title: Nõukogu soovitus, 20. juuli 2020, milles käsitletakse Austria 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Austria 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta 2020/C 282/20

text:
               26.8.2020

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 282/129

      NÕUKOGU SOOVITUS,
      20. juuli 2020,
      milles käsitletakse Austria 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Austria 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta
      (2020/C 282/20)
      EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,
      võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,
      võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,
      võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,
      võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,
      võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,
      võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,
      võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  17. detsembril 2019 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. 17. detsembril 2019 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (2) alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Austriat ühe liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta.

                  (2)

                  26. veebruaril 2020 avaldati 2020. aasta aruanne Austria kohta. Selles hinnati Austria edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste (3) („2019. aasta riigipõhised soovitused“) täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid ja Austria edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel.

                  (3)

                  11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise, milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil.

                  (4)

                  Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peaksid olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli.

                  (5)

                  20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (4) artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud üldine vabastusklausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon leidis oma 20. märtsi 2020. aasta teatises, et arvestades COVID-19 pandeemiast tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, on tingimused üldise vabastusklausli aktiveerimiseks täidetud, ning palus nõukogul seda kinnitada. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Nad leppisid kokku, et tõsine majandussurutis nõuab otsusekindlat, kaugeleulatuvat ja koordineeritud reageerimist. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul otsustada komisjoni soovituse alusel võtta vastu muudetud eelarvekursi. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid.

                  (6)

                  Jätkuvaid meetmeid on vaja COVID-19 pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, pandeemia sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning võttes arvesse kriisist saadud õppetunde.

                  (7)

                  COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida siseturg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleks siseturu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada niipea, kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et eriti tervishoiusektoris on vaja tugevaid kriisiks valmisoleku kavasid. Täiustatud hankestrateegiad, mitmekesistatud tarneahelad ja elutähtsa varustuse strateegilised varud on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamiste elementide hulgas.

                  (8)

                  Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2020/460 (5) ja (EL) 2020/558, (6) et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Austriat julgustatakse neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid.

                  (9)

                  COVID-19 pandeemia sotsiaal-majanduslikud tagajärjed on erineva spetsialiseerumise tõttu piirkondade lõikes tõenäoliselt erinevad, eelkõige suuresti turismist sõltuvates piirkondades. Sellega kaasneb oht, et piirkondlikud erinevused Austrias suurenevad. Arvestades ohuga, et liikmesriikidevaheline lähenemisprotsess võib ajutiselt seiskuda, nõuab praegune olukord sihipäraseid poliitikameetmeid.

                  (10)

                  Austria esitas 14. aprillil 2020 oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 30. aprillil 2020 oma 2020. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

                  (11)

                  Austria suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning võlareeglit.

                  (12)

                  Valitsuse 2020. aasta stabiilsusprogrammi tehniliselt ajakohastatud versiooni kohaselt nominaalne eelarvepositsioon halveneb: eelarveülejääk 0,7 % sisemajanduse koguproduktist (SKP) 2019. aastal asendub 2020. aastal puudujäägiga 8,0 % SKPst. 2021. aastal väheneb eelarvepuudujääk prognooside kohaselt 1,9 %ni SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis 2019. aastal vähenes 70,4 %ni, peaks 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt suurenema 2020. aastal 81,4 %ni. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus.

                  (13)

                  Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Austria võtnud õigeaegseid eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti palju mõjutatud inimestele ja sektoritele. 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt oli nende eelarvemeetmete maht 5,0 % SKPst. Meetmed hõlmavad tervishoiuteenuste tugevdamist, hädaabi raskustes olevatele ettevõtetele ning lühendatud tööaega. Lisaks on Austria teatavaks teinud meetmed, millel ei ole otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad pakkuda ettevõtetele likviidsustoetust ning mille mahuks hinnatakse 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt 5,0 % SKPst. Nende meetmete hulgas on üksikisiku tulumaksu ja äriühingu tulumaksu tasumise edasilükkamine (2,6 % SKPst) ja laenutagatised (2,4 % SKPst). Üldiselt on Austria võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni 13. märtsi 2020. aasta teatises. Nende erakorraliste meetmete ja toetavate eelarvemeetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis.

                  (14)

                  Kui poliitikat ei muudeta, on Austria valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal –6,1 % SKPst ja 2021. aastal –1,9 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks prognooside kohaselt jõudma 2020. aastal 78,8 %ni SKPst ja 2021. aastal 75,8 %ni SKPst.

                  (15)

                  Kuna Austria kavatses 2020. aastal ületada eelarvepuudujäägi kontrollväärtust (3 % SKPst), esitas komisjon 20. mail 2020 aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande. Kokkuvõttes nähtub komisjoni analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/97 määratletud puudujäägikriteerium ei ole täidetud.

                  (16)

                  Austria valitsus on võtnud COVID-19 leviku piiramiseks enneolematuid meetmeid. Ta on kehtestanud ranged karantiini- ja suhtlemisdistantsi hoidmise eeskirjad ning teinud tervishoiusüsteemile kättesaadavaks märkimisväärsed vahendid, et osta seadmeid ja varustust, tugevdada laborite suutlikkust ja töötajate värbamise võimekust. Esmatasandi tervishoiule on hakanud avaldama erakordset survet kaugkonsultatsioonide vajaduse, arsti juures käimiste ja kodukülastustaotluste enneolematu suurenemine. Kiire COVID-19 puhang on mõjutanud tugevalt Austria majandust. Riiklikud ja rahvusvahelised viiruse leviku tõkestamise meetmed on mõjutanud nii nõudluse kui ka pakkumise poolt, mille tulemusena on tekkinud ulatuslik majanduslangus. Seetõttu prognoositakse, et SKP väheneb 2020. aastal 5,5 %, mis on rohkem kui aastate 2008–2009 majandus- ja finantskriisi ajal. Võttes arvesse uute nakkusjuhtumite arvu suhteliselt kiiret vähenemist, oli Austria üks esimesi liikmesriike, kes teatas aprilli keskpaigas pandeemia tõkestamise meetmete leevendamisest. Selleks et vältida pikaajalist majanduslikku kahju ning leevendada kriisi tööhõivega seotud ja sotsiaalset mõju, on valitsus võtnud vastu tervikliku meetmepaketi Austria majanduse toetamiseks (ligikaudu 10 % SKPst). Pakett hõlmab lühendatud tööajaga töötamise kava (Kurzarbeit), mille kohaselt võib töötunde vähendada keskmiselt kuni 90 % konkreetse ajavahemiku jooksul ning tööandjatele hüvitatakse olenevalt viimasest brutotulust 80–90 % töötaja viimasest netosissetulekust. Ettevõtetele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele suunatud tervikliku meetmepaketi eesmärk on vältida ajutisi likviidsusprobleeme ja anda otsetoetust eelkõige kriisist suurel määral mõjutatud ettevõtetele ja tööstusvaldkondadele, keskendudes eeskätt väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd). Kõnealused meetmed hõlmavad ülekandeid, laenudena antavat likviidsustoetust, tagatisi, omakapitalisüste ja maksude tasumise edasilükkamist. Nende meetmete kavandamisel ja rakendamisel tuleb arvesse võtta pangandussektori vastupanuvõimet.

                  (17)

                  Austria tervishoiusüsteem on siiani COVID-19 pandeemiaga edukalt toime tulnud. Elanikkonna tervist saaks veelgi parandada, laiendades esmatasandi tervishoiu ja ambulatoorse arstiabi teenuseid ning keskendudes tervise edendamisele ja haiguste ennetamisele. Kulutõhusust oleks võimalik suurendada tõhusamate riigihangete ja geneeriliste ravimite abil, säilitades seejuures ranged kvaliteedistandardid. Samuti on Austria pikaajalise hoolduse süsteemil struktuurseid ja eelarvelisi probleeme, mida ei ole siiani põhjalikult käsitletud. Süsteemi kaudu osutatakse suhteliselt kvaliteetseid teenuseid, aga raskusi on vajalike töötajate tagamisega, mis on muutunud praeguse kriisi ajal veelgi märgatavamaks ja ilmsemaks. Pikaajalise hoolduse sektor tugineb tugevalt muudest liikmesriikidest pärit töötajate pakutavale hooldusele, mis osutab vajadusele tagada piiriüleste töötajate vaba liikumine. Lisaks sellele võiks piisav tasustamine aidata muuta õendustöötajate töö atraktiivsemaks.

                  (18)

                  Maksupoliitikal on oluline osa COVID-19 tingitud liikumispiirangute ajal majapidamiste ja ettevõtete toetamisel ning see on määrava tähtsusega, et edendada pärast COVID-19 kriisi majanduse taastumist. Austria maksusüsteemi iseloomustab suur tööjõu maksukoormus, samas kui omandi- ja keskkonnamaksude tulupotentsiaal on suures osas kasutamata ja tarbimismakse saaks muuta tõhusamaks. Maksureformid võiksid aidata nihutada maksusüsteemi kaasavat ja jätkusuutlikku majanduskasvu vähem kahjustavate allikate suunas ning tagada kindla baasi majanduse taastumiseks. Eelkõige osutab alkoholi ja tubaka, saaste ja ressursside tarbimise maksustamise ebapiisav kasutamine sellele, et on seni kasutamata käitumise suunamise ja tuluvõimalusi. Ebaühtlane, kuid üldiselt madal energia maksustamine vähendab selle tõhusust ja tulemuslikkust poliitilise vahendina keskkonnasäästliku tarbimise stimuleerimiseks. Eelkõige muudaks CO2 heite järjepidev maksustamine kliimasõbralikud energiaallikad konkurentsivõimelisemaks ja tagaks eelarvepoliitilise manööverdamisruumi moonutavama mõjuga maksude vähendamiseks. Suuremad süsinikdioksiidiga seotud energiamaksud aitaksid saastest tingitud sotsiaalseid kulusid paremini internaliseerida, suunaksid tarbijaid rohkem kasutama taastuvaid energiaallikaid ning innustaksid investoreid investeerima kliimasõbralikesse tehnoloogiatesse. Omandimaksude suurem kasutamine võib muuta maksusüsteemi õiglasemaks, eelkõige võttes arvesse Austria püsivalt suurt jõukuse ebavõrdset jaotumist. Korduvad kinnisvara- ja pärandimaksud on osutunud suhteliselt majanduskasvu soodustavateks ja progressiivseteks ning neid ei tohiks jätta kõrvale, kui kaalutakse riigi rahanduse taastamiseks maksutulude tekitamist.

                  (19)

                  Kuigi Austria sai Euroopa sotsiaalõiguste sammast toetavas sotsiaalvaldkonna tulemustabelis head tulemused, võivad hõlmavuse lüngad tähendada, et COVID-19 kriisi ajal ei ole haavatavate rühmade sissetulek kaitstud ning sellega seoses võib olla vaja võtta täiendavaid meetmeid. Noorte töötus suureneb ning samal ajal esineb eriti suur vaesusrisk töötute, pikaajaliste töötute, ebatüüpilises töösuhtes olevate ja välisriigis sündinud inimeste puhul. Jätkuvalt on üliolulised aktiivse tööturupoliitika meetmed, millega tagatakse elukestva õppe võimalused ja täienduskoolitus. Ebasoodsas olukorras õpilased, sealhulgas puudega õpilased, on distantsõppe kasutamist nõudvast olukorrast kõige enam mõjutatud. 10 %-l alla 15aastastest õpilastest puudub juurdepääs virtuaalsele õpikeskkonnale, mistõttu Austria valitsus on võtnud COVID-19 kriisile reageerimiseks leevendavaid meetmeid, tagades riskiolukorras õpilastele arvutid. Sotsiaal-majandusliku ja rändajataustaga seotud juba olemasolev ebavõrdsus hariduse omandamisel võib aga süveneda. Taastumisstrateegia, mis parandab juurdepääsu kaasavale ning kvaliteetsele alusharidusele ja lapsehoiule, mille puhul on tõendatud, et see leevendab sotsiaalset ebavõrdsust, annaks keskpikas ja pikas perspektiivis sotsiaal-majanduslikke eeliseid ning naistele võimalusi tööturule täieliku juurdepääsu saamiseks. Naiste üldine tööhõive määr oli enne kriisi kõrge, aga peaaegu pooled neist töötasid osalise tööajaga (seoses koolide ja lastehoiuasutuste lühikese lahtiolekuajaga), mis on põhjustanud märkimisväärse korrigeerimata soolise palgalõhe.

                  (20)

                  Tugeva surve all olevaid ettevõtteid toetavate, ettevõtluskeskkonda säilitavate ja maksejõuetust vältida aitavate COVID-19ga seotud toetusmeetmete tulemuslikkus oleneb nende kiirest ja mittebürokraatlikust rakendamisest avaliku sektori asutuste ja vahendajate poolt. Idufirmad ja kasvufirmad võivad vajada eritoetust, näiteks sellisel kujul, et avaliku sektori asutused omandavad neis firmades osalusi ning ajendavad riskikapitalifonde sellistesse firmadesse rohkem investeerima. Selle eesmärk on tugevdada neid majanduse taastumiseks hädavajalikke ettevõtteid, aga ka vältida strateegiliselt oluliste Euroopa ettevõtete kiirmüüki. Lisaks rahalisele toetusele vajavad tugeva surve all olevad ettevõtted (eelkõige väikeettevõtjad) toetavat ettevõtluskeskkonda. Halduskoormus ja õigusaktide rohkus tekitavad kulusid, mida ettevõtetel on praegu raskem kanda kui kunagi varem. Jõupingutused põhjendamatu koormuse vähendamiseks ja tõhusate digitaalsete avaliku sektori teenuste osutamiseks on tõhus viis, kuidas kohe märgatavalt ettevõtjate olukorda kergendada, koormamata seejuures maksumaksjat. Maksejõuetusraamistik peaks olema suunatud maksejõuetuse vältimisele, aga ka kiirele likvideerimisele ja teise võimaluse andmisele. Vaidluste lahendamise võrgustikud (näiteks SOLVIT) aitavad ettevõtteid siseturu häirete ajal ja vajavad piisavaid ressursse.

                  (21)

                  Majanduse taastumise toetuseks on oluline kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, sealhulgas asjakohaste reformide kaudu. Sellised investeeringud on kõige tulemuslikumad, kui need keskenduvad innovatsioonile, digitaliseerimisele ja rohelisele majandusele üleminekule, et suurendada tootlikkust ja tagada jätkusuutlik konkurentsivõime. Austria teadus- ja arendustegevuse intensiivsus on olnud üks liidu suurimaid, kuid riik on jäänud teistest innovatsioonivaldkonna liidritest innovatsiooninäitajate poolest maha. Arvestades, et paljude ettevõtete teaduseelarved on nüüd surve all, on veelgi olulisem tagada Austria teadus- ja arendustegevuse alaste jõupingutuste abil tipptasemel teadus ja innovatsioon, säilitada avaliku sektori investeeringud fundamentaalteaduslikesse ja rakendusuuringutesse ning tagada innovatiivsete kasvufirmade omakapitali kaudu rahastamine. Digitaliseerimine on jätkuvalt hädavajalik, et avada majandus ja valmistuda pärast COVID-19 tingitud liikumispiiranguid uueks normaalsuseks. Tootlikkuse kasvu pudelikaelaks on digitehnoloogia ja digitaalvaldkonda hõlmavate ärimudelite vähene levik väiksemates ettevõtetes. Kuigi austerlaste digioskused on üldiselt ELi keskmisest paremad, ei ole informaatika eriala lõpetajaid piisavalt, et täita kõik pakutavad ametikohad. Näiteks ulatuslikumaks e-kaubanduseks, kodust töötamiseks ja e-valitsuse teenuste pakkumiseks on vaja rohkem investeerida taristusse (sealhulgas 5G-sse ja maapiirkondade lairibaühendusse), seadmetesse ja oskustesse.

                  (22)

                  Austria üleminek kliimaneutraalsele majandusele eeldab pikema aja jooksul ulatuslikke era- ja avaliku sektori investeeringuid. Austria riiklikus energia- ja kliimakavas tuuakse välja märkimisväärsed probleemid liidu heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmamata kasvuhoonegaaside heitkoguste 2030. aasta eesmärgi saavutamisel. Tulevase majanduskasvu tagamiseks on määrava tähtsusega loodusvarade tootlikkuse parandamine, minimeerides samal ajal mõju keskkonnale. Transpordiga seotud heitkoguste vähendamine on hädavajalik, et järgida õhukvaliteedi standardeid ja kliimaeesmärke. Rohelisele majandusele üleminekut toetavate investeeringute võimalikult kiire elluviimine ja uute selliste investeeringute tegemine aitab luua uusi keskkonnasäästlikke töökohti ja anda majandusele pärast COVID-19ga seotud kriisiohjefaasist väljumist hoogu. Investeeringud ökoinnovatsiooni suurendaksid tootlikkust, vähendades samal ajal Austria ökoloogilist jalajälge. Komisjoni ettepanekus ette nähtud õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Austrial lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige 2020. aasta riigiaruande D lisaga hõlmatud territooriumidel. See võimaldaks Austrial seda fondi kõige paremini kasutada.

                  (23)

                  Kuigi käesolevas soovituses sätestatud riigipõhistes soovitustes („2020. aasta riigipõhised soovitused“) keskendutakse COVID-19 pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need 2019. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate 2019. aasta riigipõhiste soovituste kohta. Kõiki 2019. aasta riigipõhiseid soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika 2020. aasta järgse rahastamise strateegilisel kavandamisel, sealhulgas praeguse kriisiga seotud leevendusmeetmete ja väljumisstrateegiate puhul.

                  (24)

                  Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades 2020. aasta riigipõhiste soovituste täieliku rakendamise, aitab Austria kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus.

                  (25)

                  Majandus- ja rahaliidu riikide vaheline tihe koordineerimine on väga oluline, et COVID-19 pandeemia majanduslikust mõjust kiiresti taastuda. Liikmesriigina, mille rahaühik on euro, peaks Austria tagama, et tema poliitika jääks kooskõlla euroala käsitlevate 2020. aasta soovitustega ja oleks kooskõlastatud teiste rahaühikuna eurot kasutavate liikmesriikide poliitikaga, võttes arvesse eurorühma poliitilisi suuniseid.

                  (26)

                  Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Austria majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta stabiilsusprogrammi, 2020. aasta riiklikku reformikava ja varasematel aastatel Austriale esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid. Komisjon ei ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Austria eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist.

                  (27)

                  Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (7) kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1,

            SOOVITAB Austrial võtta 2020. ja 2021. aastal järgmisi meetmeid:

                  1.

                  Kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausliga võtta kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale, toetada majandust ja tagada selle taastumine. Kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Parandada tervishoiusüsteemi vastupanuvõimet, tugevdades rahvatervist ja esmatasandi tervishoidu.

                  2.

                  Tagada võrdne juurdepääs haridusele ja laialdasem digiõpe.

                  3.

                  Tagada likviidsus- ja toetusmeetmete tulemuslik rakendamine, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks, ning vähendada haldus- ja regulatiivset koormust. Kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, et toetada majanduse taastumist. Keskenduda investeeringute tegemisel üleminekule rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale, eelkõige fundamentaalteaduslikele ja rakendusuuringutele, samuti innovatsioonile, säästvale transpordile ning energia puhtale ja tõhusale tootmisele ja kasutamisele.

                  4.

                  Muuta maksusüsteem tõhusamaks ning kaasavat ja jätkusuutlikku majanduskasvu rohkem toetavaks.

         Brüssel, 20. juuli 2020

               Nõukogu nimel

               eesistuja

            J. KLOECKNER

         (1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

         (2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 25).

         (3)  ELT C 301, 5.9.2019, lk 117.

         (4)  Nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrus (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6).

         (5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. märtsi 2020. aasta määrus (EL) 2020/460, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 508/2014 seoses erimeetmetega investeeringute kaasamiseks liikmesriikide tervishoiusüsteemidesse ja muudesse majandussektoritesse, et reageerida COVID‐19 puhangule (koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus) (ELT L 99, 31.3.2020, lk 5).

         (6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2020. aasta määrus (EL) 2020/558, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1301/2013 ja (EL) nr 1303/2013 seoses erimeetmetega erandliku paindlikkuse lubamiseks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamisel, et reageerida COVID‐19 puhangule (ELT L 130, 24.4.2020, lk 1).

         (7)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.


title: Nõukogu Soovitus, 20. juuli 2020, milles käsitletakse Poola 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Poola 2020. aasta lähenemisprogrammi kohta 2020/C 282/21

text:
               26.8.2020

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 282/135

      NÕUKOGU SOOVITUS,
      20. juuli 2020,
      milles käsitletakse Poola 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Poola 2020. aasta lähenemisprogrammi kohta
      (2020/C 282/21)
      EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,
      võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,
      võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,
      võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,
      võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,
      võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,
      võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,
      võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  17. detsembril 2019 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. 17. detsembril 2019 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (2) alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Poolat ühe liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

                  (2)

                  26. veebruaril 2020 avaldati 2020. aasta aruanne Poola kohta. Selles hinnati Poola edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste (3) („2019. aasta riigipõhised soovitused“) täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid ja Poola edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel.

                  (3)

                  11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise, milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil.

                  (4)

                  Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peaksid olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli.

                  (5)

                  20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (4) artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud üldine vabastusklausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon leidis oma 20. märtsi 2020. aasta teatises, et arvestades COVID-19 pandeemiast tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, on tingimused üldise vabastusklausli aktiveerimiseks täidetud, ning palus nõukogul seda kinnitada. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Nad leppisid kokku, et tõsine majandussurutis nõuab otsusekindlat, kaugeleulatuvat ja koordineeritud reageerimist. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul otsustada komisjoni soovituse alusel võtta vastu muudetud eelarvekursi. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid.

                  (6)

                  Jätkuvaid meetmeid on vaja COVID-19 pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, pandeemia sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning võttes arvesse kriisist saadud õppetunde.

                  (7)

                  COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida siseturg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleks siseturu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada niipea, kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusektoris on vaja kriisiks valmisoleku kavasid. Täiustatud hankestrateegiad, mitmekesistatud tarneahelad ja elutähtsa varustuse strateegilised varud on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamiste elementide hulgas.

                  (8)

                  Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2020/460 (5) ja (EL) 2020/558, (6) et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Poolat julgustatakse neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid.

                  (9)

                  COVID-19 pandeemia sotsiaal-majanduslikud tagajärjed on erineva spetsialiseerumise tõttu piirkondade lõikes tõenäoliselt erinevad. Sellega kaasneb oht, et piirkondlikud erinevused Poolas suurenevad. Arvestades ohuga, et liikmesriikidevaheline lähenemisprotsess võib ajutiselt seiskuda, nõuab praegune olukord sihipäraseid poliitikameetmeid.

                  (10)

                  Poola esitas 29. aprillil 2020 oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 30. aprillil 2020 oma 2020. aasta lähenemisprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

                  (11)

                  Poola suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa.

                  (12)

                  13. juulil 2018 soovitas nõukogu Poolal tagada, et valitsemissektori esmaste netokulude (7) nominaalne kasvumäär ei ületaks 2019. aastal 4,2 %, mis vastab aastasele struktuursele kohandusele 0,6 % sisemajanduse koguproduktist (SKP). Komisjoni üldhinnang kinnitab, et 2019. aastal ning 2018. ja 2019. aasta kokkuvõttes kaldutakse keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks soovitatud kohandamiskavast märkimisväärselt kõrvale. Võttes arvesse üldise vabastusklausli aktiveerimist, ei ole Poola puhul edasised sammud märkimisväärse kõrvalekalde menetluse raames siiski õigustatud.

                  (13)

                  Valitsuse 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt nominaalne eelarvepositsioon halveneb: eelarvepuudujääk suureneb 0,7 %-lt SKPst 2019. aastal 8,4 %-le SKPst 2020. aastal. Valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis 2019. aastal vähenes 46,0 %ni, peaks suurenema 2020. aastal 55,2 %ni. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus.

                  (14)

                  Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Poola võtnud õigeaegseid eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti palju mõjutatud inimestele ja sektoritele. 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt on nende eelarvemeetmete maht 3,2 % SKPst ning need hõlmavad toetusi füüsilisest isikust ettevõtjatele ja mittestandardsete töölepingute alusel töötavatele isikutele, ettevõtete vabastamist sotsiaalkindlustusmaksetest (need maksab riik) ning palgatoetusi teatavate ettevõtete jaoks. Lisaks on Poola teatavaks teinud meetmed, millel ei ole küll otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad pakkuda ettevõtetele likviidsustoetust, nt ettevõtete jaoks mõeldud laenutagatised. Lähenemisprogrammis esitatud eelarvemeetmete mõju eelarvele erineb peamiselt ettevõtetele antud laenude käsitlemise tõttu. Kooskõlas ametiasutuste teadetega põhineb komisjoni 2020. aasta kevadprognoos eeldusel, et laenud mahus ligikaudu 2¾ protsendipunkti SKPst arvestatakse ümber toetusteks ja kajastatakse seega 2020. aastal kuludena. Üldiselt on Poola võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni 13. märtsi 2020. aasta teatises. Nende erakorraliste meetmete ja toetavate eelarvemeetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis.

                  (15)

                  Kui poliitikat ei muudeta, on Poola valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal –9,5 % SKPst ja 2021. aastal –3,8 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks prognooside kohaselt jääma 2020. ja 2021. aastal alla 60 % SKPst.

                  (16)

                  Kuna Poola kavatses 2020. aastal ületada eelarvepuudujäägi kontrollväärtust (3 % SKPst), esitas komisjon 20. mail 2020 aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande. Kokkuvõttes nähtub komisjoni analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/97 määratletud puudujäägikriteerium ei ole täidetud.

                  (17)

                  COVID-19 puhang on toonud Poolas kaasa uue sotsiaalse ja majandusliku olukorra. Esimest korda peaaegu kolme aastakümne jooksul prognoositakse 2020. aastaks majanduslangust. Valitsuse esitatud andmete kohaselt oli pandeemia mõju elanikkonna tervisele suhteliselt väike, muu hulgas tänu selliste enneolematute meetmete varasele vastuvõtmisele nagu range karantiin ja suhtlemisdistantsi hoidmine. Seni on täheldatud kõige rängemaid tagajärgi teenustesektoris (sh transport, jae- ja hulgikaubandus ning vaba aja veetmine) ning töötlevas tööstuses tarneahelate katkestuste tõttu. Kehtestatud piirangute majandusliku mõju kompenseerimiseks on valitsus käivitanud mitmeid meetmeid, mille maht on ligikaudu 9 % Poola SKPst (puudujääki suurendavad meetmed ja likviidsusmeetmed kokku) ning mis hõlmab ka liidupoolset rahastamist. Seda toetavad ka Poola keskpanga likviidsuse pakkumise meetmed. Valitsuse toetus keskendub majanduse stabiliseerimisele lühiajalises perspektiivis, toetades töötajate sissetulekuid, pakkudes rahastust ettevõtetele, kes seisavad silmitsi tulude vähenemisega, suurendades tervishoiusektori vastupanu- ja reageerimisvõimet ning tugevdades finantssüsteemi. See hõlmab ka investeerimisprogrammi majanduse taastumise toetamiseks keskpikas perspektiivis. Üldsuse nõudlus poliitikameetmete (sh sotsiaalkindlustusmaksetest vabastamise, tegevuse peatanud ettevõtete töötajatele toetuste maksmise ja mikroettevõtetele laenuvõimaluste tagamise) järele on suur. Prognooside kohaselt väheneb SKP COVID-19 pandeemia tõttu 2020. aastal 4,3 % ja seejärel taastub 2021. aastal 4,1 %.

                  (18)

                  COVID-19 pandeemia tõttu oli vaja võtta tervishoiusüsteemis enneolematuid meetmeid. Tehti suuri kulutusi, näiteks osteti tervishoiuseadmeid ja -varustust, suurendati haiglate ja laborite suutlikkust ning värvati juurde töötajaid. Täiendavaid vahendeid on vaja eraldada ka muude, edasilükatud või ümbersuunatud tervishoiuteenuste ja investeeringute hüvitamiseks. Enne COVID-19 puhangut olid avaliku sektori kulutused tervishoiusüsteemile 4,8 % SKPst, mis oli alla liidu keskmise (7 % SKPst) 2018. aastal. See koos vahendite mitteoptimaalse jaotamisega takistab tervishoiusüsteemi toimimist ja sellele juurdepääsu. 2018. aastal oli nende Poola elanike osakaal, kellel oli enda hinnangul rahuldamata arstliku kontrolli vajadus, 4,2 %, mis on oluliselt suurem kui liidu keskmine (2 %). Praktiseerivate arstide ja õdede arv elanikkonna suurusega võrreldes on endiselt üks väiksemaid liidus ning tervishoiutöötajate jaotumine on riigis ebaühtlane. Endiselt on vähearenenud rahvatervis, e-tervis ja esmatasandi arstiabi, mis on esmatähtsad, et parandada ennetust ja juurdepääsu ning muuta süsteem tulevastele väljakutsetele vastupanuvõimeliseks. Pandeemia on mõjutanud pikaajalise hoolduse asutusi, kus paljud hoolealused kuuluvad kõrge riskiga elanikkonnarühma.

                  (19)

                  COVID-19 pandeemia mõjutab märkimisväärselt tööturgu, pöörates ümber viimaste aastate töötuse vähenemise suundumuse. Töötuse määr peaks suurenema 3,3 %-lt 2019. aastal ligikaudu 7,5 %-le 2020. aastal ja pisut vähenema 2021. aastal, jõudes 5,3 %-le. See lühiajaline mõju võib keskpikas perspektiivis muutuda struktuursemaks, eriti haavatavate elanikkonnarühmade puhul. Ajutine lühendatud tööaja kord, mis pakub ettevõtetele piisavaid stiimuleid selle kasutamiseks, võiks olla tõhus vahend töökohtade säilitamiseks. Hoolimata COVID-19 kriisile eelnenud soodsatest suundumustest, on mõne elanikkonnarühma, eelkõige naiste, madala kvalifikatsiooniga töötajate, eakate ja puuetega inimeste ning nende hooldajate osalemine tööturul jäänud tagasihoidlikuks. Sisseränne liitu mittekuuluvatest riikidest on aidanud leevendada tööjõupuudust, kuid võõrtöötajate jätkuvat sissevoolu võib olla piirikontrollipiirangute tõttu raske tagada. Paindliku töökorralduse, sealhulgas kaugtöö ja paindliku tööajaga töötamise edendamine, eelkõige alalist laadi tööhõive raames, võib seega tõhustada kriisile reageerimist ja aidata madalama aktiivsuse määraga elanikkonnarühmadel leida alaline töö. See parandaks ka tööturu vastupanuvõimet tulevaste majanduslanguste ajal.

                  (20)

                  COVID-19 pandeemia sotsiaalse mõju leevendamiseks, sotsiaalse ühtekuuluvuse säilitamiseks ja majanduse taastumise toetamiseks on vaja olulisi turvavõrke. Viimastel aastatel on Poola käivitanud ulatusliku sotsiaalsiirete programmi, mis hõlmab üldist lapsetoetust ja pensionäridele igal aastal makstavat ühekordset lisatoetust ning mille maht on peaaegu 2,5 % SKPst aastas. Need meetmed jätavad ruumi sotsiaalkaitse paremaks suunamiseks. Samas on sotsiaalhüvitiste katvus kõige madalama sissetulekuga inimeste puhul väike. Leibkondade eelarve uuringu kohaselt suurenes äärmine vaesus 2019. aastal kõige rohkem nende inimeste või perekondade puhul, kes elasid toetustest (v.a pensionid ja invaliidsuspensionid), mis annab märku sotsiaalkindlustussüsteemi puudustest. Pealegi ei võimalda kõik töölepingud juurdepääsu sotsiaalkaitsele, nagu piisavad töötushüvitised, rasedus- ja sünnitushüvitised, haigus- ja invaliidsushüvitised. See muudab mõned töötajad, keda mõjutavad erakorralised meetmed, haavatavamaks ja seab nad vaesuse ohtu. Lisaks on miinimumsissetulekutoetuste tase alla liidu keskmise.

                  (21)

                  Kõigi haridustasemete tavapärase õppetöö järsk katkestamine on tekitanud haridussüsteemile probleeme distantsõppe pakkumisel. Ebavõrdsuse suurenemise ärahoidmiseks on oluline tagada, et kõigil õppuritel, eelkõige ebasoodsa sotsiaal-majandusliku taustaga õppuritel, oleks juurdepääs distantsõppele. Siiski ei olnud 2018. aastal internetiühendusega arvutit peaaegu 330 000 õpilase leibkondadel. Suurel osal õpetajatest puuduvad digiõppe oskused. Samal ajal on paljudel vanematel raskusi digi- ja koduõppe toetamisega. Meetmete jätkamine koolide ja õpetajate varustamiseks digitaristu ja e-õppematerjalidega lahendaks mõned neist probleemidest ja tagaks kvaliteedi. COVID-19 kriis on toonud esile üldise struktuurse probleemi seoses digioskuste puuduliku omandamisega, kuna peaaegu pooltel täiskasvanutel puuduvad põhilised digioskused ja täiskasvanute üldine osalemine õppes on oluliselt tagasihoidlikum kui liidus keskmiselt. Hiljutised kutsehariduse reformid ei ole piisavalt motiveerinud tööandjaid selles osalema ning töökohal toimuvat koolitust on endiselt liiga vähe. Tekkiv õpetajate nappus osutab vajadusele suurendada õpetaja elukutse atraktiivsust.

                  (22)

                  COVID-19 puhang on tõsiselt mõjutanud ettevõtjate, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) ja mikroettevõtjate töötingimusi. Kaugtöö korraldamine on väljakutse ning ainult kümnendik Poola ettevõtetest on piisavalt digitaliseeritud, et oleks võimalik kiirelt kohaneda uute tingimustega. Üks peamisi takistusi VKEde digitaliseerimisel on omanike, juhtide ja töötajate vähene digikirjaoskus. Digitehnoloogia kasutamine avalikus halduses on esmatähtis, et tagada riiklike teenuste osutamine ning suunata kriisi jälgimiseks ja ohjamiseks vajalikke meetmeid. Lisaks vähendavad tõhusad digitaalsed avalikud teenused tarbetut regulatiivset ja halduskoormust, mis võib olla majanduse taastumise etapis otsustava tähtsusega.

                  (23)

                  COVID-19 kriisi mõju leevendamiseks on Poola valitsus andnud mõjutatud ettevõtetele garantiide, laenude ja tingimuslike toetuste kaudu märkimisväärset likviidsustoetust, keskendudes VKEdele ja mikroettevõtjatele. Poola keskpank toetab valitsuse meetmeid, sealhulgas järelturul riigikassa võlakirjade ostmise kava ja märkimisväärsete intressimäärakärbete kaudu. Nende meetmete tulemuslik ja kiire rakendamine ning nende tulemuslik ülekandmine vahendajate poolt on esmatähtis, et aidata ettevõtlussektoril tegevust jätkata ja soodustada majanduse taastumist. Nende meetmete kavandamisel ja rakendamisel tuleb arvesse võtta pangandussektori vastupanuvõimet ning jälgida finantssüsteemi stabiilsust. Mõjutatud ettevõtete rahavoogusid aitab parandada ka maksude ja sotsiaalmaksete tasumise edasilükkamise võimalus ning riigiasutuste lepinguliste maksete kiirendamine.

                  (24)

                  Majanduse taastumise toetamiseks on oluline kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, muu hulgas asjakohaste reformide kaudu. Poola majandus on CO2-mahukas ja õhukvaliteet on üks kehvemaid liidus, tuues kaasa suuri keskkonna- ja terviseprobleeme. Seepärast on oluline kavandada ja vastu võtta ambitsioonikad meetmed, mille eesmärk on õigeaegselt üle minna puhtale energiale kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppega ning riikliku energia- ja kliimakavaga. Kuigi Poola valguskaabliühenduse kasutuselevõtu näitajad on liidu keskmisest paremad ning viimastel aastatel on ülikiire ja mobiilse lairibaühenduse kasutuselevõtul tehtud märkimisväärseid edusamme, on Poola võetud ühenduvuseesmärkide saavutamisest endiselt kaugel. Majanduse taastumist saaks täiendavalt toetada märkimisväärsete investeeringutega säästvasse transporditaristusse, et parandada ühendust äärealade ja majanduskeskuste vahel. Poola sõltub üha enam teadusest ja innovatsioonist, et tagada pikaajaline kestlik majanduskasv ja konkurentsivõime. Teadus- ja arendustegevuse kulutuste suhe SKPsse on jätkuvalt alla liidu keskmise ning hoolimata nähtavatest edusammudest, mida on tehtud riigi innovatsiooni ökosüsteemi poliitikavaldkondade paljude elementide puhul, on teadusasutuste ja ettevõtete puudulik koostöö endiselt peamine innovatsiooni tugevdamise takistus Poolas. Komisjoni ettepanekus ette nähtud õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Poolal lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige 2020. aasta riigiaruande D lisaga hõlmatud territooriumidel. See võimaldaks Poolal seda fondi kõige paremini kasutada.

                  (25)

                  Stabiilsel ja prognoositaval ettevõtluskeskkonnal ning sõbralikul investeerimiskliimal on pandeemiajärgses majanduse taastumises tähtis roll. Kohtusüsteemi sõltumatus, tõhusus ja kvaliteet on selle olulised osad. Õiguskindlus, sealhulgas juurdepääs sõltumatutele kohtutele, ning usaldus õiguspoliitika ja institutsioonide kvaliteedi ja prognoositavuse vastu on samuti olulised tegurid, millest sõltub siseturu toimimine ja Poola positsiooni kaitsmine Euroopa tarneahelates pärast pandeemiat. Lisaks komisjoni pikaajalistele mureküsimustele õigusriigi olukorra pärast Poolas, millest mitut on juba käsitletud Euroopa Liidu Kohtu otsustes, tekitavad täiendavat muret hiljutised suundumused seoses Poola ja liidu õiguskorra toimimisega.

                  (26)

                  Usaldusväärne ja stabiilne regulatiivne keskkond on majanduskasvu ja erainvesteeringute kestlikkuse aluseks. Nõuetekohase avaliku ja sotsiaalpartneritega konsulteerimise puudumine mõjutab negatiivselt ettevõtluskeskkonna stabiilsust ja usaldusväärsust ning õigusaktide kvaliteeti. Avalikud konsultatsioonid tehti kohustuslikuks ministrite nõukogu esitatavate seaduseelnõude puhul, kuid neid kas ei korraldata või ei ole need kohustuslikud ettepanekute puhul, mille esitamiseks kasutatakse alternatiivseid võimalusi, näiteks nende esitamine parlamendiliikmete poolt. See ebajärjepidevus mõjutab veelgi õigusaktide kvaliteeti. Lisaks on sotsiaaldialoogi kvaliteet halvenenud, eelkõige seetõttu, et poliitikakujundamise protsessis ei korraldata konsultatsioone või on need väga lühikesed. Konsultatsioonideks piisava aja tagamine, seadusi ja poliitikadokumente käsitlevate sidusrühmade arvamuste kasutamise parandamine ning konsultatsioonidest vabastatud õigusaktide arvu vähendamine tugevdaks sotsiaalpartnerite kaasamist ja aitaks parandada õigusloome kvaliteeti. Sotsiaaldialoogi nõukogu moodustab kolmepoolse sotsiaaldialoogi institutsioonilise raamistiku. Kuid 2020. aasta aprillis vastu võetud õigusnormid nõrgendavad sotsiaalpartnerite sõltumatust sotsiaaldialoogi nõukogus ja võivad veelgi halvendada sotsiaaldialoogi tulemuslikkust riigis.

                  (27)

                  Kuigi käesolevas soovituses sätestatud riigipõhistes soovitustes („2020. aasta riigipõhised soovitused“) keskendutakse COVID-19 pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need 2019. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate 2019. aasta riigipõhiste soovituste kohta. Kõiki 2019. aasta riigipõhiseid soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika 2020. aasta järgse rahastamise strateegilisel kavandamisel, sealhulgas praeguse kriisiga seotud leevendusmeetmete ja väljumisstrateegiate puhul.

                  (28)

                  Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades 2020. aasta riigipõhiste soovituste täieliku rakendamise, aitab Poola kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus.

                  (29)

                  Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Poola majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta lähenemisprogrammi, 2020. aasta riiklikku reformikava ja varasematel aastatel Poolale esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid. Komisjon ei ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Poola eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka nende vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist.

                  (30)

                  Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (8) kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1,

            SOOVITAB Poolal võtta 2020. ja 2021. aastal järgmisi meetmeid.

                  1.

                  Kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausliga võtta kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale, toetada majandust ja tagada selle taastumine. Kui majandustingimused võimaldavad, viia ellu eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada keskpikas perspektiivis usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Parandada tervishoiusüsteemi vastupanuvõimet, juurdepääsetavust ja tulemuslikkust, sealhulgas tagades piisavad vahendid ja kiirendades e-tervise teenuste kasutuselevõttu.

                  2.

                  Leevendada kriisi mõju tööhõivele, edendades eelkõige paindlikku ja lühendatud tööajaga töökorraldust. Paremini suunata sotsiaalhüvitisi ja tagada juurdepääs abivajajatele. Parandada digioskusi. Edendada veelgi ettevõtete ja avaliku halduse üleminekut digitehnoloogiale.

                  3.

                  Jätkata jõupingutusi, et tagada ettevõtetele juurdepääs rahastusele ja likviidsusele. Kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, et toetada majanduse taastumist. Keskenduda investeeringute tegemisel rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale üleminekule, eelkõige digitaristule, puhtale ja tõhusale energiatootmisele ja -kasutamisele ning säästvale transpordile, aidates järk-järgult vähendada majanduse CO2 heidet, sealhulgas söekaevanduspiirkondades.

                  4.

                  Parandada investeerimiskliimat, eelkõige kaitstes kohtute sõltumatust. Tagada tulemuslikud avalikud konsultatsioonid ja sotsiaalpartnerite kaasamine poliitika kujundamisse.

         Brüssel, 20. juuli 2020

               Nõukogu nimel

               eesistuja

            J. KLOECKNER

         (1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

         (2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 25).

         (3)  ELT C 301, 5.9.2019, lk 123.

         (4)  Nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrus (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6).

         (5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. märtsi 2020. aasta määrus (EL) 2020/460, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 508/2014 seoses erimeetmetega investeeringute kaasamiseks liikmesriikide tervishoiusüsteemidesse ja muudesse majandussektoritesse, et reageerida COVID‐19 puhangule (koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus) (ELT L 99, 31.3.2020, lk 5).

         (6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2020. aasta määrus (EL) 2020/558, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1301/2013 ja (EL) nr 1303/2013 seoses erimeetmetega erandliku paindlikkuse lubamiseks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamisel, et reageerida COVID‐19 puhangule (ELT L 130, 24.4.2020, lk 1).

         (7)  Valitsemissektori esmased netokulud saadakse, kui valitsemissektori kogukuludest arvatakse maha intressikulud, liidu programmidele tehtavad kulutused, mis kaetakse täielikult liidu fondide tuludest, ja kaalutlusõigusevälised muudatused töötuskindlustushüvitise kuludes. Valitsemissektori rahastatud kapitali kogumahutus põhivarasse on jaotatud nelja aasta peale. Kaalutlusõigusel põhinevad tulumeetmed või õigusaktide kohane tulude suurendamine arvatakse sisse. Ühekordsed tulu- ja kulumeetmed arvatakse välja.

         (8)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 2.


title: Nõukogu soovitus, 20. juuli 2020, milles käsitletakse Portugali 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Portugali 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta 2020/C 282/22

text:
               26.8.2020

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 282/142

      NÕUKOGU SOOVITUS,
      20. juuli 2020,
      milles käsitletakse Portugali 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Portugali 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta
      (2020/C 282/22)
      EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,
      võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,
      võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,
      võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,
      võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,
      võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,
      võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,
      võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  17. detsembril 2019 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. 17. detsembril 2019 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles nimetati Portugali ühe liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta.

                  (2)

                  26. veebruaril 2020 avaldati 2020. aasta aruanne Portugali kohta. Selles hinnati Portugali edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste (3) („2019. aasta riigipõhised soovitused“) täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid ja Portugali edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi, mille tulemused avaldati samuti 26. veebruaril 2020. Komisjon järeldas oma analüüsi põhjal, et Portugalis esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige põhjustavad netoväliskohustuste suur maht, era- ja valitsemissektori võlg ning viivislaenude suur osakaal tootlikkuse aeglase kasvu tingimustes haavatavust.

                  (3)

                  11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise, milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil.

                  (4)

                  Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peaksid olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli.

                  (5)

                  20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (4) artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud üldine vabastusklausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon leidis oma 20. märtsi 2020. aasta teatises, et arvestades COVID-19 pandeemiast tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, on tingimused üldise vabastusklausli aktiveerimiseks täidetud, ning palus nõukogul seda kinnitada. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Nad leppisid kokku, et tõsine majandussurutis nõuab otsusekindlat, kaugeleulatuvat ja koordineeritud reageerimist. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul otsustada komisjoni soovituse alusel võtta vastu muudetud eelarvekursi. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid.

                  (6)

                  Jätkuvaid meetmeid on vaja COVID-19 pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, pandeemia sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning võttes arvesse kriisist saadud õppetunde.

                  (7)

                  COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida siseturg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleks siseturu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada niipea, kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusektoris on vaja kriisiks valmisoleku kavasid. Täiustatud hankestrateegiad, mitmekesistatud tarneahelad ja elutähtsa varustuse strateegilised varud on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamiste elementide hulgas.

                  (8)

                  Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2020/460 (5) ja (EL) 2020/558, (6) et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Portugali julgustatakse neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid.

                  (9)

                  COVID-19 pandeemia sotsiaal-majanduslikud tagajärjed on erineva spetsialiseerumise tõttu Portugalis tõenäoliselt piirkondade lõikes erinevad, eelkõige suuresti turismist sõltuvates piirkondades, nagu Algarve, ning äärepoolseimates piirkondades, nagu Madeira ja Assoorid. Sellega kaasneb oluline risk, et piirkondlikud ja territoriaalsed erinevused Portugalis suurenevad. Arvestades ohuga, et liikmesriikidevaheline lähenemisprotsess võib ajutiselt seiskuda, nõuab praegune olukord sihipäraseid poliitikameetmeid.

                  (10)

                  16. mail 2020 esitas Portugal oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 2020. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

                  (11)

                  Portugali suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ja võlareeglit. 13. juulil 2018 soovitas nõukogu Portugalil tagada, et valitsemissektori esmaste netokulude (7) nominaalne kasvumäär ei ületaks 2019. aastal 0,7 %, mis vastab aastasele struktuursele kohandusele 0,6 % sisemajanduse koguproduktist (SKP). Komisjoni üldhinnang kinnitab, et 2019. aastal ning 2018. ja 2019. aasta kokkuvõttes kaldutakse keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks soovitatud kohandamiskavast märkimisväärselt kõrvale. Võttes aga arvesse üldise vabastusklausli aktiveerimist, ei ole Portugali puhul edasised sammud märkimisväärse kõrvalekalde menetluse raames õigustatud.

                  (12)

                  Valitsus ei esitanud oma 2020. aasta stabiilsusprogrammis makromajanduslikku stsenaariumi ning prognoose, mis käsitlevad valitsemissektori eelarvepositsiooni ja valitsemissektori võla suhet SKPsse, isegi 2020. aasta kohta. 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt võib aga iga 30 tööpäeva pikkune piirangute periood – st ligikaudu 1,5 kuud – vähendada aastast SKPd keskmiselt 6,5 protsendipunkti. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus. Eelarveprognoosidega on seotud riskid, mis on tingitud avaliku sektori hüppeliselt suurenenud tingimuslikest kohustustest, mis tulenevad mõnest avaliku sektori ettevõttest ja COVID-19ga seotud erasektorile suunatud meetmetest. Need lisanduvad juba varem kokku lepitud tingimuslikele kohustustele.

                  (13)

                  Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Portugal võtnud õigeaegseid eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti palju mõjutatud inimestele ja sektoritele. 2020. aasta stabiilsusprogrammis on nende meetmete hinnanguline mõju eelarvele esitatud kas kuu- või aastaarvestuses, esitamata 2020. aastaks prognoositud aastast koondnäitajat. Nende meetmete hulgas on ühekordne eritoetus ettevõtetele äritegevuse taasalustamiseks (508,0 miljonit eurot või 0,3 % SKPst), lihtsustatud skeem töösuhte ajutiseks katkestamiseks või tavapärase tööaja vähendamiseks („lay-off simplificado“) (373,3 miljonit eurot või 0,2 % SKPst kohaldamiskuu kohta) ning tervishoiusüsteemi ostetud isikukaitsevahendid (0,1 % SKPst kohaldamiskuu kohta) (8). Komisjoni hinnangul võivad nende meetmetega seotud otsesed eelarvekulud moodustada 2020. aastal kokkuvõttes umbes 2,5 % SKPst. Lisaks on Portugal teatavaks teinud meetmed, millel ei ole reeglina otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad pakkuda ettevõtetele ja majapidamistele likviidsustoetust ning mille mahuks hinnatakse 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt ligikaudu 25,1 miljardit eurot või 12,5 % SKPst. Nende meetmete hulgas on käibemaksu, üksikisiku ja äriühingu tulumaksu ja sotsiaalmaksete edasilükkamine (7,9 miljardit eurot või 3,9 % SKPst) ning riigi tagatud krediidiliinid ja muud sarnased algatused (4,0 miljardit eurot või 2,0 % SKPst). Üldiselt on Portugali võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni 13. märtsi 2020. aasta teatises. Nende erakorraliste meetmete ja toetavate eelarvemeetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis.

                  (14)

                  Kui poliitikat ei muudeta, on Portugali valitsemissektori eelarvepuudujääk komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal 6,5 % SKPst ja 2021. aastal 1,8 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks prognooside kohaselt saavutama 2020. aastal haripunkti 131,6 % ja langema 2021. aastal 124,4 %-le.

                  (15)

                  Kuna Portugal kavatses 2020. aastal ületada eelarvepuudujäägi kontrollväärtust (3 % SKPst), esitas komisjon 20. mail 2020 aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande. Kokkuvõttes nähtub komisjoni analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/97 määratletud puudujäägikriteerium ei ole täidetud.

                  (16)

                  COVID-19 pandeemia algas Portugalis 2020. aasta märtsi alguses, pannes riigi tervishoiusüsteemi suure surve alla. Selleks et haiguse levikut maksimaalselt piirata ja surmajuhte vähendada, kehtestas valitsus ajavahemikuks 18. märtsist kuni 2. maini 2020 põhiseaduse kohase eriolukorra ning rakendas kiiresti mitmesugused ranged piirangumeetmed. Portugal võttis meetmeid tervishoiusüsteemi reageerimisvõime parandamiseks ja nakkuste kõvera tasandamiseks, et haiglaid mitte üle koormata. Riiklikud ja üleilmsed piirangumeetmed on enamikus sektorites majandustegevust tunduvalt vähendanud, mõjutades eriti tugevalt turismi ja sellega seotud tegevusi, ning kahjustanud Portugali sotsiaalseid ja majanduslikke väljavaateid, eriti mikroettevõtjaid ning väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEd). Majandus peaks prognooside kohaselt 2020. aastal kahanema 6,8 % ja 2021. aastal kasvama 5,8 %.

                  (17)

                  Selleks et vähendada COVID-19 pandeemia vahetut mõju inimeste tervisele, tehakse tervishoiusüsteemile suuri kulutusi. Vaja on investeeringuid, et tugevdada tervishoiusüsteemi vastupanuvõimet, tagada kriisidele reageerimise suutlikkuse, sealhulgas intensiivravi, testimise ning tehnoloogiliste uuringute ja meditsiinialaste rakendusuuringute parandamiseks vajalikud seadmed, tooted ja taristu ning üldine juurdepääs teenustele, sealhulgas väljaspool linnapiirkondi ja äärepoolseimates piirkondades (Madeiral ja Assooridel). COVID-19 puhangu alguses oli tasapisi hakatud rakendama kava riiklikes haiglates uue juhtimismudeli kasutuselevõtuks, mis näeb haiglatele ette ka oluliselt suuremad aastaeelarved. Selle kindel rakendamine praegusel ajal võib aidata suurendada tervishoiusüsteemi vastupanuvõimet. COVID-19 on näidanud, kui haavatavad on Portugalis pikaajalise hoolduse asutused, kus nakkusjuhtude määr on olnud kõrgem. Kuigi pikaajalise hoolduse territoriaalne kättesaadavus on viimasel aastakümnel paranenud, on üldine juurdepääsumäär kõigis riigi piirkondades madal. Samas prognoositi juba enne COVID-19 puhangut, et tervishoiukulutuste osakaal SKPs suureneb pikaajalises perspektiivis märkimisväärselt. Jätkuvad jõupingutused tervishoiu- ja pikaajalise hoolduse süsteemi tõhususe ja suutlikkuse suurendamiseks on vajalikud nii praeguse kriisi kui ka elanikkonna vananemisega seotud probleemidega toimetulekuks.

                  (18)

                  Pärast pidevaid positiivseid arenguid tööturul alates 2014. aastast seisab Portugal nüüd pandeemia tagajärjel silmitsi erakordsete tööhõiveprobleemidega. Komisjoni prognoosi kohaselt suureneb töötus 2020. aastal 9,7 %ni aktiivsest elanikkonnast ja väheneb 2021. aastal 7,4 %ni, mis on suurem näitaja kui 2019. aasta 6,5 %. Tööhõive toetamiseks ja töökohtade kadumise riski maandamiseks on Portugal lihtsustanud ja kohandanud töösuhte ajutist katkestamist või tavapärase tööaja vähendamist võimaldava skeemi kasutamist. Liidu ja riiklike programmide sihipärane kasutamine võib aidata säilitada töökohti ja majandustegevust, eriti VKEde puhul. Taastumisetapis on personaliseeritud ja sihipärasel aktiivsel tööturupoliitikal, eelkõige täiendus- ja ümberõppel otsustav roll tööjõu töövalmiduse säilitamisel. Tööandjate, haridus- ja koolitusasutuste ning avalike tööturuasutuste vaheline koostöö on tööle võetud inimeste arvu suurendamisel keskse tähtsusega.

                  (19)

                  COVID-19 pandeemia nõuab meetmeid, et leevendada sotsiaalseid tagajärgi ja kaitsta haavatavas olukorras olevaid inimesi, et ebavõrdsus ei kasvaks. Nende meetmete hulgas on töötushüvitiste skeemid ja sissetulekutoetus kõige enam mõjutatud töötajatele, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjatele ja ebatüüpilises töösuhtes olevatele inimestele, juurdepääs teenustele ja tööturule naasmist edendavad meetmed. Sotsiaalvaldkonna riikliku erandolukorrakava rakendamine koostöös sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonnaga võib toetada kohest ja koordineeritud reageerimist kriisi sotsiaalsete tagajärgede leevendamiseks. Poliitikamuudatused (nt miinimumsissetuleku, eakate täiendava solidaarsustoetuse, pensionide ja perehüvitiste suurendamine), mille eesmärk oli peatada sotsiaalsiirete viimastel aastatel aset leidnud tulemuslikkuse vähenemine, on avaldanud positiivset mõju tulujaotusele. Sotsiaalsiirded (v.a pensionid) vähendasid aga Portugalis vaesuse ohus oleva elanikkonna osakaalu 2018. aastal vaid 23,8 %, mis on oluliselt väiksem näitaja kui liidu keskmine 34 %. Lisaks on miinimumsissetuleku skeem piisavuse poolest üks liidu nõrgematest, tagades sissetuleku, mis moodustab riigi vaesuspiirist vaid 40 %.

                  (20)

                  Kuna kasutusele tuli võtta suhtlemisdistantsi meetmed, suurendab COVID-19 pandeemia oluliselt vajadust kasutada digitehnoloogiat, et tagada jätkuv juurdepääs haridusele, koolitusele ja äritegevusele. Portugali koolid ja koolituskeskused on suletud ja traditsiooniline statsionaarne õpe on katkenud ning asendunud distantsõppe pakkumisega. Ligikaudu 6 %-l majapidamistest ei ole endiselt internetiühendust, mis mõjutab hinnanguliselt 50 000 õpilast, ning internetiühendus ja telekommunikatsioonivõrkudega kaetus on linna- ja maapiirkondades väga erinev. Sotsiaalmajanduslikult soodsas olukorras olevatest peredest pärit õpilastel on paremad võimalused tulla toime distantsõppest tingitud raskustega. Lisaks on Portugalis suur digioskuste puudus. 2019. aastal ei olnud 48 %-l elanikkonnast algtasemel digioskusi ja sellest ligikaudu 26 %-l ei olnud mingeid digioskusi; nende inimeste osakaal, kes ei ole kunagi internetti kasutanud, on liidu keskmisest kaks korda suurem. Praeguses olukorras tuleb võtta aktiivselt kasutusele e-koolitused ja teha jõupingutusi, et aidata digitaalselt tõrjutud inimestel ületada distantsõppele juurdepääsu takistavad tegurid. Kui ettevõtted võtaksid kasutusele digitehnoloogia, et pakkuda alternatiivset töökorraldust ja digiteenuseid, võimaldaks see jätkata tegevust ettevõtetel, kelle teenuseid saab osutada internetis, leevendades sel viisil mõnes sektoris piirangute mõju. See on eriti asjakohane Portugalis, mille majandust iseloomustavad peamiselt mikroettevõtjad, kes on koondunud traditsioonilistesse sektoritesse. Üks peamine tegur, mis takistab VKEde digitaliseerimist, on puudulikud digiteadmised, mis tuleneb juhtide ja töötajate digikirjaoskuse üldisest madalast tasemest.

                  (21)

                  Selleks et hoida ära välditavaid pankrotte ning võimaldada ettevõtetel šokk üle elada ja jääda konkurentsivõimeliseks, võttis Portugal vastu hulga meetmeid, mille eesmärk on toetada elujõulisi ettevõtteid ja eelkõige VKEsid, mida on mõjutanud suhtlemisdistantsi meetmete kehtestamine, mis tähendas tegevuspiiranguid ning sisenõudluse ja ülemaailmse nõudluse vähenemist. Need meetmed keskenduvad likviidsustoetuse andmisele muu hulgas selliste vahendite abil nagu riigi ja avaliku sektori finantseerimisasutuste rahastatavad garantiid, otsetoetused, maksustamise edasilükkamine ning sotsiaalmaksete vähendamine ja edasilükkamine, samuti eluaseme üüri maksmise edasilükkamine ning avaliku sektori moratoorium majapidamistele ja ettevõtetele antud laenude suhtes. Meetmed on suunatud eelkõige kõige enam kannatada saanud sektoritele, sealhulgas turismi- ja majutussektorile ja nendega seotud majandustegevusele, ning tootmis- ja ekspordiettevõtetele. On oluline, et avaliku sektori asutused ja erasektori vahendajad rakendaksid neid meetmeid õigeaegselt ja tõhusalt. Sellest tulenevalt lihtsustas Portugali valitsus krediidiliinidele juurdepääsu protsessi, täpsemalt ettevõtetelt nõutavate dokumentide osas. Nende meetmete kavandamisel ja rakendamisel tuleb võtta arvesse pangandussektori vastupanuvõimet ja majanduse rahastamistingimusi. Täiendavate poliitikameetmete eesmärk on toetada ettevõtlust ja füüsilisest isikust ettevõtjaid.

                  (22)

                  Majanduse taastumise edendamiseks on oluline kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, muu hulgas asjakohaste reformide kaudu. Kasvu kiirendavad investeeringud teadusuuringute ja innovatsiooni, digitaliseerimise, ühendatuse ja rohelisele majandusele ülemineku toetamiseks aitavad taastada Portugali majandust ja suunata selle pikaajalise kestliku majanduskasvu teele. Transporditaristusse tehtavad investeeringud võivad aidata tegeleda Portugali ääremaastaatusega, eelkõige juhul, kui kõrvaldatakse lüngad raudteeühenduses Hispaaniaga ja võimaldatakse kasutada Portugali sadamate kasutamata potentsiaali. Portugali riikliku energia- ja kliimakava kohaselt on kliimapöördeks ja energiasüsteemi ümberkujundamiseks vaja suuri investeeringuid. Hoonete energiatõhususe suurendamiseks ja ettevõtete energiatarbimise vähendamiseks on veel palju võimalusi. Parem energiaühendus Pürenee poolsaare piires võib suurendada konkurentsi ja edendada taastuvenergia kasutamist. Investeeringud võivad aidata ka valmistuda kliimamuutuste negatiivseteks tagajärgedeks, nagu üleujutused ja metsatulekahjud, aidata parandada veemajandust ja jäätmekäitlust ning arendada ringmajanduse potentsiaali. Komisjoni ettepanekus ette nähtud õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Portugalil lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige 2020. aasta riigiaruande D lisaga hõlmatud territooriumidel. See võimaldaks Portugalil seda fondi kõige paremini kasutada.

                  (23)

                  Portugali kohtusüsteem on viimastel aastatel muutunud tõhusamaks tänu mitmele meetmele, mida jätkuvalt rakendatakse. Pandeemia ja sellest tingitud majanduslangus võivad aga suurendada kohtuvaidluste hulka, mis võib süvendada järelejäänud puudujääke, eelkõige pikki menetlusi ja kohtuasjade suurt kuhjumist haldus- ja maksukohtutes. Kohtusüsteemi suurem tõhusus ja vastupanuvõime võivad parandada ettevõtluskeskkonda, millest saavad kasu eelkõige kodumaised VKEd ja investorid.

                  (24)

                  Kuigi käesolevas soovituses sätestatud riigipõhistes soovitustes („2020. aasta riigipõhised soovitused“) keskendutakse pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need 2019. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate 2019. aasta riigipõhiste soovituste kohta. Kõiki 2019. aasta riigipõhiseid soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika 2020. aasta järgse rahastamise strateegilisel kavandamisel, sealhulgas praeguse kriisiga seotud leevendusmeetmete ja väljumisstrateegiate puhul.

                  (25)

                  Portugali pangandussüsteemis on möödunud aastatel tehtud kokkuvõttes mitmeid parandusi. Kasumlikkuse näitajad paranesid tänu sektori tõhususe suurendamiseks tehtud jõupingutustele ning eraldiste ja väärtuse languse vähenemisele. Kuna kasumlikkus suurenes, jätkus pangandussüsteemis omavahendite suhtarvude paranemine. Omavahendite tase jääb siiski jätkuvalt liidu keskmisest allapoole. Viivislaenude suhtarv jätkas mitu aastat kestnud langustrendi, kuid on siiski endiselt liidu näitajast kaks korda suurem. Sissetuleku loomise võime on madalate intressimäärade juures ja endiselt suure võlakoormusega majanduses jätkuvalt probleem. COVID-19 kriis, madalate intressimääradega keskkond ja samuti teatav naftast sõltuvatest riikidest tingitud risk tekitavad pangandussektorile probleeme ning kajastuvad ka antud laenude krediidikvaliteedis.

                  (26)

                  On tehtud kindlaks, et üks põhitegureid, mis takistab pankadel tegeleda kiiresti suure viivislaenude osakaaluga, on pikad maksejõuetusmenetlused. Need avaldavad märkimisväärset mõju ka nende varade hinnastamisele järelturgudel, sest tulemused, mida mõõdetakse võlausaldajatele tehtud maksetena, ei ole piisavad. Viivislaenude koosseisust nähtub jätkuvalt, et püsivalt on suur ettevõtetele antud laenude osakaal (ligikaudu kaks kolmandikku), mis sobivad kiire standardse lähenemisviisi kasutamiseks kõige vähem. Viimastel aastatel on nii maksejõuetus- kui ka tsiviiltäitemenetlusse tehtud mitu muudatust. Edasised kohandused, eelkõige sellised, millega käsitletakse põhjendamatuid viivitusi, aitaksid nii võlausaldajaid kui ka laenuvõtjaid ning laenuvõtjad saaksid alustada puhtalt lehelt.

                  (27)

                  Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades 2020. aasta riigipõhiste soovituste täieliku rakendamise, aitab Portugal kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus.

                  (28)

                  Majandus- ja rahaliidu riikide vaheline tihe koordineerimine on väga oluline, et COVID-19 pandeemia majanduslikust mõjust kiiresti taastuda. Liikmesriigina, mille rahaühik on euro, peaks Portugal tagama, et tema poliitika jääks kooskõlla euroala käsitlevate 2020. aasta soovitustega ja oleks kooskõlastatud teiste rahaühikuna eurot kasutavate liikmesriikide poliitikaga, võttes arvesse eurorühma poliitilisi suuniseid.

                  (29)

                  Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Portugali majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta stabiilsusprogrammi, 2020. aasta riiklikku reformikava ja varasematel aastatel Portugalile esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid. Komisjon ei ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Portugali eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist.

                  (30)

                  Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (9) kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1.

                  (31)

                  Nõukogu on komisjoni põhjalikust analüüsist ja kõnealusest hindamisest lähtudes 2020. aasta riikliku reformikava ja 2020. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud. 2020. aasta riigipõhistes soovitustes võetakse arvesse vajadust võidelda COVID-19 pandeemia vastu ja hõlbustada majanduse taastumist, mis on vajalik esimene samm tasakaalustamatuse korrigeerimiseks. 2020. aasta riigipõhised soovitused, milles käsitletakse otse komisjoni poolt määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 kohaselt kindlaks tehtud makromajanduslikku tasakaalustamatust, kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1, 2, 3 ja 4,

            SOOVITAB Portugalil võtta 2020. ja 2021. aastal järgmisi meetmeid:

                  1.

                  Kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausliga võtta kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale, toetada majandust ja tagada selle taastumine. Kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Tugevdada tervishoiusüsteemi vastupanuvõimet ja tagada võrdne juurdepääs kvaliteetsele tervishoiule ja pikaajalisele hooldusele.

                  2.

                  Toetada tööhõivet ja prioriseerida töökohtade säilitamise meetmeid. Tagada piisav ja tulemuslik sotsiaalkaitse ja sissetulekutoetus. Toetada digitehnoloogia kasutamist, et tagada võrdne juurdepääs kvaliteetsele haridusele ja koolitusele ning edendada ettevõtete konkurentsivõimet.

                  3.

                  Rakendada ajutisi meetmeid, mille eesmärk on tagada ettevõtetele, eelkõige VKEdele juurdepääs likviidsusele. Kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, et toetada majanduse taastumist. Keskenduda investeeringute tegemisel üleminekule rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale, eelkõige energia puhtale ja tõhusale tootmisele ja kasutamisele, raudteetaristule ja innovatsioonile.

                  4.

                  Suurendada haldus- ja maksukohtute tõhusust.

         Brüssel, 20. juuli 2020

               Nõukogu nimel

               eesistuja

            J. KLOECKNER

         (1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

         (2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

         (3)  ELT C 301, 5.9.2019, lk 129.

         (4)  Nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrus (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6).

         (5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. märtsi 2020. aasta määrus (EL) 2020/460, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 508/2014 seoses erimeetmetega investeeringute kaasamiseks liikmesriikide tervishoiusüsteemidesse ja muudesse majandussektoritesse, et reageerida COVID‐19 puhangule (koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus) (ELT L 99, 31.3.2020, lk 5).

         (6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2020. aasta määrus (EL) 2020/558, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1301/2013 ja (EL) nr 1303/2013 seoses erimeetmetega erandliku paindlikkuse lubamiseks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamisel, et reageerida COVID‐19 puhangule (ELT L 130, 24.4.2020, lk 1).

         (7)  Valitsemissektori esmased netokulud saadakse, kui valitsemissektori kogukuludest arvatakse maha intressikulud, liidu programmidele tehtavad kulutused, mis kaetakse täielikult liidu fondide tuludest, ja kaalutlusõigusevälised muudatused töötuskindlustushüvitise kuludes. Valitsemissektori rahastatud kapitali kogumahutus põhivarasse on jaotatud nelja aasta peale. Kaalutlusõigusel põhinevad tulumeetmed või õigusaktide kohane tulude suurendamine arvatakse sisse. Ühekordsed tulu- ja kulumeetmed arvatakse välja.

         (8)  Eelarvemõju on vastavalt komisjoni 2020. aasta kevadprognoosile väljendatud protsendina 2020. aasta SKPst (200,4 miljardit eurot).

         (9)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.