title: Komisjoni soovitus, 18. juuli 2018, suuniste kohta, mis käsitlevad Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi ühetaolist rakendamist liidus (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               19.7.2018

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 253/1

         KOMISJONI SOOVITUS,
   18. juuli 2018,
   suuniste kohta, mis käsitlevad Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi ühetaolist rakendamist liidus
   (EMPs kohaldatav tekst)
   (2018/C 253/01)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 292,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/797 (1) kohaselt tagab Euroopa Liidu Raudteeamet (edaspidi „amet“) Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (edaspidi „ERTMS“) ühetaolise rakendamise ja koostalitlusvõime liidus. Selleks kontrollib amet, et kavandatud tehnilised lahendused vastavad asjakohasele koostalitluse tehnilisele kirjeldusele (KTK), ja annab oma heakskiidu otsusega.

               (2)

               Heakskiitmisprotsessi, mida amet ja taotlejad peavad järgima, ei ole siiski täielikult kirjeldatud.

               (3)

               Selleks et tugevdada taotleja õiguspäraseid ootusi direktiivi (EL) 2016/797 artiklis 19 sätestatud heakskiitmisprotsessi ajal ja hõlbustada ERTMSi ühetaolist rakendamist liidus, peaksid taotleja ja amet järgima käesolevas soovituses esitatud suuniseid.

               (4)

               Selleks et ennetada tehnilisi probleeme ja hõlbustada direktiivi (EL) 2016/797 artiklis 18 kehtestatud püsiseadmete kasutuselevõtu loa andmise protsessi, peaksid riiklikud ohutusasutused osalema algusest peale heakskiitmisprotsessis ja neil peaks olema juurdepääs taotleja esitatud dokumentidele.

               (5)

               Kuna ERTMSi raudteeäärne allsüsteem hõlmab erinevaid lepinguid ja eri liiki hankeid, peaksid amet ja taotlejad järgima protsessi, mis hõlmab kõiki selliseid lepinguliike ja samal ajal tagab, et kavandatud tehnilised lahendused oleksid asjaomaste KTKdega täielikus vastavuses ja seega täielikult koostalitlusvõimelised.

               (6)

               Amet ja taotlejad peaksid kasutama ameti loodud probleemide logi järelevalvevahendina, et selgitada võimalikult varases etapis välja kõik koostalitlusvõimet mõjutavad võimalikud probleemid ja neid jälgida. Taotleja peaks esitama tõendeid koostalitlusvõimet mõjutavate probleemide lahendamise kohta.

               (7)

               Amet peaks kasutama ka anonüümseks muudetud probleemiloetelu kui vahendit, mille abil jagada kogemusi ja hõlbustada ühetaolist rakendamist ERTMSi valdkonnas.

               (8)

               Soovituses esitatud heakskiitmisprotsessi käsitlevad suunised ei tohiks kattuda direktiivis (EL) 2016/797 ja asjaomastes KTKdes kirjeldatud vastavushindamisasutuse tehtava vastavushindamisega. Amet peaks tagama, et komisjoni määruse 2016/919 (2) artiklis 5 ja lisa punktis 6.1.2.3 sätestatud raudteeäärse Euroopa rongijuhtimissüsteemi (edaspidi „ETCS“) seadmete ja raudteealase globaalse mobiilsidesüsteemi (edaspidi „GSM-R“) seadmete vastavustõendamist käsitlev teave tehakse kättesaadavaks vastavalt kõnealustele sätetele. Amet peaks seda teavet võimalikult vara kontrollima, et ennetada mis tahes probleeme, minimeerida kulusid, vähendada heakskiitmisprotsessi kestust ja tagada, et kavandatud tehniline lahendus on koostalitlusvõimeline.

               (9)

               Heakskiitmisprotsessi lihtsustamiseks peaks taotleja algatama enne taotluse ametlikku esitamist ametiga dialoogi. Selle esialgse kaasamise etapi jooksul peaksid taotleja ja amet leppima kokku heakskiitmisprotsessi ajakavas, sealhulgas tähtaegades, võttes arvesse hankemenetluse liiki ja heakskiitmisprotsessi. Riiklikud ohutusasutused võivad teha koostööd ja esitada esialgse kaasamise võimalike tulemuste kohta oma arvamuse.

               (10)

               Ametile pärast heakskiitmisprotsessi esialgset etappi makstavad lõivud tuleks sätestada komisjoni rakendusmääruses (EL) 2018/764 (3).

               (11)

               Apellatsioonikogu kodukord tuleks sätestada komisjoni rakendusmääruses (EL) 2018/867 (4).

               (12)

               Käesolevas soovituses sisalduvad suunised on esitatud direktiivi (EL) 2016/797 artiklis 51 osutatud komiteele arutamiseks,

         SOOVITAB JÄRGMIST:

      A osa. Üldsätted

               1.

               Taotleja võtab ametiga ühendust kohe, kui on kavas kuulutada välja selliste ERTMSi raudteeäärsete seadmetega seotud hange, mille jaoks on vaja ameti heakskiitu.

               2.

               Taotleja esitab piisavalt üksikasjaliku tehnilise dokumentatsiooni, et ametil oleks võimalik kontrollida, et rakendamiseks ette nähtud tehnilised lahendused on täielikult koostalitlusvõimelised.

               3.

               Amet ja asjaomane riiklik ohutusasutus teevad koostööd ja jagavad teavet, et ennetada ja lahendada mis tahes tehnilisi probleeme ning seega hõlbustada riikliku ohutusasutuse tööd allsüsteemi kasutuselevõtmise loa valdkonnas. Riiklik ohutusasutus võib esitada arvamusi määruse (EL) 2016/796 artiklis 12 osutatud ühtse kontaktpunkti kaudu (edaspidi „ühtne kontaktpunkt“) kogu protsessi, sh esialgse kaasamise etapi jooksul, tehniliste küsimuste ja kavandamise kohta.

               4.

               Heakskiitmisprotsessi ajal antud teave tehakse riiklikule ohutusasutusele kättesaadavaks.

               5.

               Taotleja ja amet järgivad heakskiitmisprotsessi, mis koosneb kolmest etapist:

                           a)

                           esialgne kaasamine;

                           b)

                           toimiku esitamine ja selle täielikkuse kontroll;

                           c)

                           hindamine ja otsus.

               6.

               Taotleja esitab võimalikult varases etapis ühtse kontaktpunkti kaudu heakskiitmiseks vajaliku taotlustoimiku, sh kavandatud tehniliste lahenduste kirjelduse ja dokumentaalsed tõendid selle kohta, et kavandatud tehnilised lahendused vastavad asjakohastele kontrolli ja signaalimise allsüsteemide KTKdele, mis on loetletud direktiivi (EL) 2016/797 artiklis 19:

                           a)

                           hankedokumentide kavand või kavandatud tehniliste lahenduste kirjeldus

                                       —

                                       projekti kirjeldus, sh andmed ühe või mitme liini või võrgustiku kohta, mida projekt või projektide kombinatsioon hõlmab; geograafiline asukoht, ühe- ja kaherööpmeliste raudteede kilomeetrite arv, ERTMSi tase, väljalase ja versioon, koostalitluse komponendid ja jaamad;

                                       —

                                       tõendid selle kohta, et pakkumus või leping või mõlemad sisaldavad asjakohast kontrolli ja signaalimise KTKd, väljalaset ja versiooni;

                                       —

                                       projektiplaan, mis sisaldab tulemusi, vahe-eesmärke ja tähtaegasid;

                                       —

                                       rakendatavate ERTMS-funktsioonide loetelu;

                                       —

                                       määruse (EL) 2016/919 artiklis 5 ja kõnealuse määruse lisa punktis 6.1.2.3 osutatud tehnilised eeskirjad ja katsestsenaariumid;

                                       —

                                       katsestrateegia ja katseplaan;

                           b)

                           dokumentaalsed tõendid tingimuste kohta, mis on vajalikud allsüsteemi tehniliseks ja talitluslikuks ühilduvuseks veeremiüksustega, mida kõnealuses võrgustikus on kavas kasutada;

                           c)

                           dokumentaalsed tõendid selle kohta, et kavandatud tehniline lahendus vastab asjakohasele kontrolli ja signaalimise allsüsteemi KTKle, ning muud sellised asjakohased dokumendid nagu riikliku ohutusasutuse arvamused, vastavustõendamise deklaratsioonid või vastavussertifikaadid;

                                       —

                                       kui see on asjakohane, siis riikliku ohutusasutuse poolt väljaantud ERTMSi raudteeäärsete seadmete luba, mis on asjakohane seoses taotleja esitatud kavandatud tehnilise lahendusega;

                                       —

                                       kui need on olemas, siis koostalitluse komponentide EÜ vastavussertifikaadid ja koostalitluse komponentide EÜ vastavusdeklaratsioon, sh ameti näidisvorm sertifikaadi ja ameti suunistes kindlaksmääratud kõrvalekallete jaoks;

                                       —

                                       kui need on olemas, siis allsüsteemi vastavussertifikaadid ja vajaduse korral projekteerimise vastavustõendamise vaheteatised ning allsüsteemi EÜ vastavustõendamise deklaratsioon, sh näidisvorm sertifikaadi ja ameti suunistes kindlaksmääratud kõrvalekallete jaoks;

                                       —

                                       tõestus selle kohta, kuidas iga probleemide logis esitatud probleemiga seonduvat koostalitlusvõimet mõjutavate riskidega on tegeldud;

                                       —

                                       projekti puhul kohaldatavad ERTMSiga seotud siseriiklikud eeskirjad;

                                       —

                                       kui taotlejal on lubatud jätta kohaldamata üks või mitu KTKd või nende osa, siis dokument, millega liikmesriik teeb erandi, vastavalt direktiivi (EL) 2016/797 artiklile 7.

               7.

               Iga probleemide logis loetletud probleem on liigitatud ühte järgmisse kategooriasse:

                           a)

                           päring;

                           b)

                           lahendatud probleem;

                           c)

                           teatavate tingimustega lahendatud probleem;

                           d)

                           lahendatud probleem, kuid lahendus ei ole vastuvõetav.

               8.

               Amet esitab ühtse kontaktpunkti kaudu probleemide logis probleemide loetelu, mille staatus on „päring“.

               9.

               Taotleja esitab vastavalt punkti 17 alapunktis b osutatud kokkulepitud ajakavale ja enne otsuse tegemise etappi tõendid selle kohta, et iga probleemide logis esitatud probleemiga on tegeletud.

               10.

               Amet ajakohastab probleemide logis esitatud probleemide staatust vastavalt taotleja esitatud tõenditele staatusesse „lahendatud probleem“, „teatavate tingimustega lahendatud probleem“ või „lahendatud probleem, kuid lahendus ei ole vastuvõetav“.

               11.

               Taotlejal ja riiklikul ohutusasutusel peaks olema võimalik esitada probleemide logisse lisamiseks muid probleeme.

               12.

               Amet annab taotlejale juhiseid, kuidas esitada tõendeid probleemide lahendamise kohta, et protsessi kiirendada ja vältida tarbetut haldustööd.

               13.

               Amet avaldab anonüümseks muudetud probleemiloetelu kui vahendi, mille abil jagada kogemusi ja hõlbustada ERTMSi raudteeäärsete projektide ühetaolist rakendamist.

      B osa. 1. etapp: esialgne kaasamine

               14.

               Taotleja alustab enne taotluse ametlikku esitamist ametiga dialoogi, et lihtsustada heakskiitmisprotsessi.

               15.

               Esialgse kaasamise etapp algab enne ERTMSi raudteeäärsete seadmetega seotud hangete väljakuulutamist ja siis, kui taotleja teatab ametile oma kavatsusest esitada taotlus heakskiitmise saamiseks.

               16.

               Esialgne kaasamine piirdub väheste aruteludega, mille käigus taotleja esitab kavandatud projekti ja kavandatud tehniliste lahenduste üksikasjad, sealhulgas olemasolu korral punktis 6 loetletud dokumendid.

               17.

               Esialgse kaasamise etapi lõpetamiseks sõlmitakse ameti ja taotleja vahel kokkulepe, mis sisaldab järgmist:

                           a)

                           taotluse kohaldamisala;

                           b)

                           ajakava, sh järgmised kuupäevad:

                                       i)

                                       iga punktis 6 loetletud dokumendi esitamine,

                                       ii)

                                       probleemide logi ajakohastamine,

                                       iii)

                                       otsuse tähtpäev;

                           c)

                           probleemide logi.

               18.

               Riiklik ohutusasutus osaleb esialgse kaasamise etapis ja esitab arvamuse punktis 17 osutatud kokkuleppe ettepaneku kohta.

               19.

               Taotleja kasutab punktis 6 loetletud dokumentide registreerimiseks ühtset kontaktpunkti.

      C osa. 2. etapp: esitamine ja täielikkuse kontroll

               20.

               Esialgse kaasamise etapile järgneb esitamise ja täielikkuse kontrolli etapp, kui taotleja esitab ühtse kontaktpunkti kaudu taotluse heakskiitmist käsitleva otsuse saamiseks.

               21.

               Taotleja esitab kõik punktis 6 loetletud dokumendid. Kui mõni nendest dokumentidest esitati ühtse kontaktpunkti kaudu juba varem, võib taotleja need dokumendid ära märkida ja kinnitada, et need dokumendid jäävad projekti puhul kehtima ilma muudatuste või täiendusteta. Kui neid dokumente on muudetud või täiendatud, peab taotleja esitama ajakohastatud dokumendid.

               22.

               Amet hindab esitatud toimiku täielikkust ja kontrollib, et esitatud toimik on ühtses kontaktpunktis üles laaditud, see sisaldab kõiki punktis 6 loetletud dokumente ja ühegi probleemide logis esitatud probleemi staatus ei ole „päring“.

               23.

               Amet hindab esitatud toimiku asjakohasust ning selle vastavust punktis 6 loetletud dokumentidele ja punktis 17 osutatud esialgse kaasamise etapis sõlmitud kokkulepetele.

               24.

               Kui esitatud teave ei ole täielik, teatab amet sellest taotlejale ühtse kontaktpuntki kaudu kuu aja jooksul pärast ametliku taotluse kättesaamist, esitades asjakohased tõendid ja täpsustades, millised lisadokumendid tuleb esialgse kaasamise etapi jooksul kokku lepitud tähtpäevaks esitada.

               25.

               Kui amet leiab, et toimik on täielik, asjakohane ja vastavuses, teatab ta sellest ühtse kontaktpunkti kaudu taotlejale.

      D osa. 3. etapp: hindamine ja otsus

               26.

               Taotluse esitamise ja teabe täielikkuse kontrollimisele järgneb hindamine ja otsuse tegemine.

               27.

               Amet teeb kahe kuu jooksul pärast hindamise ja otsuse tegemise etapi algust positiivse või negatiivse otsuse tehnilise lahenduse selle osa kohta, mis ei ole varem olnud hõlmatud ameti positiivse otsusega.

               28.

               Amet võtab arvesse kõiki riikliku ohutusasutuse poolt heakskiitmise saamise taotluse kohta esitatud arvamusi.

               29.

               Amet teeb positiivse otsuse, kui 2. etapp on edukalt lõpetatud ja probleemide logis esitatud kõikide probleemide staatus on „lahendatud probleem“.

               30.

               Amet teeb negatiivse otsuse, kui probleemide logis esitatud ühe või mitme probleemi staatus on „lahendatud probleem, kuid lahendus ei ole vastuvõetav“ või kui 2. etapi hindamine on lõpetatud, kuid toimikut ei loeta täielikuks, asjakohaseks ja/või vastavuses olevaks.

               31.

               Amet teeb positiivse otsuse teatavate tingimustega järgmistel juhtudel:

                           a)

                           probleemide logis esitatud ühe või mitme probleemi staatus on „teatavate tingimustega lahendatud probleem“ ning

                           b)

                           ühegi probleemi staatus ei ole „lahendatud probleem, kuid lahendus ei ole vastuvõetav“.

               32.

               Amet esitab selgituse tingimuste kohta, mille taotleja peab hilisemas etapis täitma ja mida riiklik ohutusasutus peab arvesse võtma, ning kokkuvõtte probleemide logisse kantud lõplikest probleemidest.

               33.

               Kui taotleja ei suuda täita ameti positiivses otsuses sätestatud tingimust, soovitab riiklik ohutusasutus, et taotleja

                           a)

                           esitaks uuesti ametilt heakskiidu saamiseks taotluse. Sel juhul teavitab taotleja ametit heakskiidu saamiseks esitatud eelmise taotlusega seotud dokumentidest, mis endiselt kehtivad, ja amet ei pea neid dokumente uuesti kontrollima;

                           b)

                           kohaldaks määruse (EL) 2016/796 artikli 30 lõiget 2. Sel juhul teeb amet ettepaneku, et ta ajakohastab probleemide logi ühtses kontaktpunktis.

               34.

               Kui amet teeb negatiivse otsuse, on taotlejal õigus kavandatud projekti muuta, esitada uus taotlus, märkida ära projekti osad, mida ei ole muudetud, ning dokumendid ja tõendid, mis endiselt kehtivad.

               35.

               Kui taotleja esitab ametile otsuse läbivaatamiseks põhjendatud taotluse vastavalt direktiivi (EL) 2016/797 artikli 19 lõikele 5, tuleb see taotlus esitada ühtse kontaktpunkti kaudu ja lisada üksikasjalik põhjendus nende probleemide kohta, mida amet ei ole taotleja arvates õigesti hinnanud. Amet peaks oma otsust kinnitama või selle läbi vaatama, keskendudes kõnealuses põhjenduses välja toodud probleemidele. Läbivaatamise tulemused tuleks edastada taotlejale ühtse kontaktpunkti kaudu kahe kuu jooksul pärast kuupäeva, mil taotleja taotluse esitas.

               36.

               Kui amet kinnitab oma esialgset negatiivset otsust, esitab ta taotlejale asjakohase põhjenduse.

               37.

               Kui amet kinnitab oma esialgset negatiivset otsust, on taotlejal õigus esitada kaebus määruse (EL) 2016/796 artikli 55 kohaselt moodustatud apellatsiooninõukogule.

      Brüssel, 18. juuli 2018

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Violeta BULC

      (1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/797 Euroopa Liidu raudteesüsteemi koostalitluse kohta (ELT L 138, 26.5.2016, lk 44).

      (2)  Komisjoni 27. mai 2016. aasta määrus (EL) 2016/919 Euroopa Liidu raudteesüsteemi juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta (ELT L 158, 15.6.2016, lk 1).

      (3)  Komisjoni 2. mai 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/764 Euroopa Liidu Raudteeametile makstavate lõivude ja tasude ning nende maksmise tingimuste kohta (ELT L 129, 25.5.2018, lk 68).

      (4)  Komisjoni 13. juuni 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/867, millega kehtestatakse Euroopa Liidu Raudteeameti apellatsiooninõukogu(de) kodukord (ELT L 149, 14.6.2018, lk 3).


title: Euroopa Keskpanga soovitus, 26. jaanuar 2018, Euroopa Liidu Nõukogule Oesterreichische Nationalbank’i välisaudiitorite kohta (EKP/2018/1)

text:
               1.2.2018

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 37/1

         EUROOPA KESKPANGA SOOVITUS,
   26. jaanuar 2018,
   Euroopa Liidu Nõukogule Oesterreichische Nationalbank’i välisaudiitorite kohta
   (EKP/2018/1)
   (2018/C 37/01)
   EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artiklit 27.1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Euroopa Keskpanga (EKP) ja eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide keskpankade raamatupidamist auditeerivad sõltumatud välisaudiitorid, keda soovitab EKP nõukogu ja kiidab heaks Euroopa Liidu Nõukogu.

               (2)

               Austria Oesterreichische Nationalbanki föderaalseaduse artikli 37 lõike 1 kohaselt valib Oesterreichische Nationalbanki üldkoosolek ühe välisaudiitori ja ühe asendusaudiitori mitmeks aastaks, kuni viie aastani. Asendusaudiitori volitus tekib ainult juhul, kui välisaudiitoril ei ole võimalik auditeerimist teostada.

               (3)

               Senise Oesterreichische Nationalbank‘i välisaudiitori ja asendusaudiitori volitused lõppesid pärast 2017. majandusaasta auditeerimist. Seetõttu tuleb määrata välisaudiitorid alates 2018. majandusaastast.

               (4)

               Majandusaastateks 2018 kuni 2022 on Oesterreichische Nationalbank valinud oma välisaudiitoriks Ernst & Young Wirtschaftsprüfungsgesellschaft m.b.H ja asendusaudiitoriks Deloitte Audit Wirtschaftsprüfungs GmbH,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

               1.

               Oesterreichische Nationalbanki välisaudiitoriks soovitatakse majandusaastateks 2018 kuni 2022 määrata Ernst & Young Wirtschaftsprüfungsgesellschaft m.b.H.

               2.

               Oesterreichische Nationalbank’i asendusaudiitoriks soovitatakse majandusaastateks 2018 kuni 2022 määrata Deloitte Audit Wirtschaftsprüfungs GmbH.

      Frankfurt Maini ääres, 26. jaanuar 2018

            EKP president

         Mario DRAGHI


title: Nõukogu soovitus, 15. märts 2018, kvaliteetse ja tõhusa õpipoisiõppe Euroopa raamistiku kohta

text:
               2.5.2018

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 153/1

         NÕUKOGU SOOVITUS,
   15. märts 2018,
   kvaliteetse ja tõhusa õpipoisiõppe Euroopa raamistiku kohta
   (2018/C 153/01)
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 166 lõiget 4 ja artiklit 292 koostoimes artikli 153 lõikega 2 ja artikli 153 lõike 1 punktiga b,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Kvaliteetne ja tõhus õpipoisiõpe, mille tulemus on kombinatsioon tööalastest oskustest, töökogemusest ja töölõppimisest ning põhipädevustest, hõlbustab noorte sisenemist tööturule ning täiskasvanute karjääri arengut ja tööleasumist. Need on osa formaalse kutsehariduse ja -õppe süsteemidest ja eksisteerivad paralleelselt teiste töölõppimise ja/või kutseõppe vormidega.

               (2)

               Hästi väljatöötatud õpipoisiõppe süsteemid toovad kasu nii tööandjatele kui ka õppijatele ning samuti tugevdavad töömaailma ning haridus- ja koolitusmaailma vahelist seost. Kvaliteetsete standarditega välditakse õpipoisiõppe suunatust väheseid kutseoskusi nõudvatele töökohtadele ja koolituse kesist taset, mis kahjustaks selle mainet. Lisaks sellele, et see avab tee tipptaseme suunas liikumisele, saab kvaliteetse õpipoisiõppega panustada kodanikuaktiivsuse ja sotsiaalse kaasatuse edendamisse, integreerides erineva sotsiaalse ja isikliku taustaga inimesed tööturule.

               (3)

               Kvaliteetne ja tõhus õpipoisiõpe saavutatakse struktureeritud partnerluste kaudu, millesse on kaasatud kõik asjaomased sidusrühmad, eelkõige sotsiaalpartnerid, ettevõtjad, vahendusorganid (nt tööstus-, kaubandus- ja käsitöökojad, kutse- ja valdkondlikud organisatsioonid), kutseharidus- ja -õppeasutused, noorte ja lapsevanemate organisatsioonid ning kohalikud, piirkondlikud ja riiklikud asutused. Alates 2013. aastast edendab komisjon koostöös liikmesriikide ja asjaomaste sidusrühmadega õpipoisiõppe pakkumist, kvaliteeti ja kuvandit Euroopa Õpipoisiõppe Liidu kaudu, mis on teinud seni kättesaadavaks üle 700 000 õpipoisiõppe, praktikakoha või esimese töökoha pakkumise. Ettevõtjate juhitavad algatused, nagu Euroopa noortepakt, on teinud kättesaadavaks veel pakkumisi ja aidanud edendada ettevõtjate ja haridusasutuste partnerlusi kogu liidus.

               (4)

               Euroopa eri valdkondade sotsiaalpartnerid on kogunud tõendeid õpipoisiõppe kvaliteedi ja kulutõhususe saavutamise kohta oma paralleelse töö ja 2016. aasta juuni ühisavaldusega ühise arusaama kujundamise kohta õpipoisiõppest, mis oli aluseks kutseõppe nõuandekomitee 2. detsembri 2016. aasta arvamusele ühise arusaama kohta kvaliteetsest ja tõhusast õpipoisiõppest ja töölõppimisest.

               (5)

               Sidusrühmade veelgi aktiivsema ja ulatuslikuma kaasamise tagamiseks korraldas komisjon kahes etapis, 30. märtsil ja 7. juunil 2017, arutelud Euroopa valdkonnaüleste ja valdkondlike sotsiaalpartnerite ning kaubandus-, tööstus- ja käsitöökodadega.

               (6)

               Euroopa kvalifikatsiooniraamistik, mis kehtestati esimest korda 2008. aastal ja vaadati läbi 2017. aastal, (1) suurendab kodanike, sealhulgas õpipoiste kvalifikatsioonide läbipaistvust, võrreldavust ja ülekantavust.

               (7)

               Nõukogu 18. juuni 2009. aasta soovitusega Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistiku loomise kohta kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas (2) loodi võrdlusvahend, mis võimaldab liikmesriikidel edendada ja jälgida oma kutsehariduse ja -õppe süsteemide pidevat täiustamist.

               (8)

               Euroopa ametipraktika ja õpipoisiõppe 2012. aasta kvaliteedihartaga kutsus Euroopa Noortefoorum Euroopa riike, Euroopa institutsioone ja sotsiaalpartnereid üles kehtestama või tugevdama õpipoisiõppe õiguslikke kvaliteediraamistikke.

               (9)

               Nõukogu 22. aprilli 2013. aasta soovituses noortegarantii loomise kohta (3) on soovitatud liikmesriikidel tagada, et kõik alla 25 aastased noored saaksid nelja kuu jooksul pärast töötuks jäämist või formaalharidussüsteemist lahkumist kvaliteetse töö-, haridustee jätkamise, õpipoisiõppe või praktikapakkumise.

               (10)

               Euroopa sotsiaalpartnerid, Euroopa Komisjon ja Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariik Leedu võtsid 2. juuli 2013. aasta ühisdeklaratsioonis Euroopa Õpipoisiõppe Liidu loomise kohta kohustuse toetada õpipoisiõppe pakkumist, kvaliteeti ja atraktiivsust.

               (11)

               Nõukogu 15. oktoobri 2013. aasta avalduses Euroopa Õpipoisiõppe Liidu kohta märgiti, et õpipoisiõppe tõhusust ja atraktiivsust tuleks edendada mitme ühise juhtpõhimõtte järgimisega.

               (12)

               Nõukogu 10. märtsi 2014. aasta soovituses praktika kvaliteediraamistiku kohta (4) nähti ette mitu põhimõtet praktika kvaliteedi parandamiseks väljaspool formaalharidust ja -koolitust.

               (13)

               Euroopa koostööd kutsehariduse ja -õppe valdkonnas käsitleva Kopenhaageni protsessi raames seati 22. juuni 2015. aasta Riia järeldustes, mille kiitsid heaks kutsehariduse ja -õppe eest vastutavad ministrid, töölõppimine kõigis oma vormides, eriti õpipoisiõpe, ja kvaliteedi tagamise mehhanismide loomine kaheks viiest Euroopa prioriteedist ajavahemikuks 2015–2020.

               (14)

               Hariduse ja koolituse 2020. aasta raamistiku kutsehariduse ja -õppe töörühm töötas oma ametiajal 2014.–2015. aastal välja kõrgetasemelise õpipoisiõppe ja töölõppimise 20 juhtpõhimõtet.

               (15)

               Euroopa Parlament kutsus oma 4. märtsi 2016. aasta raportis „Erasmus+ ja teiste vahendite kohta liikuvuse edendamiseks kutsehariduses ja -koolituses: pidevõppe lähenemisviis“ üles võtma meetmeid õpipoisiõppe kvaliteedistandardite tagamiseks.

               (16)

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2016/589 (5) on sätestatud, et töölepingul põhinevat õpipoisiõpet võib alates 2018. aasta maist reklaamida Euroopa tööalase liikuvuse portaalis EURES.

               (17)

               Komisjon kinnitas oma 10. juuni 2016. aasta teatises „Euroopa uus oskuste tegevuskava“, et toetab sotsiaalpartnereid nende ühisprojektide tulemuste rakendamisel, näiteks õpipoisiõppe kvaliteediraamistiku väljatöötamisel.

               (18)

               Komisjoni 7. detsembri 2016. aasta teatises „Investeerimine Euroopa noortesse“ (6) kutsuti üles noorte toetamiseks rohkem pingutama, et anda neile eluks parimad võimalikud eeldused, investeerides selleks nende teadmistesse, oskustesse ja kogemustesse, aidates neil leida esimest töökohta või neid selleks koolitades. Eesmärk oli aidata noortel võimalustest kinni haarata, sujuvalt ühiskonda integreeruda, aktiivseteks kodanikeks saada ja tööalaselt edukat karjääri teha, sealhulgas õpipoisiõppe süsteemide peamisi põhimõtteid sisaldava kvaliteediraamistiku kaudu.

               (19)

               25. märtsi 2017. aasta Rooma deklaratsioon sisaldab lubadust töötada selle nimel, et luua liit, kus noored saavad parima hariduse ja koolituse ning võivad õppida ja leida tööd kogu kontinendil.

               (20)

               17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sambasse on koondatud mitu põhimõtet õiglaste ja hästitoimivate tööturgude ja sotsiaalhoolekande süsteemide, sealhulgas kvaliteetse ja kaasava hariduse ja koolituse saamise õiguse toetamiseks, et tagada tööturul ja ühiskonnas osalemiseks asjakohased oskused.

               (21)

               Komisjoni 30. mai 2017. aasta ettepanekuga, mis käsitleb nõukogu soovitust hariduse omandanute edasise tegevuse jälgimise kohta, soovitakse muuta kättesaadavamaks kvalitatiivne ja kvantitatiivne teave hariduse omandanute, sealhulgas õpipoiste edasise tegevuse kohta pärast hariduse ja koolituse saamist.

               (22)

               Õpipoisiõpet toetavad Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid (2014–2020), nimelt Euroopa Sotsiaalfond (ESF) ja Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF), ning Erasmus+, ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm (COSME), Euroopa tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programm ning noorte tööhõive algatus.

               (23)

               Euroopa Parlament ja sidusrühmad kutsusid hiljuti komisjoni üles soodustama õpipoiste pikaajalist liikuvust ELis, andes noortele võimaluse arendada nii tööga seotud oskusi kui ka põhipädevusi. Komisjon lisas selle üleskutse vastuseks Erasmus+ programmi uue meetme Erasmus Pro, mis toetab konkreetselt pikemat praktikat välismaal.

               (24)

               Oma 2015. ja 2017. aasta aruandes noortegarantii kohta soovitab Euroopa Kontrollikoda komisjonil välja töötada õpipoisiõppe ja muude selle algatuse raames toetatavate pakkumiste kvaliteedikriteeriumid.

               (25)

               Liikmesriikide ühine arusaam kvaliteetsest ja tõhusast õpipoisiõppest toetab nende jõupingutusi suurepäraseid õppimis- ja karjäärivõimalusi pakkuvate õpipoisiõppe süsteemide reformimiseks ja ajakohastamiseks. Ühine arusaam aitab suurendada vastastikust usaldust ja hõlbustab seega õpipoiste piiriülest liikuvust.

               (26)

               Selle soovituse üldine eesmärk on suurendada õpipoiste tööalast konkurentsivõimet ja edendada nende isiklikku arengut ning aidata arendada tööturu vajadustele vastavat kõrge kvalifikatsiooniga ja kvalifitseeritud tööjõudu.

               (27)

               Selle konkreetne eesmärk on luua õpipoisiõppe sidus raamistik, mis põhineb ühisel arusaamal kvaliteedist ja tõhususest ning millega võetakse arvesse erinevate liikmesriikide kutseharidus- ja kutseõppesüsteemide mitmekesisust ja traditsioone ning poliitilisi prioriteete.

               (28)

               Kõnealune soovitus ei takista liikmesriike säilitamast või kehtestamast õpipoisiõpet käsitlevaid sätteid, mis ulatuvad siin soovitatutest kaugemale, ega säilitamast või välja töötamast muid, soovituse kohaldamisalast välja jäävaid töölõppimise ja/või kutsehariduse ja -õppe vorme ning kohaldama nende suhtes täielikult või osaliselt allpool esitatud kriteeriume,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:
   Liikmesriigid peaksid kooskõlas siseriiklike õigusaktidega ja tihedas koostöös sidusrühmadega tagama, et õpipoisiõppe süsteemid vastaksid tööturu vajadustele ja tooksid kasu nii õppijatele kui ka tööandjatele, tuginedes allpool esitatud kvaliteetse ja tõhusa õpipoisiõppe kriteeriumidele.
   Ilma et see mõjutaks liikmesriikides kasutusel olevat terminoloogiat, mõistetakse käesolevas soovituses õpipoisiõppe all formaalse kutsehariduse ja -õppe korraldust, mis:

               a)

               ühendab mahuka töölõppimise äriühingutes ja muudes töökohtades õppimisega haridus- või õppeasutustes;

               b)

               annab riiklikult tunnustatud kvalifikatsiooni;

               c)

               põhineb lepingul, milles määratakse kindlaks õpipoisi, tööandja ja asjakohasel juhul kutseharidus- ja kutseõppeasutuse õigused ja kohustused, ning

               d)

               tagab õpipoisile oma töö eest palga või hüvitise.

      Õppimis- ja töötingimuste kriteeriumid

      Kirjalik leping

               1.

               Enne õpipoisiõppe algust tuleks sõlmida kirjalik leping, et määrata kindlaks õpipoisi, tööandja ja asjakohasel juhul kutseharidus- ja kutseõppeasutuse õigused ja kohustused seoses õppimis- ja töötingimustega.

      Õpiväljundid

               2.

               Tööandjad, kutseharidus- ja kutseõppeasutused ning asjakohasel juhul ametiühingud peaksid kokku leppima siseriiklike õigusaktide kohaselt kindlaks määratud laiahaardelise õpiväljundite kogumi elluviimises. See peaks tagama tasakaalu konkreetsete tööga seotud oskuste, teadmiste ja nii õpipoiste isiklikku arengut kui ka elukestvaid karjäärivõimalusi toetavate elukestva õppe võtmepädevuste vahel, pidades silmas muutuvate karjäärimudelitega kohanemist.

      Pedagoogiline tugi

               3.

               Tuleks määrata äriühingusisesed koolitajad ja anda neile ülesanne teha õpipoiste juhendamiseks ja korrapärase vastastikuse tagasiside tagamiseks tihedat koostööd kutseharidus- ja kutseõppeasutusega ning kutseõpetajatega. Eelkõige mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate puhul tuleks õpetajaid, koolitajaid ja mentoreid toetada oma oskuste, teadmiste ja pädevuste täiendamisel, et koolitada õpipoisse uusimate õppe- ja koolitusmeetodite ning tööturu vajaduste kohaselt.

      Töökoha komponent

               4.

               Oluline osa, st vähemalt pool õpipoisiõppest peaks toimuma töökohas ning võimaluse korral peaks olema võimalik saada osa töökogemusest välismaal. Võttes arvesse riiklike süsteemide mitmekesisust, on eesmärgiks liikuda järk-järgult selle suunas, et osa õpipoisiõppest oleks töölõppimine.

      Palk ja/või hüvitis

               5.

               Õpipoisid peaksid saama palka või muud hüvitist kooskõlas riiklike või valdkondlike nõuete või kollektiivlepingutega, kui need on olemas, ning võttes arvesse tööandjate ja avaliku sektori asutuste vahelisi kulude jagamise kokkuleppeid.

      Sotsiaalkaitse

               6.

               Õpipoistel peaks olema õigus sotsiaalkaitsele, sealhulgas vajalikule kindlustusele kooskõlas liikmesriigi õigusaktidega.

      Töö-, tervishoiu- ja ohutustingimused

               7.

               Õpipoissi vastuvõttev töökoht peaks vastama asjakohastele töötingimusi käsitlevatele eeskirjadele, eelkõige tervise- ja ohutusalastele õigusaktidele.

      Raamtingimuste kriteeriumid

      Õigusraamistik

               8.

               Kehtima peaks selge ja järjepidev õigusraamistik, mis tugineb õiglasel ja võrdsel partnerlusel põhinevale lähenemisviisile, sealhulgas kõigi asjaomaste sidusrühmade vahelisele struktureeritud ja läbipaistvale dialoogile. See võib hõlmata õpipoisiõpet pakkuvate äriühingute ja töökohtade akrediteerimist ja/või muid kvaliteedi tagamise meetmeid.

      Sotsiaalpartnerite kaasamine

               9.

               Sotsiaalpartnerid, sealhulgas asjakohasel juhul valdkondliku tasandi omad ja/või vahendusasutused, tuleks kaasata õpipoisiõppe süsteemide väljatöötamisse, juhtimisse ja rakendamisse kooskõlas liikmesriigi töösuhete süsteemi ning haridus- ja koolitustavadega.

      Äriühingute toetamine

               10.

               Eriti mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks tuleks kavandada rahalist ja/või mitterahalist toetust, mis võimaldaks äriühingutele kulutõhusat õpipoisiõpet ja võtaks asjakohasel juhul arvesse tööandjate ja avaliku sektori asutuste vahelisi kulude jagamise kokkuleppeid.

      Paindlikud õppimisvõimalused ja liikuvus

               11.

               Juurdepääsu lihtsustamiseks tuleks õpipoisiõppe vastuvõtutingimuste puhul arvesse võtta asjakohast informaalset ja mitteformaalset õppimist ja/või asjakohasel juhul ettevalmistavate programmide läbimist. Õpipoisiõppega omandatud kvalifikatsioonid tuleks lisada Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku kohastesse riiklikult tunnustatud kvalifikatsiooniraamistikesse (7). Õpipoisiõpe peaks võimaldama juurdepääsu muudele õppimisvõimalustele, sealhulgas kõrgematele haridus- ja koolitustasemetele, karjäärivõimalustele ja/või asjakohasel juhul õpitulemuste liitmist. Õpipoiste õpiränne kas töökohas või kutseharidus- ja -õppeasutustes peaks saama järk-järgult õpipoisiõppe kvalifikatsioonide osaks.

      Kutsenõustamine ja teadlikkuse suurendamine

               12.

               Õpipoisiõppe ajal ja enne seda tuleks pakkuda karjäärinõustamist, mentorlust ja õpituge, et saavutada head tulemused ning ennetada ja vähendada väljalangemist ning toetada kõnealuste õppijate tagasipöördumist asjaomaste haridus- ja koolitusvõimaluste juurde. Õpipoisiõpet tuleks edendada atraktiivse õppimisvõimalusena laiahaardelise teadlikkuse suurendamise teel.

      Läbipaistvus

               13.

               Õpipoisiõppe pakkumiste läbipaistvus ja kättesaadavus liikmesriikides ja liikmesriikide vahel tuleks tagada avalike ja eratööturuasutuste ja muude asjaomaste organite toel ning vajaduse korral liidu vahendeid (nt EURES, vastavalt EURESe määruses sätestatule) kasutades.

      Kvaliteedi tagamine ja õpipoiste jälgimine

               14.

               Tuleks kasutusele võtta kvaliteedi tagamisega seotud lähenemisviisid, mis võtaks arvesse Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistikku kutsehariduse ja -õppe valdkonnas (EQAVET), (8) sealhulgas õpiväljundite kindlat ja usaldusväärset hindamist võimaldav protsess. Tuleks püüelda õpipoiste tööhõive ja karjääri arengu jälgimise suunas kooskõlas andmekaitset käsitlevate riiklike ja Euroopa õigusaktidega.

      Rakendamine riigi tasandil

   Käesoleva soovituse rakendamiseks peaksid liikmesriigid selle kohaldamisala piires tegema järgmist.

               15.

               Edendama sotsiaalpartnerite aktiivset osalemist õpipoisiõppe süsteemide väljatöötamises, juhtimises ja rakendamises kooskõlas riiklike töösuhete süsteemide ning haridus- ja koolitustavadega.

               16.

               Tagama võrdse juurdepääsu, edendama soolist tasakaalu ja võitlema diskrimineerimise vastu õpipoisiõppe süsteemides.

               17.

               Lisama asjakohased rakendusmeetmed Euroopa poolaasta raamistikku kuuluvatesse riiklikesse reformikavadesse.

               18.

               Võtma kõnealust raamistikku arvesse Euroopa Liidu rahalisi vahendeid ja õpipoisiõpet toetavaid vahendeid kasutades.

         Komisjon peaks pakkuma vajalikku toetust, sealhulgas järgmiste meetmete kaudu.

      Tugiteenused

               19.

               Tugiteenuste väljatöötamine teadmiste jagamiseks, võrgustike loomiseks ja vastastikuseks õppimiseks, et aidata liikmesriikidel ja asjaomastel sidusrühmadel rakendada õpipoisiõppe süsteeme kooskõlas käesoleva raamistikuga. See peaks hõlmama kutsehariduse ja -õppe õpetajate ja koolitajate lisakoolituse vajadusi seoses digitaalse innovatsiooniga õpipoisiõppes.

      Teadlikkuse suurendamine

               20.

               Õpipoisiõppe kõrgetasemelisuse ja atraktiivsuse ning positiivse kuvandi edendamine noorte, nende perede ja tööandjate hulgas teadlikkuse suurendamise kampaaniatega, nagu Euroopa kutseoskuste nädal.

      Rahastamine

               21.

               Käesoleva soovituse rakendamise toetamine asjakohaste liidu rahastamisvahenditega vastavalt asjakohasele õigusraamistikule.

      Järelmeetmed

               22.

               Käesoleva soovituse rakendamise jälgimine kolmepoolse kutseõppe nõuandekomitee toel, kasutades Euroopa poolaasta raames olemasolevaid jälgimisvahendeid.

               23.

               Nõukogule raamistiku rakendamise kohta aruannete esitamine kolme aasta jooksul selle vastuvõtmise kuupäevast alates.

      (1)  ELT C 189, 15.6.2017, lk 15.

      (2)  ELT C 155, 8.7.2009, lk 1.

      (3)  ELT C 120, 26.4.2013, lk 1.

      (4)  ELT C 88, 27.3.2014, lk 1.

      (5)  ELT L 107, 22.4.2016, lk 1.

      (6)  COM(2016) 940 final.

      (7)  ELT C 189, 15.6.2017, lk 15.

      (8)  ELT C 155, 8.7.2009, lk 1.


               20.9.2018

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 337/113

      P8_TA(2017)0354
      ELi–Tšiili assotsieerimislepingu kaubandussamba ajakohastamine
      Euroopa Parlamendi 14. septembri 2017. aasta soovitus nõukogule, komisjonile ja Euroopa välisteenistusele ELi–Tšiili assotsieerimislepingu kaubandussamba ajakohastamist käsitlevateks läbirääkimisteks (2017/2057(INI))
      (2018/C 337/17)

         Euroopa Parlament,

                  —

                  võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahel 2002. aastal sõlmitud assotsiatsioonlepingut ja selle kaubandussammast, mis jõustus 1. veebruaril 2003 (1) (edaspidi „assotsieerimisleping“),

                  —

                  võttes arvesse 2015. aasta aprillis toimunud ELi–Tšiili assotsiatsiooninõukogu kuuenda istungi tulemusi (2),

                  —

                  võttes arvesse ühise nõuandekomitee 5. oktoobril 2016 vastu võetud lõppdeklaratsiooni (3),

                  —

                  võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2015. aasta teatist „Kaubandus kõigile: vastutustundlikuma kaubandus- ja investeerimispoliitika poole“ (COM(2015)0497) ning komisjoni 2017. aasta mai aruteludokumenti „Üleilmastumise ohjamise kohta“ (4) ja 2017. aasta aprilli aruteludokumenti „Euroopa sotsiaalse mõõtme kohta“ (5),

                  —

                  võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu otsuseid ja arvamusi (C-350/12 P, 2/13, 1/09) ning Euroopa Ombudsmani 6. jaanuari 2015. aasta otsust, millega lõpetati tema omaalgatuslik uurimine OI/10/2014/RA teabe ja dokumentidele juurdepääsu kohta (6), ning võttes arvesse Euroopa Kohtu 16. mai 2017. aasta arvamust 2/15,

                  —

                  võttes arvesse oma 3. veebruari 2016. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi soovitustega komisjonile teenustekaubanduse lepingu läbirääkimisteks (7),

                  —

                  võttes arvesse oma 4. juulil 2017. aastal vastu võetud muudatusettepanekuid (8) ettepaneku kohta võtta vastu direktiiv tulumaksualase teabe avalikustamise kohta teatavate äriühingute ja filiaalide poolt,

                  —

                  võttes arvesse oma 5. juuli 2016. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi 2010. aasta soovituste rakendamise kohta seoses sotsiaalsete ja keskkonnastandardite, inimõiguste ja ettevõtja sotsiaalse vastutusega (9) ning 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni rahvusvahelise kaubanduspoliitika kohta kliimamuutusega kaasnevate nõudmiste taustal (10),

                  —

                  võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse uuringut ELi ja Mehhiko üldlepingu ning ELi ja Tšiili assotsieerimislepingu inimõigustega seotud klauslite mõju kohta (11),

                  —

                  võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) suuniseid rahvusvahelistele ettevõtjatele, ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid, Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) kolmepoolset deklaratsiooni rahvusvaheliste ettevõtete ja sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta ning ILO inimväärse töö tegevuskava,

                  —

                  võttes arvesse ÜRO 2015. aasta kliimamuutuste raamkonventsiooni (Pariisi kokkulepe), mis jõustus 4. novembril 2016 (12) ja mille Tšiili on ratifitseerinud,

                  —

                  võttes arvesse ELi ja Tšiili parlamentaarse ühiskomisjoni 3. novembri 2016. aasta ühisdeklaratsiooni (13),

                  —

                  võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 21 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 8, artikli 207 lõiget 3 ja artiklit 217,

                  —

                  võttes arvesse läbirääkimissuuniste eelnõu, mille komisjon võttis vastu 24. mail 2017,

                  —

                  võttes arvesse Tšiilit käsitlevat artiklit organisatsiooni International Work Group for Indigenous Affairs (IWGIA) aastaraamatus „The Indigenous World 2016“ („Põlisrahvaste maailm 2016. aastal“) (14),

                  —

                  võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 4 ja artiklit 52,

                  —

                  võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A8-0267/2017),

                  A.

                  arvestades, et strateegias „Kaubandus kõigile“ on sedastatud, et „komisjon peab järgima poliitikat, mis toob kasu kogu ühiskonnale ning edendab peamiste majandushuvide kõrval Euroopa ja üldisi standardeid ja väärtusi, seades suurema rõhu säästvale arengule, inimõigustele, maksudest kõrvalehoidmisele, tarbijakaitsele ning vastutustundlikule ja õiglasele kaubandusele“;

                  B.

                  arvestades, et EL ja Tšiili on lähedased partnerid, kellel on ühised väärtused ja ühine eesmärk edendada tulemuslikku mitmepoolset kaubanduse juhtimist ja inimõiguste austamist, samuti jagatud heaolu ja turvalisust eeskirjadel põhineva üldise süsteemi raames; arvestades, et EL on Tšiili suuruselt kolmas kaubanduspartner; arvestades, et Tšiili on omalt poolt oluline piirkondlik toimija ja viimastel aastakümnetel üks Lõuna-Ameerika kõige kiiremini areneva majandusega riike, ja et reformid selles riigis veel jätkuvad;

                  C.

                  arvestades, et kehtiv assotsieerimisleping, sealhulgas selle kaubandussammas, sõlmiti 2002. aastal ning see on 2003. aastast toimunud rakendamise ajal olnud osalistele väga kasulik, kahekordistades kaubavahetust ning suurendades ka teenustekaubandust ja kauplemist investeerimisvahenditega (15); võttes aga arvesse, et nii EL kui ka Tšiili on pärast seda sõlminud ajakohasemaid ja laialdasemaid kaubanduslepinguid;

                  D.

                  arvestades, et 2016. aastal eksportis EL Tšiilisse kaupu rohkem kui 8,6 miljardi euro väärtuses ning Tšiili eksportis ELi kaupu 7,4 miljardi euro väärtuses; arvestades, et 2015. aastal oli ELi teenustekaubanduse väärtus Tšiiliga 3,8 miljardit eurot ning Tšiili teenustekaubanduse väärtus ELiga 2 miljardit eurot; arvestades, et ELi välismaiste otseinvesteeringute maht Tšiilis oli 42,8 miljardit eurot (16);

                  E.

                  arvestades, et kehtiv assotsieerimisleping ei hõlma muu hulgas eraldi peatükke investeeringute, VKEde, intellektuaalomandi õiguste, energeetika ja soolise võrdõiguslikkuse kohta, samuti ei hõlma see kaubanduse ja kestliku arengu peatükki, sealhulgas kohustust jõustada töö- ja keskkonnastandardeid, ja parimate tavade edendamist sellistes valdkondades nagu ettevõtja sotsiaalne vastutus ja kestlikkuse tagamine;

                  F.

                  arvestades, et ELi kaubandusläbirääkimiste raames tuleb säilitada valitsuste õigus ja võime reguleerida üldsuse huvides, näiteks rahvatervise kaitse ja edendamine, sotsiaalteenused, sotsiaal- ja tarbijakaitse, riiklik haridussüsteem, ohutus, keskkond, loomade heaolu, avalik kõlblus, privaatsus ja andmekaitse ning kultuurilise mitmekesisuse edendamine ja kaitse;

                  G.

                  arvestades, et ELi kaubandusläbirääkimistega tuleb tagada osalistele kõrgeim saavutatav sotsiaal-, töö- ja keskkonnakaitse tase ning need võivad olla vahendiks, mille abil edendada sotsiaalse õigluse ja kestliku arengu eesmärki nii ELis kui ka kogu maailmas; arvestades, et assotsieerimislepingu ajakohastamist tuleks käsitada ELi ja selle liikmesriikide võimalusena edendada oma kaubanduslepingutes veelgi ühiseid kõrgeid standardeid ja kohustusi, eelkõige tööõiguse, keskkonnakaitse, tarbijaõiguste ja üldsuse heaolu valdkonnas; arvestades, et komisjon on teatanud, et arutatakse erinevaid viise, kuidas nende kohustuste täitmist tagada, ja kaalutakse ka sanktsioonidel põhinevat mehhanismi;

                  H.

                  arvestades, et mõlema osalise kodanikuühiskonnaorganisatsioone hõlmava ELi ja Tšiili ühise nõuandekomitee esimene kohtumine toimus 4. ja 5. oktoobril 2016 eesmärgiga kontrollida kehtiva assotsieerimislepingu rakendamist ning selle ajakohastamise üle peetavaid läbirääkimisi, kasutades kodanikuühiskonna panust ning edendades dialoogi ja koostööd ELi ja Tšiili vahel, minnes kaugemale valitsusasutuste pakutavatest võimalustest; arvestades, et märkimisväärne viivitus ühise nõuandekomitee asutamisel ei tohi korduda ajakohastatud lepingu puhul; arvestades, et kui ajakohastatud leping jõustub, peab kodanikuühiskonna osalemise aluseks olema selge struktuur, liikmesuse ja aruandlusvolituste tasakaal;

                  I.

                  arvestades, et EL ja Tšiili peavad mõnepoolseid läbirääkimisi, et teenustekaubandust veelgi liberaliseerida (teenustekaubanduse leping);

                  J.

                  arvestades, et Tšiili ei ole osaline WTO mõnepoolses lepingus riigihangete kohta, vaid üksnes vaatleja, ega osale mõnepoolsetes läbirääkimistes keskkonnatoodete lepingu kohta;

                  K.

                  arvestades, et 2002. aasta ELi ja Tšiili assotsieerimislepingu artikkel 45 sisaldab koostööpeatüki sätteid, milles täpsustatakse, et leping „aitab tugevdada põhimõtteid ja kavasid, millega parandatakse, laiendatakse ning tagatakse meeste ja naiste võrdne osalemine kõikides poliitika, majanduse, ühiskonna- ja kultuurielu valdkondades“;

                  L.

                  arvestades, et Tšiili on allkirjastanud Vaikse ookeani ülese partnerluse, mille tulevik näib praegu ebakindel, ja sõlminud kõikide Vaikse ookeani ülese partnerluse allkirjastanud riikidega vabakaubanduslepingud ning teda peetakse üldiselt stabiilseks ja usaldusväärseks partneriks;

                  M.

                  arvestades, et 2010. aastal sai Tšiilist esimese Lõuna-Ameerika riigina OECD liige ning seal on usaldusväärsed makromajanduslikud raamtingimused;

                  N.

                  arvestades, et on oluline suurendada võimalusi, mida pakub assotsieerimislepingu kaubandussamba ajakohastamine ettevõtteid, eelkõige VKEsid ning nii ELi kui ka Tšiili kodanikke kõige kaasavamal viisil; arvestades, et selles osas on võimalik rohkem ära teha, k.a muu hulgas kättesaadava teabe levitamine, mis võib assotsieerimislepingu osaliste jaoks kaasa tuua eeliste olulise võimendava mõju;

                  O.

                  arvestades, et Tšiili on sõlminud 17 ELi liikmesriigiga kahepoolsed investeerimislepingud, mille sisu ei kajasta investeerimispoliitika hiljutisi arengusuundi ega parimaid tavasid ning mis asendatakse või kaotavad kehtivuse, kui jõustub investeerimispeatükki hõlmav leping liidu ja Tšiili vahel;

                  P.

                  arvestades, et Tšiili õigusaktides sätestatud ebaproportsionaalselt ranged tingimused, mida ELi kalalaevad peavad täitma, takistavad neid laevu, kui nad kasutavad Tšiilis sadamarajatisi, et lossida, ümber laadida, kütust võtta või püügivahendeid omandada;

                  Q.

                  arvestades, et Tšiili praegune ekspordistruktuur on teravas vastuolus Euroopa ekspordistruktuuriga, sest selles domineerib tugevalt toorainete eksport, nagu vask, puu- ja köögivili;

                  1.

                  soovitab nõukogul, komisjonil ja Euroopa välisteenistusel:

                              a)

                              tagada, et Euroopa Parlament saaks täielikku, kohest ja täpset teavet kogu läbirääkimiste aja jooksul, et täita oma rolli otsuse tegemisel selle kohta, kas anda nõusolek ajakohastatud assotsieerimislepingu sõlmimiseks Tšiiliga, k.a lepingu kaubandussammas; pidada meeles, et kui vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 217 sõlmitud assotsieerimislepingud on tavapäraselt oma laadilt segalepingud ning hõlmavad valdkondi väljaspool ühist kaubanduspoliitikat, siis pärast Euroopa Liidu Kohtu arvamust ELi ja Singapuri vahelise vabakaubanduslepingu kohta tuleb sügavalt järele mõelda ELi–Tšiili assotsieerimislepingu ajakohastamise suuna üle, et eristada ja kaitsta kaubanduse alasid, mis kuuluvad ainupädevusse ja jagatud pädevusse, ning järgida täielikult pädevuste jaotust liidu ja selle liikmesriikide vahel kogu läbirääkimiste protsessi jooksul, samuti lepingute allkirjastamise ja sõlmimise eesmärgil; sõlmida seepärast kaks eraldiseisvat lepingut, tehes selget vahet kaubandus- ja investeerimislepingul, mis sisaldab ainult liidu ainupädevusse kuuluvaid küsimusi, ja teisel lepingul, mis hõlmab küsimusi, mille puhul on pädevus liikmesriikidega jagatud;

                              b)

                              võtta teadmiseks, et nii EL kui ka Tšiili on alates nende kahepoolse assotsieerimislepingu jõustumisest sõlminud ajakohasemaid, edasipüüdlikumaid ja põhjalikumaid kaubanduslepinguid ning et lepingus ei käsitleta mitmesuguseid valdkondi, mis on olulised selle tagamiseks, et lepinguga aidataks kaasa jagatud majanduskasvu, võrdsete võimaluste, inimväärsete töökohtade ja kestliku arengu saavutamisele, sealhulgas töö- ja keskkonnastandardite, loomade heaolu ning soolise võrdõiguslikkuse austamisele ja edendamisele mõlema poole kodanike jaoks;

                              c)

                              pidada oluliseks ja vajalikuks ELi ja Tšiili assotsieerimislepingu ajakohastamist, et võtta arvesse viimase 15 aasta majandus- ja poliitilist arengut, eelkõige selle kaubanduskomponendi puhul, kooskõlas vastastikkuse, vastastikuse abistamise ja tasakaalu põhimõtetega, ning arvestada ELi ja Tšiili parlamentaarse ühiskomisjoni väljendatud pideva toetusega ajakohastamisele ja asjaoluga, et ühine nõuandekomitee on väljendanud heameelt ajakohastamise nimel võetud meetmete üle;

                              d)

                              tuletada meelde, et globaliseerumine ja kaubanduspoliitika on kasude potentsiaalselt ebavõrdse jaotamise tõttu põhjustanud hiljuti tuliseid arutelusid Euroopas ja mujal; pidada vajalikuks prognoosida suundumusi ja võimalikke tagajärgi, et tagada kaubandusest saadavate tulude kaasavam jaotus ning pakkuda piisavat kaitset neile, kes lepingust kasu ei saa ja kes võivad edaspidi sattuda ebasoodsatesse tingimustesse; töötada seepärast välja poliitilised meetmed, peamiselt riiklikul, kuid ka liidu tasandil, muudes valdkondades kui kaubanduslepingute sätted, ulatudes tööstus-, rahandus- ja sotsiaalpoliitikani;

                              e)

                              meenutada mitmepoolse tegevuskava tähtsust ning seda, et kahepoolsetes läbirääkimistes ei tohi alahinnata eesmärki saavutada areng mitmepoolselt; võtta seisukoht, et tõhusamad kahepoolsed suhted ja ühine koostöö ELi ja Tšiili vahel peaks hõlbustama ka poolte suuremat koostööd ja koostoimet mitme- ja mõnepoolses kontekstis; innustada sellega seoses Tšiili täielikku osalemist WTO keskkonnatoodete lepingu ja WTO läbivaadatud riigihankelepingu läbirääkimistes;

                              f)

                              keskenduda ajakohastamise raames jagatud väärtustele ning jätakata inimõiguste klausli lisamise tava, nagu see on kombeks kõigis assotsieerimislepingutes,

                              g)

                              tagada, et ajakohastatud assotsieerimislepinguga tagatakse kogu teksti raames ning sätestatakse üksikasjalikult ja ühemõtteliselt poolte õigus ja võime võtta vastu ja kohaldada oma õigusnorme üldistes huvides, et saavutada sellised õiguspärased avaliku sektori poliitika eesmärgid nagu inimõiguste kaitse ja edendamine, sealhulgas vee kättesaadavus, rahvatervis, sotsiaalteenused, riiklik haridussüsteem, ohutus, keskkond, avalik kõlblus, sotsiaal- ja tarbijakaitse, eraelu ja andmekaitse ning kultuurilise mitmekesisuse edendamine ja kaitse; tagada, et ühegi investori nõue nende eesmärkide saavutamist edukalt ei kahjustaks; rõhutada sellega seoses, et ELi vabakaubanduslepingute eesmärk ei ole piirata liidu, selle liikmesriikide või kohaliku tasandi üksuste õigustatud huve reguleerida üldsuse huvides;

                              h)

                              leida kaubavahetust käsitlevaid läbirääkimisi silmas pidades võimalusi parandada ulatuslikult turulepääsu tariifiridade üleselt, kõrvaldades tarbetud takistused, sealhulgas seoses ELi laevade juurdepääsuga sadamarajatistele, ning arvestades seejuures, et on teatav arv tundlikke põllumajandus-, tootmis- ja tööstustooteid, mida peaks sobivalt käsitlema, näiteks tariifikvootide, piisavate üleminekuperioodide või vajaduse korral otsese väljajätmise abil; kaasata kasutatav ja tõhus kahepoolne kaitseklausel, mis võimaldaks soodustused ajutiselt peatada, kui ajakohastatud assotsieerimislepingu jõustumise tulemusel suurenev import kahjustab oluliselt tundlikke sektoreid;

                              i)

                              lisada oma läbirääkimisjuhistesse eesmärk lihtsustada päritolureegleid ja tolliprotseduure, et kohandada neid üha keerukamate üldiste väärtusahelatega; tagada, et ajakohastatud assotsieerimisleping hõlmab pettusevastaseid sätteid ja meetmeid ning kohustusi standardida tollieeskirju ja -tavasid eesmärgiga suurendada läbipaistvust, tõhusust, õiguskindlust ja koostööd tolliasutuste vahel, ajakohastades ja lihtsustades samal ajal menetlusi, nagu on sätestatud WTO kaubanduse lihtsustamise lepingus ja muudetud Kyoto konventsioonis;

                              j)

                              võtta teenustekaubanduse puhul arvesse, et teenustesektori kogupotentsiaali ei ole kehtivas assotsieerimislepingus täiel määral ära kasutatud ning et ajakohastatud assotsieerimislepingus tuleks käsitleda tarbetuid takistusi turulepääsu ja riikliku käsitlemise puhul; arvestada, et tuleb kehtestada kohustused, tuginedes teenustekaubanduse üldlepingule, ning et vajaduse korral tuleks ajakohastada eeskirju, et võtta arvesse uusi arengusuundi; jätta audiovisuaalteenused lepingu kohaldamisalast välja; tagada ja selgesõnaliselt ette näha, et ajakohastatud assotsieerimisleping ei piiraks poolte võimet määratleda, reguleerida, osutada ja toetada avalikke teenuseid üldsuse huvides, et see ei nõuaks mingil juhul valitsustelt ühegi teenuse erastamist ega takistaks valitsustel osutada avalikke teenuseid, mida varem pakkusid eraõiguslikud teenuseosutajad, või tuua tagasi riikliku kontrolli alla teenused, mida valitsused on varem otsustanud erastada, ega välistaks võimaluse, et valitsused laiendaksid avalikkusele osutatavate teenuste ulatust, jättes välja kõik klauslid, sätted ja kohustused, mis kahjustaksid vajalikku paindlikkust, et viia praegused ja tulevased üldist majandushuvi pakkuvad teenused tagasi riikliku kontrolli alla;

                              k)

                              tagada, et ajakohastatud lepinguga kehtestatakse vajalikud meetmed, et tagada suurem regulatiivne läbipaistvus ning vastastikune tunnustamine, sealhulgas sätted, et tagada erapooletus ja kõrgeimate kaitsestandardite austamine nõuete, kvalifikatsioonide ja litsentside puhul, ning näha sellega seoses ette institutsioonilised mehhanismid konsulteerimiseks mitmesuguste huvirühmadega, näiteks VKEde ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega;

                              l)

                              tagada, et kehtestatakse kohustused, et lihtsustada füüsiliste isikute riiki sisenemist ja seal viibimist majandustegevuse eesmärgil, kuid samal peavad teenusteosutajad järgima ELi ja liikmesriikide sotsiaal- ja tööõigusakte ning kohaldatavaid kollektiivlepinguid, kui töötajad saavad kasu 4. tarneviisi kohustustest;

                              m)

                              tagada, et ulatuslik koostöö regulatiivsetes küsimustes ja standardite ühtlustamine on endiselt vabatahtlik, et selle raames austatakse reguleerivate asutuste autonoomiat, see põhineb üksnes suuremal teabevahetusel ja halduskoostööl eesmärgiga tuvastada tarbetud takistused ja halduskoormused ning seejuures säilitatakse ettevaatuspõhimõtte; tuletada meelde, et koostöö regulatiivsetes küsimustes peab püüdma kaasa aidata üleilmse majanduse juhtimisele, suurendades lähenemist ja koostööd rahvusvaheliste standardite valdkonnas, tagades kõrgeima tarbijakaitse, keskkonnakaitse, sotsiaal- ja töökaitse taseme;

                              n)

                              võtta arvesse, et ajakohastatud assotsieerimisleping peab finantsteenuste puhul hõlmama ettevaatuserandit, tuginedes ELi ja Kanada ulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu sisule, et sätestada osapooltele poliitiline võimalus reguleerida oma finants- ja pangandussektoreid eesmärgiga tagada finantssüsteemi stabiilsus ja terviklikkus; kaasata kaitsemeetmeid ja üldisi erandeid kapitali liikumise ja maksete suhtes, mida kohaldatakse, kui need võivad põhjustada või ähvardavad põhjustada tõsiseid raskusi majandus- ja rahaliidu sujuvale toimimisele või ELi maksebilansile;

                              o)

                              lisada sätted hea maksuhaldustava ja läbipaistvuse standardite kohtad, mis kinnitavad veel kord poolte kohustust rakendada rahvusvahelisi standardeid võitluses maksupettuse, maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vastu, eelkõige OECD asjaomaseid soovitusi maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise kohta, ja mis hõlmavad automaatse teabevahetuse ning ärilist laadi usaldusfondide tegelike tulusaajate avalike registrite nõudeid ja konkreetsed sätted finantsteenuste, kapitali liikumise ja asutamise peatükkides, et välistada korporatsioonide avastamata maksuplaneerimine;

                              p)

                              tuletada meelde, et korruptsioon õõnestab inimõigusi, võrdsust, sotsiaalset õiglust, kaubandust ja ausat konkurentsi, takistades majanduskasvu; panna pooltele selge kohustus, lisades konkreetse jaotise, kus täpsustatakse selgeid ja kindlaid kohustusi ja meetmeid, mille abil võidelda korruptsiooni kõikide vormide vastu ning rakendada rahvusvahelisi standardeid ja mitmepoolseid korruptsioonivastaseid konventsioone;

                              q)

                              mõelda sellele, et ranged sätted riigihangete avamise kohta konkurentsile, mis edendavad kõige soodsama pakkumuse põhimõtet, mis hõlmab sotsiaalseid, keskkonna- ja innovatsioonialaseid kriteeriume, lihtsustatud menetlusi ja läbipaistvust pakkujatele, k.a tõhus juurdepääs teistest riikidest pärit pakkujatele, võivad samuti olla tõhusad vahendid korruptsiooni vastu võitlemiseks ja avaliku halduse ausameelsuse edendamiseks, olles samal ajal maksumaksjatele kulutõhusad; pakkuda ajakohastatud assotsieerimislepingu raames paremat juurdepääsu riigihanketurgudele, sealhulgas piirkondlikul tasemel, ning läbipaistvaid menetlusi, mis tuginevad riiklikul kohtlemisel, erapooletusel ja õiglusel;

                              r)

                              tagada, et investeerimispoliitika hõlmaks head valitsemistava ja investeeringute soodustamist, ning arendada ja säilitada investorite kohustusi, parandades samas investorikaitset;

                              s)

                              tagada, et läbirääkimissuunistes suunatakse komisjoni pidama läbirääkimisi ajakohastatud investeerimispeatüki kohta, võttes arvesse rahvusvahelisi parimaid tavasid, näiteks ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi (UNCTAD), kestliku arengu investeerimispoliitika raamistikku ning Euroopa Kohtu hiljutist arvamust ELi ja Singapuri vabakaubanduslepingu kohta;

                              t)

                              teha edusamme vaidluste lahendamise korra vajaliku rahvusvahelise reformi suunas; püüelda selle poole, et kõik osalised peaksid esmatähtsaks pädevate kohtute poole pöördumist ning asendaksid investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise avaliku investeerimiskohtu süsteemiga, kus oleks edasikaebamismehhanism, huvide konflikti käsitlevad ranged eeskirjad ja täitmisele pööratav käitumisjuhend; võtta arvesse investorite kohustusi ja säilitada õigus reguleerida, et saavutada õiguspäraseid avaliku poliitika eesmärke, nagu need, mis on seotud tervishoiu ja veevarustusega ning ka töö- ja keskkonnakaitsega; püüda vältida asjatuid kohtuvaidlusi ning hõlmata kõik demokraatlikud menetluslikud tagatised, nagu õigus võrdsele juurdepääsule õiguskaitsele (pöörates erilist tähelepanu VKEdele), kohtusüsteemi sõltumatus, läbipaistvus ja vastutus, tehes samal ajal tööd mitmepoolse investeerimiskohtu loomiseks;

                              u)

                              tagada, et ajakohastatud assotsieerimisleping sisaldaks kindlat ja ambitsioonikat kaubandust ja kestlikku arengut käsitlevat peatükki, mis hõlmab siduvaid ja jõustatavaid sätteid, mille suhtes kohaldatakse asjakohaseid ja tõhusaid vaidluste lahendamise mehhanisme, mille puhul võetakse mitmesuguste jõustamismeetodite seas muu hulgas arvesse ka sanktsioonidel põhinevat mehhanismi, ja mis võimaldavad sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna nõuetekohast osalemist; arvestada sellega, et kaubandust ja kestlikku arengut käsitlev peatükk peaks hõlmama poolte kohustust vastu võtta ja riiklikes seadustes ja eeskirjades alal hoida peamistes ILO konventsioonides sätestatud põhimõtted ning rakendada tulemuslikult ajakohaseid ILO vahendeid, eelkõige valitsemistava käsitlevaid konventsioone, inimväärse töö tagamise suuniseid, ILO konventsiooni nr 169 põlisrahvaste õiguste kohta, mees- ja naistöötajate võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise konventsiooni, Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 2011. aasta koduabiliste inimväärse töö konventsiooni (konventsioon nr 189) ning perekondlike kohustustega töötajate konventsiooni, tööstandardeid rändajatest töötajatele ning ettevõtjate sotsiaalset vastutust, k.a OECD sektoripõhiste suuniste ning ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete järgimine ning kord, mille kohaselt ühisesse nõuandekomiteesse kogunenud sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskond võivad käivitada konsultatsioonid valitsusega;

                              v)

                              tagada, viidates Tšiili edusammudele kahepoolsetes kaubandusläbirääkimistes Uruguay ja Kanadaga, et osapooled lisaksid ka kaubandust ja soolist võrdõiguslikkust ning naiste võimestamist käsitleva peatüki, minnes kaugemale rahvusvaheliste inimõiguste, töö- ja sotsiaalstandardite järgimisest ja austamisest osaliste poolt, nähes ette aktiivseid meetmeid, mille eesmärk on suurendada naiste võimalusi, et assotsieerimislepinguga pakutavatest võimalustest kasu saada; sätestada meetmed, mis on suunatud muu hulgas parema töö- ja pereelu tasakaalu saavutamisele ning juurdepääsu tagamisele sotsiaal- ja tervishoiuteenustele; tagada muu hulgas, et lepingupooled kohustuvad koguma eristatud andmeid, mis võimaldab ajakohastatud assotsieerimislepingu mõju põhjalikku eel- ja järelanalüüsi soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas; jätkata naisettevõtjate (eelkõige mikroettevõtete ja VKEde) suurema osalemise taotlemist riigihangetes, tuginedes Tšiili soolise võrdõiguslikkuse ministeeriumi kogemustele, kes lõi 2015. aastal tugiprogrammi, et tugevdada naisettevõtjate osalemist pakkujatena riigihanketurul „Chile Compras“; toetada naisettevõtjate rahvusvahelistumist ja osalemist 4. tarneviisi võimalustes; tagada soolise võrdõiguslikkuse eksperditeadmiste olemasolu läbirääkimisrühmades ja kasutada neid korrapärastes aruteludes selle peatüki rakendamise üle ühises nõuandekomitees, mis peaks hõlmama ka soolist võrdõiguslikkust edendavaid organisatsioone;

                              w)

                              lisada ka mikroettevõtjaid ja VKEsid käsitlev laiaulatuslik peatükk, nähes selles ette märkimisväärse arengu kaubanduse hõlbustamise, kaubandustõkete ja tarbetu halduskoormuse kõrvaldamise seisukohast ning aktiivsed meetmed, mille eesmärk on tagada, et sellest tulenevad võimalused on piisavalt kasutuskõlblikud ja edastatakse kõikidele peamistele ja võimalikele osalistele (nt ühtsete liideste, eriotstarbeliste veebisaitide ja valdkondlike juhiste avaldamise teel, mis sisaldavad teavet menetluste ning uute kaubandus- ja investeerimisvõimaluste kohta);

                              x)

                              lisada energiapeatükk, mis hõlmaks muu hulgas taastuvenergiat ja tooraineid; tunnustada mitmepoolsete keskkonnalepingute ja eelkõige Pariisi kliimakokkuleppe rakendamise tähtsust, et kaasata kaubandusega seotud sätted ja kohustused, et osaleda rahvusvahelistes vahendites, läbirääkimistes ja üksteist täiendavates kaubandus- ja keskkonnapoliitika suundades, mis vastavad ringmajanduse eesmärkidele, sealhulgas rohelise majanduskasvu kohustused, ning et toetada ja edendada veelgi keskkonnakaupade ja -teenustega, taastuvenergiaga, aga ka kliimasäästlike tehnoloogiatega seotud kaubandust ja investeerimist;

                              y)

                              võtta vastu läbirääkimissuunised, mis tugevdavad kõnealusesse assotsieerimislepingusse lisatud loomade heaolu käsitlevaid õigusnorme, luues selles küsimuses tõhusa kahepoolse koostöö ja tingimisi liberaliseerimise, kui loomade heaolu on teatavate toodete valmistamisel ohus;

                              z)

                              võtta vastu läbirääkimissuunised, milles sätestatakse konkurentsiõiguse jõustamist käsitlevad nõuded ning sätted sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete kohta, et rakendada läbipaistvuse, õiglase menetluse ja diskrimineerimiskeelu põhimõtteid, aga ka toetusi käsitlevaid eeskirju;

                              aa)

                              pidada meeles, et kõikides kaubanduslepingutes tuleb sätestada, et tarbija heaolu on üks üldistest eesmärkidest, ning veenduda, et assotsieerimislepinguga sätestatakse osapooltele kohustus tagada tarbijaohutuse ja -kaitse kõrge tase ning kõrgete rahvusvaheliste standardite järgimine, ning töötada välja sidusad parimad tavad, eeskätt tarbijate kaitse puhul finantsteenuste, toodete märgistamise ja e-kaubanduse valdkonnas;

                              ab)

                              nõustuda, et läbirääkimiste tulemuseks peavad olema tugevad ja jõustatavad sätted, mis hõlmavad kõikide intellektuaalomandiõiguste vormide tunnustamist ja kaitset, sealhulgas edasipüüdlikud sätted geograafiliste tähiste kohta, tuginedes kehtiva assotsieerimislepingu sätetele, ent laiendades neid, tagades parema turulepääsu, tõhusama jõustamise ning võimaluse lisada uusi geograafilisi tähiseid; tagada, et läbivaadatud assotsieerimislepingus on intellektuaalomandi õiguste peatükk, mis tagab vajaliku paindlikkuse, ja et intellektuaalomandi õigustega seotud sätted ei takistaks juurdepääsu taskukohastele hädavajalikele ravimitele ja ravile riiklike rahvatervise programmide alusel; tagada, et selle peatüki sätted on ulatuslikumad kui intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu (TRIPS-leping) sätted;

                              ac)

                              tagada, et pooled tagaksid kõrgeima võimaliku läbipaistvuse ja osalemise taseme, veendudes, et täidetakse läbirääkimiste eesmärke, ning et see hõlmab pidevat ja nõuetekohaselt teavitatud dialoogi kõikide asjaosalistega, kelleks on nii sotsiaalpartnerid, nagu ettevõtjad ja ametiühingud, kui ka kodanikuühiskond, sealhulgas põlisrahvaste esindajad; kaasata sellega seoses süstemaatiliselt pädevad parlamentaarsed organid, eeskätt ELi ja Tšiili parlamentaarne ühiskomisjon ja ühine nõuandekomitee, assotsieerimislepingu kogu elutsükli jooksul alates läbirääkimistest kuni rakendamise ja hindamiseni, ning toetada rakendamisjärgus Tšiili ühiskonda kajastava Tšiili kodanikuühiskonna osalemise ametliku organi loomist, pöörates eritähelepanu põlisrahvastele; tagada selleks koostöös Tšiiliga, et kogu asjaomane teave avaldatakse üldsusele kõige juurdepääsetavamal viisil, kaasa arvatud hispaania keelde kui ühisesse ametlikku keelde tõlgitud teabelehed, kahjustamata sealjuures ELi läbirääkimisstrateegiat;

                              ad)

                              arvestada parlamendi üleskutsetega teha üldsusele kättesaadavaks kaubanduslepingute volitused ning avaldada läbirääkimissuunised assotsiaeerimislepingu ajakohastamiseks kohe pärast nende vastuvõtmist;

                              ae)

                              tagada, et assotsieerimislepinguga luuakse vajalikud mehhanismid, et lepingut rakendamise ajal ka tegelikult järgitaks, k.a kaasaegne, tõhus riikidevaheliste vaidluste lahendamise mehhanism;

                  2.

                  teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev soovitus nõukogule, komisjonile, Euroopa välisteenistusele, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Tšiili Vabariigi valitsusele ja parlamendile.

         (1)  EÜT L 352, 30.12.2002, lk 3.

         (2)  Nõukogu pressiteade 197/15, 21.4.2015.

         (3)  http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.events-and-activities-eu-chile-jcc-01-declaration

         (4)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/reflection-paper-globalisation_et.pdf

         (5)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/reflection-paper-social-dimension-europe_et.pdf

         (6)  https://www.ombudsman.europa.eu/et/cases/decision.faces/en/58668/html.bookmark

         (7)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0041.

         (8)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0284.

         (9)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0298

         (10)  ELT C 99 E, 3.4.2012, lk 94.

         (11)  http://www.europarl.europa.eu/thinktank/en/document.html?reference=EPRS_STU %282017%29558764

         (12)  http://unfccc.int/files/essential_background/convention/application/pdf/ english_paris_agreement.pdf

         (13)  http://www.europarl.europa.eu/cmsdata/113103/1107500EN.pdf

         (14)  http://www.iwgia.org/publications/search-pubs?publication_id=740

         (15)  http://ec.europa.eu/trade/policy/countries-and-regions/countries/chile/

         (16)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2006/september/tradoc_113364.pdf