et endised monopolid võivad neis sektorites saada
        suuremat kasumit ja küsida kõrgemat hinda kui normaalne konkurentsiseisund
        võimaldaks.
   (16) Belgia ametivõimud on võtnud laiendatud euroala pakti alusel olulisi kohustusi4. Need
        puudutavad nelja paktis käsitletud valdkonda. Nendes keskendutakse meetmetele,
        millega vähendada puudujääki, hoida energiahind kontrolli all, ergutada konkurentsi,
        talitseda reaalpalga tõusu, rakendada finantssektori järelevalveraamistikku ja
        kehtestada meetmed, millega tõsta tegelikku pensionile jäämise iga. Siiski ei ole antud
        teavet selle kohta, milliseid meetmeid kavatsetakse võtta, et saavutada seatud
        eesmärgid eelarve vaatepunktist. Samuti puudub teave selle kohta, kuidas kavatsetakse
        reaalpalga ja energiahinna tõusu ohjata. Varajase pensionile jäämise suhtes jääb
        ebaselgeks, kas ja millal on kavas praegust nn eakate pakti läbi vaadata ning milliseid
        konkreetseid meetmeid selle tulemusel võtta. Neid asjaolusid on soovituses hinnatud
        ja arvesse võetud.
   (17) Komisjon on hinnanud Belgia stabiilsusprogrammi, riiklikku reformikava ja
        laiendatud euroala pakti5. Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste dokumentide
        asjakohasust Belgia eelarve- ja sotsiaal-majanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast
        ning ka seda, kuidas neis järgitakse ELi eeskirju ja juhiseid, pidades silmas vajadust
        tugevdada ELi majanduse üldist juhtimist ja lisada ELi tasandi panus tulevastesse riigi
        tasandi otsustesse. Sellele tuginedes on komisjon seisukohal, et 2011. aastal oleks
        võimalik eelarvepuudujääki veelgi rohkem vähendada ning 2012. aastaks ja
   4
        Täpsemat teavet laiendatud euroala pakti alusel võetud kohustuste kohta võib leida dokumendist
        SEK(2011) 710.
   5
        SEK(2011) 710
ET                                                 5                                                   ET
 ---pagebreak---         järgnevateks aastateks tuleks ette panna konkreetsed meetmed. Riigi rahanduse
        pikaajalise jätkusuutlikkuse parandamiseks on vaja reformida pensionisüsteemi.
        Samuti tuleb tugevdada konkurentsi, aidata inimestel leida tööd ning liikuda tööjõu
        maksustamiselt tarbimise ja energia maksustamisele. Lisaks tuleks luua uusi
        investeerimis- ja kasvuvõimalusi teenuste- ja võrguteenustesektoris.
   (18) Võttes arvesse komisjoni hinnangut ning samuti nõukogu 2. detsembri 2009. aasta
        soovitust Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 alusel, on nõukogu läbi
        vaadanud Belgia 2011. aasta ajakohastatud stabiilsusprogrammi ja tema arvamus6 selle
        kohta on väljendatud punktides 1 ja 2,
   SOOVITAB Belgiale ajavahemikuks 2011–2012 järgmist:
   (1)    Kasutada ära majanduse elavnemist ja kiirendada ülemäärase puudujäägi
          kõrvaldamist. Selleks tuleb võtta 2012. aasta eelarve ajaks vajalikke meetmeid –
          peamiselt kulupoolel –, nii et struktuurne eelarvepingutus oleks vähemalt 0,75 %
          SKPst. See peaks aitama viia hiljemalt 2012. aastaks valitsemissektori puudujäägi
          alla kontrollväärtust 3 % SKPst. Tagada liikumine keskpika perioodi eesmärgi poole,
          vähendades puudujääki igal aastal vähemalt 0,5 SKP protsendipunkti võrra.
   (2)    Parandada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust. Seejuures tuleks keskenduda
          strateegiale, mille abil piirata elanikkonna vananemisega seotud kulude kasvu. Muu
          hulgas tuleks vältida varajast lahkumist tööturult, tõstes tegelikku pensionile jäämise
          iga ja sidudes ametliku pensionile jäämise ea keskmise elueaga.
   (3)    Võidelda finantssektori struktuurinõrkustega, viies muu hulgas lõpule
          ümberkorraldusprotsessi pankades, millel puudub piisav rahastus ja elujõuline
          ärimudel.
   (4)    Reformida tööturu osapooltega konsulteerides ja riiklikest tavadest lähtudes
          palgaläbirääkimiste süsteemi ja palkade indekseerimist, et palgakasv vastaks
          paremini tööjõu tootlikkusele ja konkurentsivõimele.
   (5)    Parandada inimeste võimalusi tööd leida. Vähendada selleks eelarveneutraalsete
          meetmetega väiksemapalgaliste töötajate kõrget maksu- ja sotsiaalmaksukoormat
          ning rakendada süsteemi, mille puhul töötushüvitiste suurus töötuse kestes järk-
          järgult väheneb. Liikuda tööjõu maksustamiselt tarbimise maksustamisele ning
          muuta maksusüsteem tervikuna keskkonnasõbralikumaks. Parandada tööturupoliitika
          tõhusust, nähes ette meetmeid eakamate töötajate ja haavatavamate rühmade
          kaitseks.
   6
        Arvamus on ette nähtud nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 3.
ET                                                6                                               ET
 ---pagebreak---    (6)      Kehtestada meetmed, mille abil edendada konkurentsi jaemüügisektoris, vähendades
            turuletulemise tõkkeid ja tegevuspiiranguid. Kehtestada meetmed, mille abil
            suurendada konkurentsi elektri- ja gaasiturul ja muuta valdkonda reguleerivate
            haldus- ja konkurentsiasutuste tegevus tõhusamaks.
   Brüssel,
                                               Nõukogu nimel
                                               Eesistuja
ET                                               7                                           ET