title: Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus, 22. detsember 2020, millega muudetakse soovitust ESRN/2015/2 piiriülese mõju hindamise ja makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vabatahtliku kõigipoolsuse kohta (ESRN/2020/16) 2021/C 43/01

text:
                  8.2.2021

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  C 43/1

         EUROOPA SÜSTEEMSETE RISKIDE NÕUKOGU SOOVITUS,
         22. detsember 2020,
         millega muudetakse soovitust ESRN/2015/2 piiriülese mõju hindamise ja makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vabatahtliku kõigipoolsuse kohta
         (ESRN/2020/16)
         (2021/C 43/01)
         EUROOPA SÜSTEEMSETE RISKIDE NÕUKOGU HALDUSNÕUKOGU,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1092/2010, 24. november 2010, finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve kohta Euroopa Liidus ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutamise kohta (1), eelkõige selle artiklit 3 ning artikleid 16 kuni 18,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013, 26. juuni 2013, krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (2), eelkõige selle artikli 458 lõiget 8,
         võttes arvesse Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu otsust ESRN/2011/1, 20. jaanuar 2011, millega võetakse vastu Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu töökord (3), eelkõige selle artikleid 18 kuni 20,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Tõhusate ja ühtsete riigisiseste makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete huvides tuleb täiustada liidu õiguses nõutavat kohustuslikku kõigipoolsust vabatahtliku kõigipoolsusega.

                     (2)

                     Vabatahtliku kõigipoolsuse raamistik makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete kohta, mis on sätestatud Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovituses ESRN/2015/2 (4), tagab, et kõik liikmesriigis kasutusele võetud riskipositsioonil põhinevad makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmed võetakse kõigipoolselt üle teistes liikmesriikides.

                     (3)

                     8. jaanuaril 2018 muudeti Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitust ESRN/2015/2 kooskõlas soovitusega ESRN/2018/1 (5) eesmärgiga soovitada kõigipoolsust Soomes asuva eluasemega tagatud hüpoteeklaenude keskmisele riskikaalu 15 % alampiiri osas (kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 (edaspidi CRR) artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktiga vi), mida Finanssivalvonta (Soome finantsjärelevalve asutus) kohaldas Soomes tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad kohustusliku kapitalinõude arvutamiseks sisereitingu meetodit (IRB).

                     (4)

                     Seoses Finanssivalvonta 30. septembri 2020. aasta otsustega mitte jätkata alates 31. detsembrist 2020 riskikaalu alampiiri kohaldamist otsustas Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (ESRN) haldusnõukogu arvata kõnealuse Soome meetme välja makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete nimekirjast, mille suhtes soovitatakse kõigipoolsust soovituse ESRN/2015/2 kohaselt.

                     (5)

                     Seetõttu tuleb soovitust ESRN/2015/2 muuta,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

            I JAGU

            MUUDATUSED

         Soovitust ESRN/2015/2 muudetakse järgmiselt:

                     1.

                     1. jao soovituse C punkt 1 asendatakse järgmisega:

                                 „1.

                                 Asjaomastel asutustel soovitatakse kõigipoolselt üle võtta muu asjaomase asutuse vastu võetud ning ESRNi poolt kõigipoolseks vastuvõtmiseks soovitatud makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmed. Kõigipoolselt soovitatakse üle võtta lisas täpsemalt kirjeldatud järgmised meetmed:
                                 Belgia:

                                             —

                                             Belgias tegevusloa alusel tegutsevate ja kohustusliku kapitalinõude arvutamiseks sisereitingu meetodit (IRB) kasutavate krediidiasutuste suhtes kohaldatav järgmine riskikaalu lisand Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide puhul kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktiga vi, mis hõlmab järgmist:

                                                         a)

                                                         riskikaalu kindlamääraline lisand 5 protsendipunkti; ja

                                                         b)

                                                         riskikaalu proportsionaalne lisand, mis on riskipositsioonidega kaalutud keskmiste riskikaalude osa (33 protsenti), Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide portfelli osas;

                                       Prantsusmaa:

                                             —

                                             suure võlakoormusega suurtele mittefinantsettevõtetele (registreeritud asukohaga Prantsusmaal) määruse (EL) nr 575/2013 artikli 395 lõikes 1 ette nähtud riskide kontsentreerumise piirmäära karmistamine 5 % tasemele nende aktsepteeritud kapitalist, mida kohaldatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktile ii globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate ja muude süsteemselt oluliste ettevõtjate suhtes nende panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel;

                                       Rootsi:

                                             —

                                             Rootsis tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad kohustusliku kapitalinõude arvutamiseks IRB meetodit, krediidiasutustele suunatud 25 protsendi alampiiri kohaldamine riskipositsiooni kaalutud keskmise riskikaalu osas, mida kohaldatakse Rootsis resideeruvate võlgnike kinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide portfelli suhtes, kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunkiga vi.“;

                     2.

                     lisa asendatakse käesoleva soovituse lisaga.

            II JAGU

            JÕUSTUMINE

         Käesolev otsus jõustub 1. jaanuaril 2021.

            Frankfurt Maini ääres, 22. detsember 2020

                  ESRNi haldusnõukogu nimel

                  ESRNi sekretariaadi juhataja

               Francesco MAZZAFERRO

            (1)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 1.

            (2)  ELT L 176, 27.6.2013, lk 1.

            (3)  ELT C 58, 24.2.2011, lk 4.

            (4)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus ESRN/2015/2, 15. detsember 2015, piiriülese mõju hindamise ja makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vabatahtliku kõigipoolsuse kohta (ELT C 97, 12.3.2016, lk 9).

            (5)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus ESRN/2018/1, 8. jaanuar 2018, millega muudetakse soovitust ESRN/2015/2 piiriülese mõju hindamise ja makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vabatahtliku kõigipoolsuse kohta (ELT C 41, 3.2.2018, lk 1).

            LISA
            Suunise ESRN/2015/2 lisa asendatakse järgmisega:

                     „LISA

                        Belgia

                           Tegevusloa alusel Belgias tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad kohustusliku kapitalinõude arvutamiseks sisereitingu meetodit (IRB), kohaldatav riskikaalu lisand Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide puhul kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktiga vi. Lisand koosneb kahest osast:

                                 a)

                                       riskikaalu kindlamääraline lisand 5 protsendipunkti; ja

                                 b)

                                       riskikaalu proportsionaalne lisand, mis on riskipositsioonidega kaalutud keskmiste riskikaalude osa (33 protsenti), Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide portfelli osas.

                           I.   Meetme kirjeldus

                                 1.

                                 Belgia meetme kohaselt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunkti vi alusel kohaldatakse tegevusloa alusel Belgias tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad kohustusliku kapitalinõude arvutamiseks sisereitingu meetodit (IRB), riskikaalu lisandit Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide puhul, mis koosneb kahest osast:

                                             a)

                                             esimene osa on riskikaalu suurendamine 5 protsendipunkti võrra Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide puhul, mis saadakse pärast teise riskikaalu lisandi osa arvutamist kooskõlas punktiga b;

                                             b)

                                             teine riskikaalu osa on riskipositsioonidega kaalutud keskmiste riskikaalude osa suurendamine 33 protsenti, mida kohaldatakse Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide portfelli osas. Riskipositsioonidega kaalutud keskmine on individuaalsete laenude, mida arvutatakse kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 154, riskikaalude keskmine, mida kaalutakse vastava riskipositsiooni väärtuses.

                           II.   Kõigipoolsus

                                 2.

                                 Kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõikega 5 soovitatakse asjaomaste liikmesriikide ametiasutustel võtta Belgia meede kõigipoolselt üle ja kohaldada seda riigis tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad sisereitingu meetodit, Belgias asuvate filiaalide suhtes soovituse C punktis 3 osutatud tähtaja jooksul.

                                 3.

                                 Asjaomastel ametiasutustel soovitatakse kõigipoolselt Belgia meede üle võtta ja kohaldada seda riigis tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad sisereitingu meetodit ja kellel on Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuded. Kooskõlas soovituse C punktiga 2 soovitatakse asjaomastel asutustel kohaldada soovituse C punktis 3 määratletud tähtaegadega samu meetmeid, mida on Belgias kohaldanud meetme algatanud asutus.

                                 4.

                                 Kui samaväärne makrotasandi usaldatavusjärelevalve meede jurisdiktsioonis puudub, soovitatakse asjaomastel asutustel pärast ESRNiga konsulteerimist kohaldada oma jurisdiktsioonis kehtivat makrotasandi usaldatavuspoliitika meedet, millel on kõigipoolsusega samaväärne mõju, k.a järelevalvemeetmete ja pädevuste kehtestamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL (*1) VII jaotise 2. peatüki IV jaole. Asjaomastel ametiasutustel soovitatakse samaväärne meede kehtestada hiljemalt nelja kuu jooksul pärast käesoleva soovituse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

                           III.   Olulisuse piirmäär

                                 5.

                                 Meedet täiendab asutusepõhine olulisuse piirmäär 2 miljardit eurot, et võimaldada meedet kõigipoolselt ülevõtvatel asjaomastel ametiasutustel kohaldada de minimis põhimõtet.

                                 6.

                                 Kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 võivad asjaomased liikmesriikide ametiasutused teha erandi riigis tegevusluba omavate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad sisereitingute meetodit ja kelle Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuded on väikesed ja jäävad alla 2 miljardi euro olulisuse piirmäära. Olulisuse piirmäära kohaldamisel peaksid asjaomased ametiasutused jälgima riskipositsioonide olulisust ja neil soovitatakse kohaldada Belgia meedet erandi saanud riigisisese tegevusloa alusel tegutsevatele krediidiasutustele 2 miljardi euro olulisuse piirmäära ületamisel.

                                 7.

                                 Kui liikmesriigis puuduvad seal tegevusloa alusel tegutsevad krediidiasutused filiaalidega Belgias või kellel oleksid Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonid ja kes kasutavad sisereitingute meetodit ja kelle riskipositsioon Belgia elamuskinnisvara turul oleks 2 miljardit eurot või rohkem, võivad asjaomaste liikmesriikide ametiasutused otsustada kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 Belgia meedet kõigipoolselt üle mitte võtta. Sellisel juhul peaksid asjaomased ametiasutused jälgima riskipositsioonide olulisust ja järgima Belgia meetme kõigipoolsuse soovitust, kui sisereitingute meetodit kasutav krediidiasutus ületab 2 miljardi euro piiri.

                                 8.

                                 Kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 soovitatakse olulisuse ülempiiriks 2 miljardit eurot. Seetõttu võivad asjaomased ametiasutused kohaldada kohastel juhtudel oma jurisdiktsioonis soovitusest madalamat piirmäära või kohaldada meedet kõigipoolselt ilma olulisuse piirmäärata.

                        Prantsusmaa

                        Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 395 lõikes 1 sätestatud riskide kontsentreerumise piirmäära karmistamine 5 % tasemele aktsepteeritud kapitalist seoses Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate suure võlakoormusega suurte mittefinantsettevõtetega, mida kohaldatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktile ii globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate ja muude süsteemselt oluliste ettevõtjate suhtes nende panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel.

                     I.   Meetme kirjeldus

                                 1.

                                 Prantsuse meetme kohaselt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunkti ii alusel kohaldatakse globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate ja muude süsteemselt oluliste ettevõtjate suhtes nende panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel (mitte allkonsolideeritud tasemel), riskide kontsentreerumise piirmäära karmistamist 5 % tasemele aktsepteeritud kapitalist Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate suure võlakoormusega suurte mittefinantsettevõtete osas.

                                 2.

                                 Mittefinantsettevõte on määratletud kui füüsiline või juriidiline isik, mille registreeritud asukoht on Prantsusmaal ja mis kuulub oma kõrgeimal konsolideerimistasemel mittefinantsettevõtete sektorisse vastavalt määratlusele Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 549/2013 (*2) A lisa punktis 2.45.

                                 3.

                                 Meedet kohaldatakse Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate mittefinantsettevõtetega seotud riskipositsioonide suhtes ning seotud mittefinantsettevõtete rühmadega seotud riskipositsioonide suhtes järgmiselt:

                                             a)

                                             kõrgeimal konsolideerimistasemel Prantsusmaal registreeritud asukohta omavasse seotud mittefinantsettevõtete rühma kuuluvate mittefinantsettevõtete osas kohaldatakse seda meedet rühma ja kõikide tema seotud üksustega seotud neto riskipositsioonide summale määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 39 tähenduses;

                                             b)

                                             kõrgeimal konsolideerimistasemel väljaspool Prantsusmaad registreeritud asukohta omavasse seotud mittefinantsettevõtete rühma kuuluvate mittefinantsettevõtete osas kohaldatakse seda meedet riskipositsioonide summale, mis on seotud:

                                                         i)

                                                         nende mittefinantsettevõtetega, mille registreeritud asukoht on Prantsusmaal;

                                                         ii)

                                                         Prantsusmaal või välismaal asuvate üksustega, mille üle punktis i viidatud mittefinantsettevõtted omavad otsest või kaudset kontrolli määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 39 tähenduses; ja

                                                         iii)

                                                         Prantsusmaal või välismaal asuvate üksustega, mis on majanduslikult sõltuvad punktis i viidatud mittefinantsettevõtetest määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 39 tähenduses.
                                                         Seega ei kuulu selle meetme kohaldamisalasse mittefinantsettevõtted, mille registreeritud asukoht ei ole Prantsusmaal ja mis ei ole Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate mittefinantsettevõtete tütarettevõtjad ega neist majanduslikult sõltuvad üksused ega nende poolt otseselt või kaudselt kontrollitavad.
                                                         Kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 395 lõikega 1 kohaldatakse seda meedet pärast krediidiriski maandamise mõju ja erandite arvessevõtmist vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 399 kuni 403.

                                 4.

                                 Globaalne süsteemselt oluline ettevõtja või muu süsteemselt oluline ettevõtja peab käsitlema Prantsusmaal registreeritud asukohta omavat mittefinantsettevõtet suurena, kui tema algne riskipositsioon mittefinantsettevõtte või seotud mittefinantsettevõtete rühma suhtes punkti 3 tähenduses võrdub 300 miljoni euroga või on sellest suurem. Algse riskipositsiooni väärtus arvutatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 389 ja 390 enne määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 399 kuni 403 ette nähtud krediidiriski maandamise mõju ja erandite arvessevõtmist, mis esitatakse vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 (*3) artiklile 9

                                 5.

                                 Mittefinantsettevõtte võlakoormus loetakse suureks, kui tema finantsvõimenduse määr on suurem kui 100 % ja finantsnõuete kattekordaja on alla kolme; need näitajad arvutatakse rühma kõrgeimal konsolideerimistasemel järgmiselt:

                                             a)

                                             finantsvõimenduse määr on sularahas netovõlgnevuse ja omavahendite vahe; ja

                                             b)

                                             finantsnõuete kattekordaja on ühelt poolt lisandväärtus pluss tegevustoetuste, millest on maha arvatud: i) palgafond; ii) tegevusmaksud ja -lõivud; iii) muud tavalised netotegevuskulud, välja arvatud netointressid ja samalaadsed nõuded; ja iv) allahindlused ja kulum, ning teiselt poolt intressi ja samalaadsete nõuete vahe.
                                             Need näitajad arvutatakse kohaldatavate standardite kohaselt määratletud raamatupidamislike koondnäitajate alusel, mis on esitatud mittefinantsettevõtte finantsaruannetes ja kohalduvatel juhtudel audiitori poolt kinnitatud.

                           II.   Kõigipoolsus

                                 6.

                                 Asjaomastel ametiasutustel soovitatakse kõnealune Prantsusmaa meede kõigipoolselt üle võtta ja kohaldada seda riigis tegevusloa alusel tegutsevate globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate ja muude süsteemselt oluliste ettevõtjate suhtes nende jurisdiktsiooni panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel.

                                 7.

                                 Kui samaväärne makrotasandi usaldatavusjärelevalve meede nende jurisdiktsioonis puudub, soovitatakse asjaomastel asutustel kooskõlas soovituse C punktiga 2 pärast ESRNiga konsulteerimist kohaldada oma jurisdiktsioonis kehtivat makrotasandi usaldatavuspoliitika meedet, millel on kõigipoolsusega samaväärne mõju. Asjaomastel ametiasutustel soovitatakse samaväärne meede vastu võtta hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva soovituse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

                           III.   Olulisuse piirmäär

                                 8.

                                 Meedet täiendab kombineeritud olulisuse piirmäär, mille eesmärk on võimaldada meedet kõigipoolselt ülevõtvatel asjaomastel ametiasutustel kohaldada de minimis põhimõtet ning mis seisneb järgmises:

                                             a)

                                             algsete riskipositsioonide kogumahu 2 miljardi euro suurune piirmäär riigisisese tegevusloa alusel tegutsevatele globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjatele ja muudele süsteemselt oluliste ettevõtjatele nende panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel seoses Prantsusmaa mittefinantsettevõtete sektoriga;

                                             b)

                                             300 miljoni euro suurune piirmäär, mis on kohaldatav riigisisese tegevusloa alusel tegutsevatele globaalsetele süsteemselt olulistele ettevõtjatele ja muudele süsteemselt olulistele ettevõtjatele ja mis võrdub punktis a nimetatud piirmääraga või ületab seda, seoses:

                                                         i)

                                                         üksiku algse riskipositsiooniga Prantsusmaal registreeritud asukohta omava mittefinantsettevõtte suhtes;

                                                         ii)

                                                         punkti 3 alapunkti a alusel arvutatud algsete riskipositsioonide kogusummaga kõrgeimal konsolideerimistasemel Prantsusmaal registreeritud asukohta omava seotud mittefinantsettevõtete rühma suhtes;

                                                         iii)

                                                         vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 VIII lisa vormidele C 28.00 ja C 29.00 esitatud algsete riskipositsioonide kogusummaga selliste Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate mittefinantsettevõtete suhtes, mis kuuluvad kõrgeimal konsolideerimistasemel väljaspool Prantsusmaad registreeritud asukohta omavasse seotud mittefinantsettevõtete rühma;

                                             c)

                                             5 % piirmäär globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate ja muude süsteemselt oluliste ettevõtjate aktsepteeritud kapitalist punktis b määratletud riskipositsioonide osas pärast krediidiriski maandamise mõju ja erandite arvessevõtmist vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 399 kuni 403.
                                             Punktides b ja c osutatud piirmäärasid kohaldatakse olenemata sellest, kas asjaomane üksus või mittefinantsettevõte on suure võlakoormusega või mitte.
                                             Punktides a ja b viidatud algse riskipositsiooni väärtus arvutatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 389 ja 390 enne määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 399 kuni 403 ette nähtud krediidiriski maandamise mõju ja erandite arvessevõtmist, mis esitatakse vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 artiklile 9.

                                 9.

                                 Kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 võivad liikmesriigi asjaomased asutused teha erandi riigisisese tegevusloa alusel tegutseva panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel globaalse süsteemselt olulise ettevõtja või muu süsteemselt olulise ettevõtja suhtes, mis ei riku punktis 8 osutatud kombineeritud olulisuse piirmäära. Olulisuse piirmäära kohaldamisel jälgivad asjaomased asutused riigisisese tegevusloa alusel tegutsevate globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate või muude süsteemselt oluliste ettevõtjate riskipositsioonide olulisust seoses Prantsuse mittefinantsettevõtete sektoriga ning samuti nimetatud ettevõtjate riskikontsentratsiooni Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate suurte mittefinantsettevõtete suhtes ning neil soovitatakse kohaldada asjaomast Prantsuse meedet varem sellest vabastatud asjaomaste ettevõtjate suhtes nende panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel, kui rikutakse punktis 8 osutatud kombineeritud olulisuse piirmäära. Asjaomastel asutustel soovitatakse samuti teavitada oma jurisdiktsiooni teisi turuosalisi süsteemsetest riskidest, mis on seotud Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate suurte mittefinantsettevõtete suurenenud finantsvõimendusega.

                                 10.

                                 Kui liikmesriigis puuduvad panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad või muud süsteemselt olulised ettevõtjad, millel on Prantsuse mittefinantsettevõtete sektori suhtes riskipositsioone, mis ületavad punktis 8 nimetatud olulisuse piirmäära, võivad asjaomased asutused vastavalt soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktile 1 kõnealust Prantsuse meedet kõigipoolselt mitte üle võtta. Sellisel juhul jälgivad asjaomased asutused riigisisese tegevusloa alusel tegutsevate globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate või muude süsteemselt oluliste ettevõtjate riskipositsioonide olulisust seoses Prantsuse mittefinantsettevõtete sektoriga ning samuti nimetatud ettevõtjate riskikontsentratsiooni Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate suurte mittefinantsettevõtete suhtes, ning neil soovitatakse asjaomane Prantsuse meede kõigipoolselt üle võtta, kui see ettevõtja ületab oma panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel punktis 8 nimetatud kombineeritud olulisuse piirmäära. Asjaomastel asutustel soovitatakse samuti teavitada oma jurisdiktsiooni teisi turuosalisi süsteemsetest riskidest, mis on seotud Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate suurte mittefinantsettevõtete suurenenud finantsvõimendusega.

                                 11.

                                 Kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 on punktis 8 nimetatud kombineeritud olulisuse piirmäär soovitatav maksimaalne lävi. Seetõttu võivad asjaomased ametiasutused kohaldada kohastel juhtudel oma jurisdiktsioonis soovitusest madalamat piirmäära või kohaldada meedet kõigipoolselt ilma olulisuse piirmäärata.

                        Rootsi

                        Tegevusloa alusel Rootsis tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad kohustusliku kapitalinõude arvutamiseks IRB meetodit, krediidiasutustele suunatud 25 protsendi alampiiri kohaldamine riskipositsiooni kaalutud keskmise riskikaalu osas, mida kohaldatakse Rootsis resideeruvate võlgnike kinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide portfelli suhtes, kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunkiga vi.

                     I.   Meetme kirjeldus

                                 1.

                                 Rootsi meetme kohaselt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunki vi alusel kohaldatakse Rootsis tegevusloa alusel tegutsevate, IRB meetodit kasutavate krediidiasutuste suhtes krediidiasutustele suunatud 25 protsendi alampiiri riskipositsiooni kaalutud keskmise riskikaalu osas Rootsis resideeruvate võlgnike kinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide portfelli suhtes.

                                 2.

                                 Riskipositsioonidega kaalutud keskmine on individuaalsete riskipositsioonide, mida arvutatakse kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 154, riskikaalude keskmine, mida kaalutakse vastava riskipositsiooni väärtuses.

                           II.   Kõigipoolsus

                                 3.

                                 Kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõikega 5 soovitatakse asjaomaste liikmesriikide ametiasutustel võtta Rootsi meede kõigipoolselt üle ja kohaldada seda riigis tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste, kes kasutavad sisereitingu meetodit, Rootsis asuvate filiaalide suhtes soovituse C punktis 3 osutatud tähtaja jooksul.

                                 4.

                                 Asjaomastel ametiasutustel soovitatakse kõigipoolselt Rootsi meede üle võtta ja kohaldada seda riigis tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad sisereitingu meetodit ja kellel on Rootsis resideeruvate võlgnike elamukinnisvaraga tagatud jaenõuetega seoses riskipositsioonid. Kooskõlas soovituse C punktiga 2 soovitatakse asjaomastel asutustel kohaldada sama meedet, mida kohaldab meetme algatanud ametiasutus Rootsis soovituse C punktis 3 osutatud tähtaja jooksul.

                                 5.

                                 Kui samaväärne makrotasandi usaldatavusjärelevalve meede nende jurisdiktsioonis puudub, soovitatakse asjaomastel asutustel pärast ESRNiga konsulteerimist kohaldada oma jurisdiktsioonis kehtivat makrotasandi usaldatavuspoliitika meedet, millel on kõigipoolsusega samaväärne mõju. Asjaomastel ametiasutustel soovitatakse samaväärne meede vastu võtta hiljemalt nelja kuu jooksul pärast käesoleva soovituse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

                           III.   Olulisuse piirmäär

                                 6.

                                 Meetmele on lisatud asutusest sõltuv olulisuse piirmäär 5 miljardit SEK, et võimaldada meedet kõigipoolselt ülevõtvatel asjaomastel ametiasutustel kohaldada de minimis põhimõtet.

                                 7.

                                 Kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 võivad asjaomased liikmesriikide ametiasutused teha erandi riigisisese tegevusloa alusel tegutsevatele krediidiasutustele, kes kasutavad sisereitingute meetodit ja kelle kinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonid seoses Rootsis resideeruvate võlgnikega jäävad alla 5 miljardi SEK olulisuse piirmäära. Olulisuse piirmäära kohaldamisel peaksid asjaomased ametiasutused kontrollima riskipositsioonide olulisust ja neil soovitatakse kohaldada Rootsi meedet riigis tegevusloa alusel tegutsevate, varem erandi saanud krediidiasutuste suhtes 5 miljardi SEK olulisuse piirmäära ületamise korral.

                                 8.

                                 Kui liikmesriigis puuduvad tegevusloa alusel tegutsevad krediidiasutused Rootsis asuvate filiaalidega või kellel on Rootsis resideeruvate võlgnike elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonid, kes kasutavad sisereitingute meetodit ja kellel oleksid Rootsis resideeruvate võlgnike elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonid üle 5 miljardi SEK, võivad asjaomaste liikmesriikide ametiasutused otsustada kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 Rootsi meedet kõigipoolselt mitte üle võtta. Sellisel juhul peaksid asjaomased ametiasutused jälgima riskipositsioonide olulisust ja järgima Rootsi meetme kõigipoolsuse soovitust, kui sisereitingute meetodit kasutav krediidiasutus ületab 5 miljardi SEK piiri.

                                 9.

                                 Kooskõlas ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 soovitatakse maksimaalseks olulisuse piirmääraks 5 miljardit SEK. Seetõttu võivad kõigipoolsust kohaldavad asjaomased ametiasutused kohastel juhtudel kohaldada oma jurisdiktsioonis soovitatud piirmäära asemel soovitusest madalamat piirmäära või kohaldada meedet kõigipoolselt ilma olulisuse piirmäärata.

               (*1)  ELT L 176, 27.6.2013, lk 338.

               (*2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 549/2013, 21. mai 2013, Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta (ELT L 174, 26.6.2013, lk 1).

               (*3)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 680/2014, 16. aprill 2014, millega sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses krediidiasutuste ja investeerimisühingute järelevalvelise aruandlusega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 575/2013 (ELT L 191, 28.6.2014, lk 1).“


title: Komisjoni soovitus (EL) 2021/946, 3. juuni 2021, mis käsitleb ühiseid liidu tööriistu Euroopa digiidentiteedi raamistiku koordineeritud käsitlusviisi jaoks

text:
               14.6.2021

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 210/51

      KOMISJONI SOOVITUS (EL) 2021/946,
      3. juuni 2021,
      mis käsitleb ühiseid liidu tööriistu Euroopa digiidentiteedi raamistiku koordineeritud käsitlusviisi jaoks
      EUROOPA KOMISJON,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 292,
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Üheainsa aastaga on COVID-19 pandeemia kardinaalselt muutnud digiteerimise rolli ja asjakohasust meie ühiskonnas ja majanduses ning kiirendanud selle tempot. Vastuseks teenuste suuremale digiteerimisele on radikaalselt suurenenud kasutajate ja ettevõtjate nõudlus vahendite järele, mis võimaldavad interneti kaudu identida ja autentida ning vahetada identiteedi, atribuutide või kvalifikatsioonidega seotud teavet digitaalsel kujul turvaliselt ja tugeva andmekaitsega.

                  (2)

                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 910/2014 (1) (edaspidi „eIDASe määrus“) eesmärk on võimaldada piiriüleselt tunnustada valitsuste väljaantavat e-identiteeti (edaspidi „eID“), et pääseda juurde avalikele teenustele, ning luua liidu turg piiriüleselt tunnustatud usaldusteenuste jaoks, millel on sama õiguslik staatus nagu samaväärsetel traditsioonilistel paberipõhistel protsessidel.

                  (3)

                  Oma 1.–2. oktoobri 2020. aasta järeldustes kutsus Euroopa Ülemkogu komisjoni üles tegema ettepanekut töötada välja turvalise avaliku e-identimise, sealhulgas koostalitlusvõimeliste digiallkirjade üleliiduline raamistik, et anda inimestele kontroll oma identiteedi ja andmete üle internetis ning võimaldada juurdepääsu avalikele, era- ja piiriülestele digiteenustele.

                  (4)

                  Komisjoni teatises „Digikompass 2030: Euroopa tee digikümnendil“ (2) on püsitatud eesmärk, et aastaks 2030 peaksid liit ja tema kodanikud saama osa usaldusväärse, kasutaja kontrolli all oleva identiteedi laialdasest kasutuselevõtust, mis võimaldab igal kasutajal kontrollida oma internetitoiminguid ja internetis olevaid andmeid.

                  (5)

                  Komisjon on võtnud vastu eIDASe määruse muutmise ettepaneku (3). Selles on kavandatud Euroopa digiidentiteedi raamistik, mis pakub kasutajatele nende endi piiritletavat isiklikku digikukrut, mis võimaldaks kasutaja täieliku kontrolli all turvalist ja lihtsat juurdepääsu mitmesugustele avalikele ja erateenustele. Lisaks luuakse sellega uus kvalifitseeritud usaldusteenus selliste atribuutide tõendamiseks, mis on seotud identiteediteabega, nagu aadressid, vanus, sugu, perekonnaseis, perekonna koosseis, kodakondsus, haridus ja kutsekvalifikatsioon ning tiitlid, litsentsid, muud load ja makseandmed, ning mida saab piiriüleselt pakkuda, jagada ja vahetada täieliku turvalisuse ja andmekaitse tingimustes ning piiriülese õigusliku toimega.

                  (6)

                  Arvestades, et digiteerimine on kiirenenud, on liikmesriigid kasutusele võtnud või välja töötamas oma riiklikke e-identimise süsteeme, sealhulgas digikukruid ja riiklikke usaldusraamistikke, mis võimaldavad atribuute ja mandaate integreerida. Erasektori ettevõtjad valmistavad ette või võtavad kasutusele muid lahendusi.

                  (7)

                  Lahknevate riiklike lahenduste väljatöötamine tekitab killustatust ning jätab inimesed ja ettevõtjad ilma ühtse turu eelistest, kuna nad ei saa kogu liidus kasutada turvalisi, mugavaid ja ühetaolisi identifitseerimissüsteeme juurdepääsuks nii avalikele kui ka erateenustele.

                  (8)

                  Euroopa ettevõtjate konkurentsivõime toetuseks peaks internetipõhiste teenuste osutajatel olema võimalik tugineda digiidentiteedi lahendustele, mida tunnustatakse kogu liidus, olenemata liikmesriigist, kus need on välja antud, ning saada seega osa ühtlustatud Euroopa lähenemisviisist usaldusele, turvalisusele ja koostalitlusvõimele. Nii kasutajatel kui ka teenuseosutajatel peaks olema võimalik kasutada sama kogu liidus kehtivat õigusjõudu, mis antakse atribuutide elektroonilisele tõendamisele.

                  (9)

                  Et vältida killustatust ja takistusi, mis tulenevad standardite lahknevusest, ning tagada koordineeritud protsess, mis ei lase Euroopa tulevase digiidentiteedi raamistiku rakendamist ohtu seada, on vaja komisjoni, liikmesriikide ja erasektori tihedat ja struktureeritud koostööd.

                  (10)

                  Et kiiremini selle eesmärgi täitmise poole liikuda, peaksid liikmesriigid suurendama oma koostööd ja määrama kindlaks Euroopa digiidentiteedi raamistiku tööriistad. Nende tööriistadega peaks olema võimalik luua tehniline arhitektuur ja võrdlusraamistik, kogum ühiseid standardeid ja tehnilisi viiteid ning häid tavasid ja juhiseid, millest Euroopa digiidentiteedi raamistiku rakendamisel lähtuda. Et tagada e-identiteedi ühtlustatud käsitlusviis, mis vastaks kodanike ja ettevõtjate, sealhulgas puuetega inimeste ootustele, peaks koostöö algama otsekohe, paralleelselt õigusloomeprotsessiga ja seda täielikult arvesse võttes ning vastavuses selle tulemustega.

                  (11)

                  Käesoleva soovitusega luuakse liikmesriikide, komisjoni ja vajaduse korral erasektori ettevõtjate struktureeritud koostöö protsess, et need tööriistad välja töötada.

                  (12)

                  Tööriistad peaksid hõlmama nelja valdkonnaülest mõõdet, nimelt identiteedi atribuutide pakkumist ja vahetamist, Euroopa digiidentiteedikukrute funktsioone ja turvalisust, Euroopa digiidentiteedikukru kasutamist, sealhulgas identiteetide ühitamist, ning juhtimist. Tööriistad peaksid vastama Euroopa digiidentiteedi raamistiku ettepanekus sätestatud nõuetele. Seda tuleks õigusloomeprotsessi tulemuste põhjal vajaduse korral ajakohastada.

                  (13)

                  Liikmesriikide koostöö on vajalik hea tava vahetamiseks ja juhiste väljatöötamiseks seal, kus ühtlustamine ei ole vajalik, kuid kus tavade ühtlustamine toetaks liikmesriigis Euroopa digiidentiteedi raamistiku rakendamist.

                  (14)

                  Käesoleva soovituse rakendamisel antakse peamise dialoogipartneri roll eIDASe eksperdirühmale.

                  (15)

                  Atribuutide katalooge ja atribuutide tõendamise kavasid on juba koostatud muudes valdkondades, näiteks ühtse digivärava määruse tehnilise ühekordsussüsteemi või muude Euroopa tasandi andmevahetusalgatuste jaoks. Koostalitlusvõime tagamiseks tuleks kaaluda kooskõla selle tööga ja selle taaskasutamist, võttes arvesse ka Euroopa koostalitlusvõime raamistiku põhimõtteid.

                  (16)

                  Olemasolevaid rahvusvahelisi ja Euroopa standardeid ja tehnilisi kirjeldusi tuleks uuesti kasutada, kui see on asjakohane, ning kasutuselevõtu, osaluse ja koostalitlusvõime hõlbustamiseks tuleks läbi viia Euroopa digiidentiteedikukru raamistiku ja sellega seotud komponentide katseprojekte ja katselisi rakendamisi,

            ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:
      1.   EESMÄRGID JA MÕISTED

                  1)

                  Liikmesriikidel soovitatakse tegutseda tihedas koostöös komisjoni ja vajaduse korral muude asjaomaste avaliku ja erasektori osalistega selle nimel, et töötada välja tööriistad, mis toetaksid Euroopa digiidentiteedi raamistiku rakendamist. Eelkõige soovitatakse liikmesriikidel teha komisjoni ettepaneku alusel tihedat koostööd, et määrata tööriistade osana kindlaks järgmised elemendid:

                              a)

                              tehniline arhitektuur ja võrdlusraamistik, mis paneksid paika Euroopa digiidentiteedi raamistiku toimimise kooskõlas eIDASe määrusega, võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa digiidentiteedi raamistiku kohta;

                              b)

                              ühised standardid ja tehnilised kirjeldused vastavalt punkti 3 alapunktile 2;

                              c)

                              ühised juhised ja head tavad valdkondades, kus tavade ühtlustamine toetab Euroopa digiidentiteedi raamistiku sujuvat toimimist vastavalt käesoleva soovituse punkti 3 alapunktile 3.

                  2)

                  Käesolevas soovituses kasutatakse mõisteid, mis on sätestatud komisjoni ettepanekus Euroopa digiidentiteedi raamistiku kohta.

            2.   TÖÖRIISTADE VÄLJATÖÖTAMISE KÄIK

                  1)

                  Liikmesriikidel soovitatakse rakendada käesolevat soovitust eIDASe eksperdirühma kaudu. Kohaldatakse selle eksperdirühma üldist kodukorda.

                  2)

                  Standardimisasutustega, asjaomaste era- ja avaliku sektori sidusrühmadega ning välisekspertidega konsulteeritakse ja vajaduse korral kaasatakse nad protsessi.

                  3)

                  Käesoleva soovituse rakendamiseks on ette nähtud järgmine ajakava:

                              a)

                              septembriks 2021: protsessi ja töömenetluste kokkuleppimine, liikmesriikidelt andmete kogumise alustamine ja arutelu tehnilise arhitektuuri põhijoonte üle;

                              b)

                              detsembriks 2021: kokkulepe tehnilise arhitektuuri põhijoonte kohta;

                              c)

                              juuniks 2022: konkreetse tehnilise arhitektuuri ning konkreetsete standardite ja viidete, juhiste ja heade tavade paikapanemine järgmistes valdkondades:

                                          1)

                                          identiteedi atribuutide esitamine ja vahetamine;

                                          2)

                                          Euroopa digiidentiteedikukrute funktsioonid ja turvalisus;

                                          3)

                                          Euroopa digiidentiteedikukrute kasutamine, sealhulgas identiteetide ühitamine;

                                          4)

                                          juhtimine;

                              d)

                              30. septembriks 2022: tihedas koostöös komisjoniga liikmesriikide vahel saavutatud kokkulepe Euroopa digiidentiteedi raamistiku rakendamise tööriistade kohta, sh põhjalik tehniline arhitektuur ja võrdlusraamistik, ühised standardid ja tehnilised viited ning juhised ja head tavad;

                              e)

                              30. oktoobriks 2022: tööriistu käsitleva dokumendi avaldamine komisjoni poolt.

                  4)

                  Olenemata punktist 4 „Läbivaatamine“, on soovitatav, et liikmesriigid ja muud asjaomased isikud rakendaksid tööriistu pärast nende avaldamist katseliselt ja võrdlus-katseprojektide vormis.

            3.   KOOSTÖÖ LIIDU TASANDIL, ET TÖÖTADA VÄLJA TÖÖRIISTAD EUROOPA DIGIIDENTITEEDI RAAMISTIKU RAKENDAMISE TOETUSEKS

         Tööriistakasti sisu

                  1)

                  Et hõlbustada Euroopa digiidentiteedi raamistiku rakendamist, soovitatakse liikmesriikidel teha koostööd, et luua tööriistad, sealhulgas põhjalik tehniline arhitektuur ja võrdlusraamistik, ühiste standardite ja tehniliste viidete kogum ning juhiste ja heade tavade kirjelduste kogum. Tööriistade kasutusala peaks hõlmama vähemalt kõiki Euroopa digiidentiteedikukrute funktsioonide ja atribuutide tõendamise aspekte, nagu on kavandatud komisjoni ettepanekus Euroopa digiidentiteedi raamistiku kohta. Tööriistad peaksid arenema paralleelselt Euroopa digiidentiteedi raamistiku üle peetava arutelu tulemuste ja raamistiku vastuvõtmise protsessiga ning neid kajastama.

         Ühised standardid ja tehnilised viited

                  2)

                  Liikmesriikidel soovitatakse kindlaks määrata ühised standardid ja tehnilised viited eelkõige järgmistes valdkondades: Euroopa digiidentiteedikukru kasutajafunktsioonid, sealhulgas kvalifitseeritud e-allkirjaga allkirjastamine, liidesed ja protokollid, usaldusväärsuse tase, sellele tuginevate isikute teavitamine ja nende autentsuse kontroll, atribuutide elektrooniline tõendamine, atribuutide ja nendega seotud isiku identifitseerimisandmete elektroonilise tõendamise kontrollimehhanismid, sertifitseerimine, Euroopa digiidentiteedikukrute loetelu avaldamine, turvarikkumiste teatavakstegemine, identiteedi ja atribuutide kontroll atribuutide elektrooniliste tõendamisega tegelevate kvalifitseeritud usaldusteenuse osutajate poolt, identiteetide ühitamine, autentsetest allikatest pärit atribuutide miinimumloetelu (aadressid, vanus, sugu, perekonnaseis, perekonna koosseis, kodakondsus, haridus ja kutsekvalifikatsioon, tiitlid ja litsentsid, muud load ja makseandmed), atribuutide kataloog ja atribuutide tõendamise kavad ning kontrollimenetlused atribuutide kvalifitseeritud elektrooniliseks tõendamiseks, koostöö ja juhtimine.

         Juhised, head tavad ja koostöö

                  3)

                  Liikmesriikidel soovitatakse kindlaks määrata juhised ja head tavad eelkõige järgmistes valdkondades: ärimudelid ja tasude struktuur, atribuutide kontrollimine autentsete allikate põhjal, sealhulgas määratud vahendajate kaudu.

            4.   LÄBIVAATAMINE

      Liikmesriikidel soovitatakse teha koostööd, et ajakohastada käesolevast soovitusest tulenevaid tulemusi pärast Euroopa digiidentiteedi raamistiku seadusandliku ettepaneku vastuvõtmist, võtmaks arvesse õigusakti lõplikku teksti.

         Brüssel, 3. juuni 2021

               Komisjoni nimel

               komisjoni liige

            Thierry BRETON

         (1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 910/2014 e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalike usaldusteenuste kohta siseturul ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 1999/93/EÜ (ELT L 257, 28.8.2014, lk 73).

         (2)  COM(2021) 118 final.

         (3)  COM(2021) 281 final.


title: Nõukogu soovitus (EL) 2021/992, 18. juuni 2021, millega muudetakse soovitust (EL) 2020/912 Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta

text:
                  21.6.2021

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 221/12

         NÕUKOGU SOOVITUS (EL) 2021/992,
         18. juuni 2021,
         millega muudetakse soovitust (EL) 2020/912 Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta
         EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõike 2 punkte b ja e ning artikli 292 esimest ja teist lauset,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Nõukogu võttis 30. juunil 2020 vastu soovituse Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta (1) (edaspidi „nõukogu soovitus“).

                     (2)

                     Selle järel võttis nõukogu vastu soovitused (EL) 2020/1052, (2) (EL) 2020/1144, (3) (EL) 2020/1186, (4) (EL) 2020/1551, (5) (EL) 2020/2169, (6) (EL) 2021/89, (7) (EL) 2021/132, (8) (EL) 2021/767 (9) ja (EL) 2021/892, (10) millega muudetakse nõukogu soovitust (EL) 2020/912 Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta.

                     (3)

                     20. mail 2021 võttis nõukogu vastu soovituse (EL) 2021/816, millega muudetakse soovitust (EL) 2020/912 Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta, (11) et ajakohastada kriteeriume, mille alusel hinnatakse, kas mittehädavajalik reisimine kolmandatest riikidest on ohutu ja kas seda tuleks lubada.

                     (4)

                     Nõukogu soovituses on sätestatud, et liikmesriigid peaksid koordineeritud viisil järk-järgult kaotama ELi mittehädavajaliku reisimise ajutise piirangu alates 1. juulist 2020 nõukogu soovituse I lisas loetletud kolmandate riikide elanike puhul. Nõukogu peaks pärast komisjoni ning asjaomaste ELi ametite ja talitustega tihedat konsulteerimist ning nõukogu soovituses osutatud metoodikal, kriteeriumidel ja teabel põhinevale üldisele hinnangule tuginedes vaatama I lisas esitatud kolmandate riikide loetelu iga kahe nädala järel läbi ja vajaduse korral seda ajakohastama.

                     (5)

                     Pärast seda on nõukogu komisjoni ning asjaomaste ELi ametite ja talitustega tihedalt konsulteerides ning nõukogu soovituses (nagu seda on muudetud soovitusega (EL) 2021/816) sätestatud kriteeriume ja metoodikat kohaldades arutanud nõukogu soovituse I lisas esitatud kolmandate riikide loetelu läbivaatamist. Nende arutelude tulemusena tuleks I lisas esitatud kolmandate riikide loetelu muuta. Täpsemalt tuleks loetellu lisada Albaania, Liibanon, Põhja-Makedoonia Vabariik, Serbia ja Ameerika Ühendriigid, samuti Taiwan (kategooria „Üksused ja territoriaalvalitsused, mida vähemalt üks liikmesriik ei ole riigina tunnustanud“). Hongkongi ja Macau puhul peaks mittehädavajalik reisimine olema nüüd võimalik ilma vastastikkuse nõudeta.

                     (6)

                     Piirikontroll ei ole üksnes nende liikmesriikide huvides, kelle välispiiril seda tehakse, vaid kõigi liikmesriikide huvides, kes on kaotanud piirikontrolli sisepiiridel. Seepärast peaksid liikmesriigid tagama, et välispiiridel võetakse meetmeid koordineeritult, et tagada Schengeni ala hea toimimine. Selleks peaksid liikmesriigid alates 18. juunist 2021 koordineeritud viisil jätkama Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piirangu kaotamist käesoleva soovitusega muudetud nõukogu soovituse I lisas loetletud kolmandate riikide, erihalduspiirkondade ning muude üksuste ja territoriaalvalitsuste elanike puhul.

                     (7)

                     Euroopa Liidu lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva soovituse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades et käesolev soovitus põhineb Schengeni acquis’l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast nõukogu poolt otsuse tegemist käesoleva soovituse üle, kas ta rakendab seda.

                     (8)

                     Käesolev soovitus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ (12); seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva soovituse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

                     (9)

                     Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev soovitus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (13) artikli 1 punktis A osutatud valdkonda.

                     (10)

                     Šveitsi puhul kujutab käesolev soovitus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (14) artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ (15) artikliga 3.

                     (11)

                     Liechtensteini puhul kujutab käesolev soovitus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ (16) artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL (17) artikliga 3.

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:
         Soovitust (EL) 2020/912 (nagu seda on muudetud soovitusega (EL) 2020/1052, soovitusega (EL) 2020/1144, soovitusega (EL) 2020/1186, soovitusega (EL) 2020/1551, soovitusega (EL) 2020/2169, soovitusega (EL) 2021/89, soovitusega (EL) 2021/132, soovitusega (EL) 2021/767, soovitusega (EL) 2021/816 ja soovitusega (EL) 2021/892) Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta muudetakse järgmiselt.

                     (1)

                     Nõukogu soovituse punkti 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

                                 „1.

                                 Liikmesriigid peaksid koordineeritud viisil kaotama järk-järgult Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piirangu alates 18. juunist 2021 I lisas loetletud kolmandate riikide elanike puhul.“

                     (2)

                     Soovituse I lisa asendatakse järgmisega:

                           „I LISA
                           Kolmandad riigid, erihalduspiirkonnad ning muud üksused ja territoriaalvalitsused, kelle elanike suhtes ei tuleks välispiiridel kohaldada Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutist piirangut:
                           I.   RIIGID

                                       1.

                                       ALBAANIA

                                       2.

                                       AUSTRAALIA

                                       3.

                                       IISRAEL

                                       4.

                                       JAAPAN

                                       5.

                                       LIIBANON

                                       6.

                                       UUS-MEREMAA

                                       7.

                                       PÕHJA-MAKEDOONIA VABARIIK

                                       8.

                                       RWANDA

                                       9.

                                       SERBIA

                                       10.

                                       SINGAPUR

                                       11.

                                       LÕUNA-KOREA

                                       12.

                                       TAI

                                       13.

                                       AMEERIKA ÜHENDRIIGID

                                       14.

                                       HIINA (*1)

                                 II.   HIINA RAHVAVABARIIGI ERIHALDUSPIIRKONNAD

                                       Hongkongi erihalduspiirkond

                                       Macau erihalduspiirkond

                                 III.   ÜKSUSED JA TERRITORIAALVALITSUSED, MIDA VÄHEMALT ÜKS LIIKMESRIIK EI OLE RIIGINA TUNNUSTANUD

                                       Taiwan

                        (*1)  Oleneb vastastikkuse kinnitamisest."

            Brüssel, 18. juuni 2021

                  Nõukogu nimel

                  eesistuja

               J. LEÃO

            (1)  ELT L 208I, 1.7.2020, lk 1.

            (2)  ELT L 230, 17.7.2020, lk 26.

            (3)  ELT L 248, 31.7.2020, lk 26.

            (4)  ELT L 261, 11.8.2020, lk 83.

            (5)  ELT L 354, 26.10.2020, lk 19.

            (6)  ELT L 431, 21.12.2020, lk 75.

            (7)  ELT L 33, 29.1.2021, lk 1.

            (8)  ELT L 41, 4.2.2021, lk 1.

            (9)  ELT L 165I, 11.5.2021, lk 66.

            (10)  ELT L 198, 4.6.2021, lk 1.

            (11)  ELT L 182, 21.5.2021, lk 1.

            (12)  Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsus 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20).

            (13)  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31.

            (14)  ELT L 53, 27.2.2008, lk 52.

            (15)  Nõukogu 28. jaanuari 2008. aasta otsus 2008/146/EÜ sõlmida Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (ELT L 53, 27.2.2008, lk 1).

            (16)  ELT L 160, 18.6.2011, lk 21.

            (17)  Nõukogu 7. märtsi 2011. aasta otsus 2011/350/EL Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta, seoses sisepiiridel piirikontrolli kaotamise ja isikute liikumisega (ELT L 160, 18.6.2011, lk 19).