title: Nõukogu soovitus, 13. juuli 2018, milles käsitletakse Malta 2018. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Malta 2018. aasta stabiilsusprogrammi kohta

text:
               10.9.2018

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 320/76

      NÕUKOGU SOOVITUS,
      13. juuli 2018,
      milles käsitletakse Malta 2018. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Malta 2018. aasta stabiilsusprogrammi kohta
      (2018/C 320/17)
      EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,
      võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,
      võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,
      võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,
      võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,
      võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,
      võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,
      võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Komisjon võttis 22. novembril 2017 vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2018) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. Euroopa Ülemkogu kiitis 22. märtsil 2018 heaks iga-aastases majanduskasvu analüüsis esitatud prioriteedid. Samuti võttis komisjon 22. novembril 2017 määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles Maltat ei nimetatud ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta, mille Euroopa Ülemkogu kiitis heaks 22. märtsil 2018. Nõukogu võttis 14. mail 2018 vastu soovituse euroala majanduspoliitika kohta (2) („euroala soovitus“).

                  (2)

                  Kuna Malta rahaühik on euro ning majandus- ja rahaliidu riigid on üksteisega tihedalt seotud, peaks Malta tagama euroala majanduspoliitikat käsitleva soovituse täieliku ja õigeaegse täitmise, nagu on allpool esitatud soovitustes, eelkõige soovituses 1. 2018. aasta aruanne Malta kohta avaldati 7. märtsil 2018. Selles hinnati Malta edusamme nõukogu poolt 11. juulil 2017 vastu võetud riigipõhiste soovituste (3) täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid ja Malta edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel.

                  (3)

                  Malta esitas 13. aprillil 2018 oma 2018. aasta riikliku reformikava ja 2018. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

                  (4)

                  Asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi on võetud arvesse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 2014.–2020. aasta programmide koostamisel. Nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 (4) artikliga 23, võib komisjon juhul, kui on vaja toetada asjaomaste nõukogu soovituste rakendamist, nõuda, et liikmesriik vaataks läbi oma partnerluslepingu ja asjaomased programmid ning teeks nende muutmise ettepanekud. Suunistes, kuidas rakendada meetmeid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhususe sidumiseks usaldusväärse majandusjuhtimisega, esitas komisjon täiendavad üksikasjad selle kohta, kuidas ta kõnealust sätet kavatseb kasutada.

                  (5)

                  Malta suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa. Valitsus kavatseb oma 2018. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt hoida nominaalse eelarvepositsiooni 2018.–2021. aastal ülejäägis. Keskpika perioodi eelarve-eesmärki, milleks on tasakaalus eelarvepositsioon SKP suhtes, täidetakse kogu programmiperioodi kestel endiselt varuga. Stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse jääma alla aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse 60 % SKPst, langedes järk-järgult 2017. aasta 50,8 %-lt SKPst 2021. aastal umbes 36 %-le. Nende eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on ajavahemikul 2018–2019 usutav ja ajavahemikul 2020–2021 optimistlik. Komisjoni 2018. aasta kevadprognoosi põhjal peaks struktuurne eelarvepositsioon olema 2018. aastal ülejäägis 0,6 % SKPst ja 2019. aastal 1,1 % SKPst ning seega ületama keskpika perioodi eelarve-eesmärki. Üldiselt on nõukogu seisukohal, et Malta täidab 2018. ja 2019. aastal prognoosi kohaselt stabiilsuse ja kasvu pakti nõuded. Samal ajal tuleks lühikeses ja keskpikas perspektiivis hoolikalt jälgida kulude kasvu, võttes ennekõike arvesse võimalikke tulevasi ohte tulude stabiilsusele.

                  (6)

                  Nagu märgiti 2018. aasta euroala käsitlevas soovituses, on ettevõtjatevaheliste konkurentsimoonutuste tõkestamiseks, maksumaksjate õiglaseks kohtlemiseks ja riigi rahanduse kaitsmiseks oluline võidelda agressiivse maksuplaneerimise strateegiate vastu. Maksumaksjate agressiivse maksuplaneerimise strateegiate liikmesriikidevahelise ülekanduva mõju tõttu tuleb liidu õigusaktide täiendamiseks kooskõlastada liikmesriikide poliitikameetmeid. Kuna Maltal asuvate ettevõtete poolt välismaale (st liidu residentidelt kolmandate riikide residentidele) makstavatelt dividendidelt, intressidelt ja litsentsitasudelt makse kinni ei peeta, võib see viia olukorrani, et sellised maksed jäävad üldse maksustamata, kui neid ei maksustata ka vastuvõtvas riigis. Malta uus tingliku intressi mahaarvamise süsteem aitab küll vähendada võlakohustuste omakapitalile eelistamist, kuid ebapiisavad kuritarvitusevastased eeskirjad koostoimes suhteliselt kõrge määra ja aktsiapõhise korraga võivad luua võimalused maksudest kõrvalehoidumiseks. Ettevõtted võivad maksustamise vältimise eesmärgil kasutada teatavaid Malta ja teiste liikmesriikide vaheliste kahepoolsete maksulepete sätteid kombineerituna Malta maksusüsteemiga, mille kohaselt Malta residendist äriühing, mille asukoht ei ole Malta, kuulub maksustamisele nende tulude alusel, mis on tekkinud kohapeal või Maltale üle kantud (source and remittance basis). Komisjon võtab arvesse Malta pühendumust võitlusele maksumaksjate agressiivne maksuplaneerimise vastu. Hiljutistele arvamuste vahetusele tuginedes jätkab komisjon konstruktiivset dialoogi võitluseks maksumaksjate agressiivse maksuplaneerimise strateegiate vastu.

                  (7)

                  Maltal on jätkuvalt probleemiks riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus. See on täielikult tingitud elanikkonna vananemisega seotud kulude, näiteks tervishoiu- ja pikaajalise hoolduse kulude ning pensionikulude mõjust eelarvele. Pensionisüsteemi ees seisab kahetine probleem: tagada ühelt poolt jätkusuutlikkus ja teiselt poolt piisav pensionisissetulek. Pensionikulude pikaajalise jätkusuutlikkuse väljavaated on paranenud, peamiselt tänu sellele, et Malta pikaajalist kasvupotentsiaali on hinnatud positiivsemaks. Siiski mõjutasid 2016. aasta eelarvega kehtestatud meetmed pensionisüsteemi pikaajalist jätkusuutlikkust ainult piiratud määral ja seega on see endiselt tõsine probleem. Hoolimata võetud meetmetest pensionite piisavuse parandamiseks on sooline pensionilõhe endiselt suur. Tervishoiusüsteemi toimivus on paranenud ja ooteajad lühenenud. Ent endiselt on probleeme haiglate vahendite ja ravitegevuse ümbersuunamisega esmatasandi tervishoidu. Esmatasandi tervishoiuteenuste osutamise institutsioonilise raamistiku tõttu on surve all nii haiglad kui ka erakorraline meditsiiniabi. Haiglaravi ja esmatasandi arstiabi ei ole hästi kooskõlastatud ning esmaabi kasutatakse endiselt ebatõhusalt. Endiselt on problemaatiline innovatiivsete ravimite kättesaadavus, seda ka eelarve seisukohast. Pikaajalise hoolduse valdkonnas käivitati algatusi suureneva nõudluse rahuldamiseks, nagu stiimulid kogukonnapõhisele ja koduhooldusele.

                  (8)

                  Teatavat edu on saavutatud piiriülese koostöö parandamisel. Ent tundub, et Malta finantsteenuste ametil ei ole endiselt piisavalt töötajaid ja jätkuvalt on probleeme tema suutlikkusega teostada järelevalvet ulatusliku piiriülese finantssüsteemi üle, eriti segmendis, mis ei tegele pangandusega. Ehkki teenustesektor, eriti internetipõhiste hasartmängude sektor on andnud märkimisväärse panuse riigi jõulisesse majanduskasvu, võib see seada ohtu finantssüsteemi tervikluse ja nõuda tugevat rahapesuvastast raamistikku. Malta võttis hiljuti üle neljanda rahapesuvastase direktiivi, mille rakendamise tulemuslikkust ei ole veel hinnatud. Pärast direktiivi ülevõtmist siseriiklikku õigusesse esitasid Malta ametiasutused lisaks sellele hiljuti integreeritud strateegia võitluseks rahapesu ja terrorismi rahastamise vastu. Muude meetmete hulgas on loodud riiklik rahapesu ja terrorismi rahastamise vastase võitluse koordineerimiskomitee, kuhu kuuluvad valitsuse ja muude asjaomaste riiklike ametiasutuste esindajad. Ent endiselt püsivad probleemid hiljuti vastu võetud õigusraamistiku nõuetekohasel rakendamisel ja tulemuslikul jõustamisel.

                  (9)

                  Jõulise majanduskasvu ning naiste tööhõivet ja töötajate oskuste täiendamist soodustavate reformide varal on Malta tööturu väljavaated veelgi paranenud. Ent endiselt on problemaatiline suur sooline erinevus tööhõives ning vanemate kui 30aastaste naiste ja puuetega inimeste madal tööturul osalemise määr. Isapuhkus ja vanemapuhkus on endiselt suhteliselt kesisel tasemel, ent see on oluline sooliselt tasakaalus hoolduskohustuste ja töötavate naiste suurema toetamise seisukohast. Tööjõupuudus suureneb ja oskuste nõudlusele mittevastavus püsib. Märkimisväärsel osal Malta tööjõust on endiselt madal kvalifikatsioon ning samal ajal suureneb tööjõu ja oskuste nappusega toimetulekul sõltuvus välistööjõust. Eelduste kohaselt jätkuvad tööturu, oskuste ja sotsiaalse kaasatuse vallas praegu rakendatavad poliitilised algatused, ent need peavad tuginema tulemuspõhisele kontrollile ja hindamisele.

                  (10)

                  Madala haridustasemega noorte osakaal (2017. aastal 18,6 %) on endiselt liidu kõrgeim ja näitaja ei ole võrreldes eelmise aastaga paranenud. Samuti on Maltal suurim madala haridustasemega puuetega isikute määr, kelle osakaal (50 %) on kaks korda kõrgem kui liidu keskmine. Lisaks sellele mõjutab õpiväljundeid tugevalt sotsiaal-majanduslik taust, kooli liik ja puudestaatus. Loodusteadustes on vahe kõige nõrgemate ja kõige paremate tulemustega koolide vahel üks suuremaid liidus ning võrdub 1,5-kordse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni keskmisega. Matemaatikas, loodusteadustes ja lugemises on madala õppeedukusega õpilaste osakaal liidus neljandal kohal. Vaja on terviklikku lähenemisviisi, millega parandada hariduse kvaliteeti ning vähendada sotsiaalsete rühmade ja erinevat liiki koolide õpitulemuste ebavõrdsust.

                  (11)

                  Jõuline majanduskasv on suurendanud survet taristule ja loodusvaradele. Eriti tõsised probleemid taristu ja pikaajalise jätkusuutlikkusega on maanteetranspordisektoris. Investeeringuid tõkestavad ebapiisav transporditaristu ja üha sagenevad liiklusummikud. Sõidukite arvu suurenemine ja tihenev liiklus tingib kasvuhoonegaaside heite suurenemise ja mõjutab negatiivselt õhu kvaliteeti. Samuti võib see mõjutada negatiivselt turismi, mis on üks Malta majanduse olulisi alustalasid. Seega käib vajadus tegeleda taristu puudujääkidega käsikäes vajadusega keskkonnahoidlike transpordilahenduste järele. 2016. aastal võttis valitsus vastu riikliku transpordistrateegia kuni aastani 2050 ja transpordi rakendusliku üldkava kuni aastani 2025. Samuti teatas ta 700 miljoni euro suuruse eelarvega projektist teedevõrgu nüüdisajastamiseks. Eelduste kohaselt vähendavad need meetmed üheskoos liiklusummikute majanduskulusid vähem kui 20 %. Üha aktiivsemaks muutuv majandustegevus võib suurendada taristu olemasolevate kitsaskohtade probleemsust ja panna keskkonnaressursid veelgi suurema surve alla. Lisaks sellele ei seata kavas selget eesmärki seoses transpordi põhjustatud kasvuhoonegaaside heite vähendamisega ja selles ei pakuta välja teatatud meetmete tulemuslikku järelevalvesüsteemi (kui mitte arvestada viieaastast läbivaatamistsüklit). Seega on oluline seada eesmärgid ja rakendada meetmed seoses liiklusummikute ja transpordi põhjustatud kasvuhoonegaaside heite olulise vähendamisega 2025. aastaks, nähes ette edusammude korrapärase jälgimise.

                  (12)

                  Riigi suurusest ja saarelisusest tulenevad probleemid muudavad vajaduse minna üle ulatuslikumale ringmajandusele eriti keerukaks. Nutikad investeeringud võivad aidata vähendada saare habrastele loodusressurssidele langevat survet. Näiteks kui jätta unarusse raskused ehitus- ja lammutusjäätmete kõrvaldamisel, võib see vähendada keskkonna kvaliteeti ja riigi atraktiivsust turismisihtkohana. Ehkki Malta ökoinnovatsiooni-alased tulemused on püsinud kõige madalamate seas (ökoinnovatsiooni indeksi kohaselt oli see liidus langenud 2013. aasta 18. kohalt 2016. aastaks 26. kohale), on tal potentsiaal kaasata investeeringuid uuenduslike lahenduste loomiseks või kasutuselevõtuks ehitustööstuse ressursi- ja energiatõhususe suurendamiseks, samuti jäätme- ja reoveekäitluse parandamiseks. Ennekõike tuleb parandada jäätmekäitlust ning sellega paralleelselt investeerida ehitus- ja lammutusjäätmete ringlussevõtu kohtadesse, samuti rakendada kontrollmeetmeid, et vältida ehitus- ja lammutusjäätmete ebaseaduslikku mahapanekut või merre uputamist.

                  (13)

                  Kohtusüsteemil on endiselt probleeme tõhususega ning selleks et tagada hea ettevõtluskeskkond, on vaja rangemat õigus- ja institutsioonilist raamistikku korruptsioonivastaseks võitluseks. Korruptsioonivastase raamistiku puudused võivad mõjutada negatiivselt ettevõtluskeskkonda ja investeeringuid. Malta poolt korruptsioonivastases võitluses tehtavate jõupingutuste tulemuslikkust tuleb suurendada, eriti seoses korruptsioonijuhtumite uurimise ja nende eest süüdistuste esitamisega. Selleks et säilitada Malta maine ja atraktiivsus rahvusvaheliste investeeringute sihtriigina, on ülioluline parandada juhtimisraamistikku.

                  (14)

                  Komisjon on Euroopa poolaasta (2018) raames Malta majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2018. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2018. aasta stabiilsusprogrammi, 2018. aasta riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Maltale esitatud soovituste järelmeetmeid. Komisjon ei ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Malta eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka seda, mil määral need vastavad liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist.

                  (15)

                  Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2018. aasta stabiilsusprogrammiga tutvunud ja on arvamusel, (5) et Malta täidab eelduste kohaselt stabiilsuse ja kasvu pakti nõuded,

            SOOVITAB Maltal võtta 2018. ja 2019. aastal järgmisi meetmeid:

                  1.

                  Tugevdada üldist juhtimisraamistikku, tõhustades riiklikku järelevalvet Maltal litsentsitud rahvusvahelise orientatsiooniga finantsettevõtjate üle, tagades rahapesuvastase raamistiku tulemusliku rakendamise ja andes täiendavat hoogu korruptsioonivastasele võitlusele.

                  2.

                  Tagada tervishoiu- ja pensionisüsteemi jätkusuutlikkus, sealhulgas tõstes seaduslikku pensioniiga ja piirates ennetähtaegselt pensionile jäämist.

         Brüssel, 13. juuli 2018

               Nõukogu nimel

               eesistuja

            H. LÖGER

         (1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

         (2)  ELT C 179, 25.5.2018, lk 1.

         (3)  ELT C 261, 9.8.2017, lk 1.

         (4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).

         (5)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.


               19.9.2018

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               C 334/178

      P8_TA(2017)0304
      Soovitused nõukogule Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee 72. istungjärguks
      Euroopa Parlamendi 5. juuli 2017. aasta soovitus nõukogule Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee 72. istungjärgu kohta (2017/2041(INI))
      (2018/C 334/20)

         Euroopa Parlament,

                  —

                  võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja,

                  —

                  võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni ja ÜRO inimõiguste konventsioone ning nende fakultatiivprotokolle,

                  —

                  võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikleid 21, 34 ja 36,

                  —

                  võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 71. istungjärku,

                  —

                  võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 1325 (2000), 1820 (2009), 1888 (2009), 1889 (2010), 1960 (2011), 2106 (2013), 2122 (2013) ja 2242 (2015) naiste, rahu ja julgeoleku kohta,

                  —

                  võttes arvesse oma 16. märtsi 2017. aasta resolutsiooni ELi prioriteetide kohta ÜRO Inimõiguste Nõukogu 2017. aasta istungjärkudeks (1),

                  —

                  võttes arvesse ELi aastaaruannet inimõiguste ja demokraatia kohta maailmas 2015. aastal ja Euroopa Liidu poliitika kohta selles valdkonnas,

                  —

                  võttes arvesse oma 28. aprilli 2016. aasta resolutsiooni haiglate ja koolide ründamise kui rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumise kohta (2),

                  —

                  võttes arvesse oma 7. juuli 2016. aasta soovitust nõukogule Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee 71. istungjärgu kohta (3),

                  —

                  võttes arvesse nõukogu 18. juuli 2016. aasta järeldusi ELi prioriteetide kohta ÜRO Peaassamblee 71. istungjärgul,

                  —

                  võttes arvesse laste õiguste edendamist ja kaitset käsitlevaid ELi muudetud suuniseid,

                  —

                  võttes arvesse ÜRO Peaassamblee resolutsiooni Euroopa Liidu osalemise kohta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni töös, millega antakse ELile õigus ÜRO Peaassambleel sekkuda, et esitada suulisi ettepanekuid ja muudatusettepanekuid, mis pannakse liikmesriigi taotlusel hääletusele, ning kasutada vastulause esitamise õigust,

                  —

                  võttes arvesse 19. septembril 2016. aastal vastu võetud pagulasi ja rändajaid käsitlevat New Yorgi deklaratsiooni,

                  —

                  võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 21. detsembri 2016. aasta resolutsiooni A/71/L.48, millega luuakse rahvusvaheline, erapooletu ja sõltumatu mehhanism, mis aitab uurida rahvusvahelise õiguse alusel kõige raskemaid Süüria Araabia Vabariigis alates 2011. aasta märtsist toime pandud kuritegusid ja anda kohtu alla nende eest vastutavaid isikuid,

                  —

                  võttes arvesse oma 4. veebruari 2016. aasta resolutsiooni usuvähemuste süstemaatilise massilise tapmise kohta nn ISISe/Daeshi poolt (4),

                  —

                  võttes arvesse oma 27. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni olukorra kohta Põhja-Iraagis ja Mosulis (5),

                  —

                  võttes arvesse kodukorra artiklit 113,

                  —

                  võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A8-0216/2017),

                  A.

                  arvestades, et ELi pühendumus tõhusale mitmepoolsusele ja heale ülemaailmsele juhtimisele, milles on keskne roll ÜRO-l, on ELi välispoliitika lahutamatu osa ja selle aluseks on veendumus, et üleilmsete kriiside, probleemide ja ohtudega tegelemiseks sobib enim mitmepoolne süsteem, mis põhineb universaalsetel normidel ja väärtustel;

                  B.

                  arvestades, et mitmed natsionalistlikud ja protektsionistlikud liikumised kõikjal maailmas seavad kahtluse alla koostööl, dialoogil, vabal ja õiglasel kaubandusel ning inimõigustel põhineva rahvusvahelise korra;

                  C.

                  arvestades, et EL peaks aktiivselt osalema sellise ÜRO väljaehitamisel, mis suudaks tõhusalt kaasa aidata ülemaailmsete lahenduste leidmisele ning rahu, julgeoleku, inimõiguste, arengu, demokraatia ja õigusriigi põhimõtetel rajaneva rahvusvahelise korra saavutamisele; arvestades, et ELi liikmesriigid peavad tegema kõik selleks, et veelgi koordineerida oma tegevusi ÜRO süsteemi organites ja üksustes, lähtudes ELi lepingu artikli 34 lõikes 1 sätestatud mandaadist;

                  D.

                  arvestades, et EL ja selle liikmesriigid on kokku jätkuvalt ÜRO süsteemi suurimaks rahastajaks, tagades peaaegu 50 % kõigist ÜRO-le suunatud maksetest, kusjuures ELi liikmesriigid annavad umbes 40 % ÜRO korralisest eelarvest; arvestades, et ELi maksed ÜRO-le peaksid olema nähtavamad;

                  E.

                  arvestades, et EL teeb jõupingutusi keskkonnasäästlikkuse heaks, eelkõige võitluses kliimamuutustega, edendades sel eesmärgil rahvusvahelisi meetmeid keskkonna kvaliteedi säilitamiseks ja parandamiseks ning loodusvarade säästvaks majandamiseks;

                  F.

                  arvestades, et EL on üks kõige kindlameelsem inimõiguste, põhivabaduste, kultuuriväärtuste ja mitmekesisuse, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete kaitsja ning edendaja;

                  G.

                  arvestades, et ELi julgeolekukeskkond muutub üha ebastabiilsemaks ja kõikuvamaks, tingituna paljudest pikaajalistest või esilekerkivatest probleemidest, sealhulgas vägivaldsetest konfliktidest, terrorismist, organiseeritud kuritegevusest, propagandast ja kübersõdadest, enneolematutest pagulaste voogudest ja rändesurvest ning kliimamuutuste mõjust, mida on võimatu lahendada riikide tasandil ja mis nõuavad piirkondlikke ja ülemaailmseid vastuseid ning aktiivset ja konstruktiivset koostööd;

                  H.

                  arvestades, et EL ja ÜRO peaksid täitma olulist osa kestliku arengu tegevuskava 2030 rakendamisel, eesmärgiga vähendada vaesust ja luua kollektiivset heaolu, võidelda ebavõrdsusega, luua turvalisem ja õiglasem maailm ning võidelda kliimamuutustega ja kaitsta looduskeskkonda; arvestades, et ÜRO Peaassamblee on otsustanud suurendada organisatsiooni jõupingutusi uue arengukava rakendamiseks;

                  1.

                  edastab nõukogule järgmised soovitused:

            Rahu ja julgeolek

                  a)

                  nõuda jätkuvalt Ida-Euroopa ja Lõuna-Kaukaasia riikide, nimelt Gruusia, Moldova ja Ukraina suveräänsuse, rahvusvaheliselt tunnustatud piiride ja territoriaalse terviklikkuse täielikku austamist, pidades silmas rahvusvahelise õiguse rikkumisi nendel aladel; toetada ja elavdada diplomaatilisi jõupingutusi, et leida kõigile kestvatele ja pikaajalistele konfliktidele, ning samuti konfliktile Mägi-Karabahhi piirkonnas ja inimõiguste, territoriaalse terviklikkuse, jõukasutamisest hoidumise ning inimeste võrdsete õiguste ja enesemääramise õiguse austamisele kohapeal, rahumeelne ja püsiv lahendus; nõuda tungivalt, et rahvusvaheline üldsus rakendaks täielikult Krimmi ebaseadusliku annekteerimise mittetunnustamise poliitikat; survestada aktiivselt Venemaad kui ÜRO Julgeolekunõukogu alalist liiget, et lahendada Ukraina konflikt vastavalt Minski kokkulepetele, ja lõpetada Gruusia Abhaasia ja Lõuna-Osseetia piirkondade okupatsioon; leida geopoliitiline tasakaal, mis lükkaks tagasi kõik ainumõjusfääride püüdlused;

                  b)

                  jätkata täielikku toetust ÜRO püüdlustele aidata leida Küprose jagatuse lõpetamiseks terviklik lahendus, ja rõhutab, et Küprose probleemi lahendamine avaldab positiivset mõju kogu piirkonnale ning nii Küprose kreeklastele kui ka Küprose türklastele; nõuab tungivalt, et nõukogu kasutaks kõiki oma käsutuses olevaid vahendeid, et igakülgselt kaasa aidata taasühinemise edukale lõpuleviimisele ja toetada ÜRO rolli;

                  c)

                  toetada ÜRO juhtimisel tehtavaid jõupingutusi, et leida lahendus endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi nimeküsimusele Skopje ja Ateena vahelise lepinguga;

                  d)

                  nõuda kõigilt ÜRO liikmesriikidelt tungivalt, et nad teeksid kättesaadavaks kõik vajalikud rahalised ja inimressursid, et aidata kohalikku elanikkonda relvastatud konfliktides ja põgenikke, ning nõuda kõigilt ÜRO liikmesriikidelt tungivalt, et nad täidaksid rahalised kohustused ÜRO ees;

                  e)

                  järgida tuumalepet Iraani ja ÜRO Julgeolekunõukogu liikmete ja Saksamaa vahel kui rahvusvahelise ja eelkõige ELi diplomaatia olulist edusammu ning avaldada jätkuvalt survet Ameerika Ühendriikidele praktilise rakendamise saavutamiseks;

                  f)

                  kasutada kõiki tema käsutuses olevaid vahendeid, et parandada riigi ja valitsusväliste osalejate tegevuse kooskõla rahvusvahelise humanitaarõigusega; toetada Rahvusvahelise Punase Risti Komitee juhitud jõupingutusi rahvusvahelise humanitaarõiguse järgimist tugevdava tõhusa mehhanismi loomiseks;

                  g)

                  nõuda suuremaid mitmepoolseid kohustusi, et leida püsivad ja jätkusuutlikud poliitilised ja rahumeelsed lahendused praegustele konfliktidele Lähis-Idas ja Põhja-Aafrikas, eelkõige Süürias, Iraagis, Jeemenis ja Liibüas; elavdada diplomaatilisi jõupingutusi külmutatud konfliktide lahendamiseks kogu maailmas; jätkuvalt toetada ÜRO erisaadikute tegevust, meetmeid ja algatusi, mille eesmärk on need konfliktid lahendada; nõuda, et rahvusvaheline üldsus jätkaks humanitaar-, finants- ja poliitilise abi andmist humanitaarolukorra parandamise ning vägivalla viivitamatu lõpetamise eesmärgil; ennetada rahvusvahelise humanitaarõiguse ja rahvusvahelise inimõigustealase õiguse rikkumisi, sealhulgas tsiviilinfrastruktuuri ja tsiviilelanikkonna otsest sihtmärgiks võtmist, ja mõista kindlalt hukka sellised rikkumised Süürias; nõuda tungivalt, et kõik ÜRO liikmesriigid teeksid kättesaadavaks kõik vajalikud rahalised ja inimressursid, et aidata elanikkonda konfliktipiirkondades; toetada ÜRO tehtud jõupingutusi Süüria ja Iraagi konflikti jätkusuutlikuks lahendamiseks ning toetada jätkuvalt ELi rolli humanitaarvaldkonnas ja ELi piirkondlikku algatust; nõuda tungivalt, et rahvusvaheline üldsus teeks kõik endast sõltuva, et mõista kindlalt hukka isikud, kes vastutavad Süüria konflikti ajal toimepandud sõjakuritegude, inimsusevastaste kuritegude ja genotsiidi eest, kas nende riiklikus kohtusüsteemis, rahvusvahelistes kohtutes või ajutistes erikohtutes; toetada ÜRO rahuplaani algatust Jeemenis ja tegeleda kiiremas korras praeguse humanitaarkriisiga; kutsuda kõiki pooli üles austama kõigi Jeemeni kodanike inimõigusi ja vabadusi ning rõhutada kõigi riigis rahuvalve- ja humanitaarmissioonidel töötavate isikute julgeoleku parandamise tähtsust; ergutada Iraani ja Saudi Araabia lähenemist, mis on oluline, et maandada piirkondlikke pingeid ja aidata kaasa konfliktide lahendamisele Jeemenis ja mujal; ergutada sellise tegevuse edendamist, et tegeleda terrorismi ja ekstremismi algpõhjustega, mis kujutavad endast ohtu rahvusvahelisele julgeolekule ja piirkonna stabiilsusele; nõuda suuremat toetust ÜRO toetatavale valitsusele Liibüas ja täita keskset osa Liibüa stabiliseerimisel ning selle ühtsuse ja territoriaalse terviklikkuse säilitamisel Liibüa poliitilise kokkuleppe raames; kinnitada veel kord, et kiiresti on vaja ühendada kõik relvajõud seaduslike tsiviilvõimude kontrolli alla, nagu on sätestatud Liibüa poliitilises kokkuleppes; uuendada oma toetust jõupingutustele, mida teevad nende pikaajaliste konfliktide lahendamiseks ÜRO Lähis-Ida rahuprotsessi erisaadik ja ÜRO peasekretäri eriesindaja Lääne-Saharas; nõuda Lähis-Ida käsitlevate ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide rakendamist;

                  h)

                  toetada Süüria-siseseid läbirääkimisi, mis lähtuvad ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonist 2254 (2015); rõhutada, et poolte eesmärk peaks olema raamkokkulepe, mis sisaldab poliitilist paketti, nii et on võimalik rakendada läbiräägitud poliitilist üleminekuprotsessi kooskõlas resolutsioonis 2254 (2015) ettenähtud selge järjestuse ja tähtaegadega; rõhutada, et selle eesmärgi saavutamiseks on esitatud selge tegevuskava, mis sisaldab nelja teemavaldkonda; väljendada muret, et pidev võitlus Süürias õõnestab 30. detsembril 2016 jõustunud relvarahu ning et sellel olulised negatiivsed tagajärjed Süüria tsiviilisikutele, humanitaarabi juurdepääsule ja poliitilise protsessi tempole; toetada ÜRO peasekretäri Süüria erisaadiku üleskutset, et Süürias relvarahu tagavad riigid teeksid kiireid jõupingutusi relvarahu hoidmiseks;

                  i)

                  tegutseda Euroopa Kohtu Lääne-Saharat käsitleva otsuse;

                  j)

                  tagada, et ÜRO Peaassamblee kindlustab koostöös ELi ja USAga kõik vahendid, tagamaks, et kahe riigi kooseksisteerimisel põhinev lahendus, mille aluseks oleksid 1967. aasta piirid ja mõlema riigi pealinnaks saaks Jeruusalemm ning mille puhul turvaliste ja tunnustatud piiridega Iisraeli riik ning tema naabrina sõltumatu, demokraatlik, ühtne ja elujõuline Palestiina riik eksisteerivad kõrvuti rahus ja julgeolekus, oleks jätkusuutlik ja tulemuslik;

                  k)

                  nõuda Iraagi institutsioonide suuremat toetamist ja võimestamist ning kaasavama ühiskonna saavutamise ja kõigi ümberasustatud etniliste ja usuvähemuste taasintegreerimise nimel tehtava töö vajalikkuse tunnistamist, sealhulgas Põhja-Iraagis ja pärast sõjalise operatsiooni lõppemist Mosulis ja selle ümbruses, kus tuleb leida rahumeelne ja kaasav konfliktijärgne lahendus; kinnitada veel kord, et tsiviilisikute pidev kaitse ja rahvusvahelise humanitaarõiguse järgimine on väga olulised sõjaliste strateegiate elluviimisel Iraagis;

                  l)

                  jätkata peamiste julgeolekuohtudega tegelemist Saheli, Sahara ja Tšaadi järve, Ida-Aafrika järvede piirkonnas ning Aafrika Sarve piirkonnas, et juurida välja ISILi/Daeshi ja Al Qaedaga seotud rühmituste ning Boko Harami või mis tahes muu seotud terrorirühmituse põhjustatud terrorioht;

                  m)

                  teha rahvusvahelise üldsusega tervikuna koostööd, et lahendada Aafrikat, eelkõige Somaaliat, Lõuna-Sudaani, Sudaani, Kesk-Aafrika Vabariiki, Malit, Nigeeriat, Burundit ja Ida-Aafrika järvede piirkonda ohustavad humanitaar- ja julgeolekukriisid; kannustada ÜRO liikmesriike tugevdama toetust Aafrika Liidu rolli ja suutlikkuse suurendamiseks rahuvahendamise ja kriiside ohjamise valdkonnas, püüdes samal ajal saavutada täiendavust ÜRO rahukindlustamise toetusosakonnaga; veenduda, et ÜRO stabiliseerimismissiooni Kongo Demokraatlikus Vabariigis (MONUSCO) kohandatakse kiiresti selle uue mandaadi kohaselt, ja eelkõige, et 31. detsembri 2016. aasta kokkulepe viiakse ellu;

                  n)

                  kutsuda rahvusvahelist üldsust üles ühinema jõupingutustega ohjata Kongo Demokraatliku Vabariigi praegust poliitilist kriisi ja hoida ära riigi kokkuvarisemine;

                  o)

                  toonitada suurema konfliktide ennetamisse investeerimise olulisust, võttes arvesse selliseid tegureid nagu poliitiline või usuline radikaliseerumine, valimistega seotud vägivald, elanikkonna ümberasumine või kliimamuutused;

                  p)

                  juhtida ÜRO ja eelkõige ÜRO Julgeolekunõukogu liikmete tähelepanu teatavate Lääne-Balkani riikide vaheliste pingete suurenemisele; nõuda tungivalt, et nende juhid ilmutaksid oma piirkondlikus poliitikas vaoshoitust ning et EL ja ÜRO osaleksid jätkuvalt täie pühendumusega kahepoolsetele erimeelsustele püsivate lahenduste leidmises, muu hulgas tegutsedes vajaduse korral vahendajatena; mõista hukka Venemaa tegevus Lääne-Balkanil, mis ähvardab destabiliseerida habrast reformiprotsessi piirkonna riikides ja kahjustada nende ELi ja NATOga seotud püüdlusi;

                  q)

                  ergutada ÜROd suurendama jõupingutusi, et tuua rahu Afganistani ja tugevdada habrast julgeolekuolukorda riigis;

                  r)

                  mõista kindlalt hukka Põhja-Korea juhtkonna tegevus, mis ohustab rahu ja julgeolekut Korea poolsaarel ja kaugemal; julgustada Hiinat kui ÜRO Julgeolekunõukogu alalist liiget avaldama jätkuvalt survet Põhja-Korea režiimile, et see vähendaks oma agressiivset tegevust, mis ohustab piirkondlikku ja rahvusvahelist julgeolekut; töötada välja lähenemisviis ja reageerida jõuliselt, tagades ka ulatusliku ja piisavalt kindla rahvusvahelise konsensuse, et takistada Põhja-Korea režiimi arendamast vaenulikku tuumavõimekust ning panemast toime eksterritoriaalseid tapmisi, rünnakuid ja röövimisi;

                  s)

                  nõuda tungivalt, et ÜRO Peaassamblee ja ÜRO Julgeolekunõukogu arutaksid Lõuna-Hiina mere piirkonna pingeid, kavatsusega tuua kokku kõik asjaomased pooled tegevusjuhendit käsitlevate läbirääkimiste lõpuleviimiseks;

                  t)

                  kiita heaks ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2307 (2016) vastuvõtmise ja tunnustada Colombia valitsuse ja rahva jõupingutusi rahu saavutamiseks;

                  u)

                  suurendada oluliselt liikmesriikide toetust ÜRO rahuvalveoperatsioonidele ja rahu kindlustamise operatsioonidele, mis hõlmavad inimõiguste komponenti ja selgeid väljumisstrateegiaid, eriti personali ja varustuse näol, ning tugevdada sellega seoses ELi vahendajarolli; tagada toetuse ja panuse parem nähtavus; jätkata selliste menetluste väljatöötamist, mis võimaldaksid ELi ühist julgeoleku- ja kaitsepoliitikat kasutada ÜRO operatsioonide toetuseks, pöörates samal ajal piisavat tähelepanu keerulise kriisiohjamissüsteemi erinevatele mõõtmetele, näiteks inimõigustele, kestlikule arengule ja massilise rände algpõhjustele; toetada seda, et ÜRO Julgeolekunõukogu reformib oma vetoõiguse kasutamist tõendite ilmnemisel sõjakuritegude ja inimsusvastaste kuritegude kohta;

                  v)

                  toetada ÜRO Julgeolekunõukogu tema jõupingutustes suurendada ÜRO kaasatust rahuläbirääkimistes;

                  w)

                  toetada naisi, rahu ja julgeolekut käsitlevate ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide täielikku rakendamist; nõuda naiste võrdset ja aktiivset osalemist aktiivsete toimijatena; edendada naiste aktiivset kaasamist konfliktide ennetamisse ja lahenduste leidmisse ning vägivaldse äärmusluse vastasesse võitlusse; tuletada meelde, et seksuaalset vägivalda, nagu vägistamist, kasutatakse sõjalise taktikana ja see kujutab endast sõjakuritegu; tagada sõjategevusega kaasnenud vägistamisjuhtumite puhul turvalise arstiabi andmine; nõuda naiste ja tütarlaste kaitse tugevdamist konfliktiolukordades eriti seoses seksuaalse vägivallaga, toetada ja tugevdada ÜRO kaudu rahvusvahelisi jõupingutusi, et teha lõpp laste kasutamisele relvastatud konfliktides ning tagada sooline analüüs ning sooliste ja inimõiguste süvalaiendamine kõigis ÜRO meetmetes; nõuda, et töötataks välja näitajad naiste osalemise edusammude mõõtmiseks rahu ja julgeoleku tagamisel;

                  x)

                  tegeleda kiirelt ÜRO 15. mai 2015. aasta hindamisaruande (õiguste tagamise ja abi andmisega seotud jõupingutuste kohta seoses rahuvalveoperatsioonidel ÜRO ja seotud personali poolt toime pandud seksuaalse ärakasutamise ja kuritarvitamisega) kõigi aspektidega, ning luua toimivad ja läbipaistvad järelevalve- ja aruandlusmehhanismid seoses väidetavate kuritarvitustega; uurida, võtta vastutusele ja karistada ilma viivituseta sõjaväelasi ja tsiviilpersonali, kes panid toime seksuaalvägivalla aktid;

                  y)

                  jätkuvalt tugevdada kaitsmise kohustuse rolli kui olulist põhimõtet ÜRO liikmesriikide töös konfliktide lahendamise, inimõiguste ja arengu alal; jätkuvalt toetada jõupingutusi kaitsmise kohustuse toimivaks muutmiseks ja toetada ÜROd ülimalt tähtsa ülesande täitmises, nimelt riikide abistamises kaitsmise kohustuse rakendamisel, et kaitsta inimõigusi, õigusriigi põhimõtet ja rahvusvahelist humanitaarõigust; edendada inimeste turvalisuse käsituse laia definitsiooni ja kaitsmise kohustuse põhimõtet;

                  z)

                  ergutada kõiki ÜRO liikmesriike allkirjastama ja ratifitseerima jalaväemiinide kasutamise, ladustamise, tootmise ja üleandmise keelustamise ning nende hävitamise konventsiooni;

                  aa)

                  osaleda avalikus ja põhjalikus arutelus kõikide ÜRO Peaassamblee liikmetega selle üle, kui oluline on järgida kogu maailmas presidendivolituste puhul põhiseadusega kehtestatud piire;

            Terrorismivastane võitlus

                  ab)

                  kinnitada veel kord, et mõistab kategooriliselt hukka terrorismi ja toetab täielikult meetmeid, mille eesmärk on terroriorganisatsioonide, eelkõige ISILi/Daeshi tagasilöömine ja hävitamine, sest need kujutavad endast selget ohtu piirkondlikule ja rahvusvahelisele julgeolekule; toonitada, et kõik terrorismivastase võitluse meetmed peaksid olema täielikult kooskõlas rahvusvahelise humanitaar- ja inimõigustealase õigusega;

                  ac)

                  toetada ÜROd terrorismivastase võitluse muutmisel oma terrorismiennetuse kava peamiseks elemendiks kooskõlas ELi osalemisega terrorismi ja vägivaldse äärmusluse vastase võitluse raames võetavates ennetusmeetmetes; tugevdada ELi ja ÜRO ühiseid jõupingutusi äärmusliku vägivalla ja terrorismi algpõhjustega võitlemisel, hübriidohtudega võitlemisel ning uurimistegevuse edendamisel ja suutlikkuse suurendamisel küberkaitse valdkonnas; edendada haridust kui vahendit vägivaldse äärmusluse ennetamiseks ja tugineda kohalike partnerite loodud olemasolevatele algatustele radikaliseerumise ja terroristide värbamise vastu võitlemise lähenemisviiside väljatöötamiseks, rakendamiseks ja arendamiseks, edendades samal ajal rahvusvahelist tegevust vägivalla eest vastutavate isikute kohtu ette toomisel; toetada ELi suuremat osalust ÜRO suutlikkuse suurendamise algatustes seoses võitlusega välisvõitlejate ja vägivaldse äärmusluse vastu;

                  ad)

                  tõhustada jõupingutusi terroristide värbamise tõkestamiseks ja võitluseks terroristliku propaganda vastu, mida levitatakse nii sotsiaalmeedia platvormide kui ka radikaliseerunud ja viha õhutavate jutlustajate võrgustike kaudu; toetada äärmusliku propaganda sihtmärgiks olevate ja äärmuslikele ideedele vastuvõtlikute kogukondade vastupanuvõimet suurendavaid meetmeid, käsitledes muu hulgas äärmuslike ideedeni viivaid majanduslikke, sotsiaalseid, kultuurilisi ja poliitilisi põhjuseid; toetada radikaliseerumisvastaseid ja deradikaliseerumist toetavaid meetmeid kooskõlas ÜRO vägivaldse ekstremismi ennetamise tegevuskavaga; tuletada meelde, et inimõiguste edendamine ja kaitsmine ning õigusriigi põhimõtte austamine on terrorismivastase poliitika põhielemendid;

                  ae)

                  teha ÜRO Peaassambleega koostööd, et võidelda terrorismi rahastamisega, luua mehhanismid terroristide ja terroristlike organisatsioonide kindlakstegemiseks ning tugevdada kogu maailmas varade külmutamise mehhanisme, järgides samal ajal nõuetekohast menetlust ja õigusriigi põhimõtteid puudutavaid rahvusvahelisi standardeid;

                  af)

                  tugevdada rahvusvahelise politsei-, juriidilise ja kohtualase koostöö tõhusust võitluses terrorismi ja rahvusvaheliste kuritegudega; väljendada selles suhtes heameelt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2322 (2016) üle ja rõhutada vajadust kiirendada rahvusvahelise kohtualase koostöö protsesse, tugevdada olemasolevaid rahvusvahelise politseikoostöö mehhanisme ja ajakohastada keskvalitsuse ja kohtuasutuste kontaktide võrgustikku;

            Relvade leviku tõkestamine ja desarmeerimine

                  ag)

                  toetada ÜRO jõupingutusi, mille eesmärk on takistada valitsusvälistel toimijatel ja terrorirühmitustel välja töötada, toota, omandada või edasi toimetada massihävitusrelvi ja nende kandesüsteeme; nõuda tuumarelva leviku tõkestamise lepingu, keemiarelvade keelustamise konventsiooni ning bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsiooni täielikku täitmist ja aktiivselt meetmete võtmist ülemaailmse desarmeerimise suunas;

                  ah)

                  aidata kaasa relvakaubanduslepingu täielikule rakendamisele ning kutsuda kõiki ÜRO liikmesriike üles seda lepingut allkirjastama ja ratifitseerima;

                  ai)

                  tegutseda tulemuslikumalt relvade ja laskemoona kõrvalejuhtimise ja ebaseadusliku relva- ja laskemoonakaubanduse vastu, hõlmates ka väike- ja kergrelvi, ning eelkõige töötada välja relvastuse jälgimise süsteem; nõuda, et ÜRO liikmed võtaksid aktiivselt meetmeid ülemaailmse desarmeerimise edendamiseks;

                  aj)

                  pöörata erilist tähelepanu tehnoloogilistele edusammudele robootika relvastuseks muutumise valdkonnas ja eelkõige relvastatud robotite ja droonide valdkonnas ning nende vastavusele rahvusvahelisele õigusele; kehtestada õigusraamistik droonide ja relvastatud robotite kohta kooskõlas olemasoleva rahvusvahelise humanitaarõigusega, et vältida selle tehnoloogia väärkasutamist ebaseaduslikus tegevuses riiklike ja mitteriiklike osalejate poolt;

            Ränne

                  ak)

                  nõuda üleilmset tugevamat reageerimist rände probleemile, võttes aluseks 19. septembril 2016. aastal toimunud ÜRO Peaassamblee eduka tippkohtumise, kus käsitleti pagulaste ja rändajate massilist rännet ja tegeleti ebaseadusliku rände aspektidest tingitud probleemidega ja julgeolekuga seotud küsimustega, nagu inimsmugeldamine ja -kaubandus, ning jõupingutuste tegemist seaduslike rändevõimaluste loomiseks; rõhutada vajadust nõuda tõhusat ja viivitamatut pühendumist humanitaarkriisi algpõhjuste ja enneolematute rände- ja pagulasvoogudega tegelemisele;

                  al)

                  rohkem toetada ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti tööd rahvusvaheliste volituste täitmisel, mis sellele ametile on pagulaste, sealhulgas haavatavas olukorras rühmade, nagu naised, lapsed ja puuetega inimesed, kaitsmiseks antud; rõhutada, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti eelarvevajaduste ja saadud vahendite vahel on märkimisväärne rahalise katteta tühimik, ja nõuda suuremat ülemaailmset solidaarsust; nõuda ÜRO poolt ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti põhitegevuseks eraldatavate korraliste eelarvevahendite suurendamist, et tagada selle toimimine; nõuda poliitilist osalemist, rahastamist ja konkreetseid solidaarsusakte pagulasi ja rändajaid käsitleva New Yorgi deklaratsiooni toetuseks;

                  am)

                  toetada ja kaitsta lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste inimeste (LGBTI) õigusi; nõuda ÜRO liikmesriikides selliste õigusaktide kehtetuks tunnistamist, mis kriminaliseerivad inimesi seksuaalsuse või soolise identiteedi alusel, ja edendada rahvusvahelisi meetmeid homofoobsete ja transfoobsete vihakuritegude vastu;

                  an)

                  edendada ja austada inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklis 19 nimetatud arvamus- ja sõnavabaduse põhimõtteid, ja rõhutada, kui tähtis on vaba ajakirjandus terves ühiskonnas ning iga kodaniku roll selles;

                  ao)

                  nõuda lastekaitsesüsteemide tugevdamist ja toetada konkreetseid meetmeid lapspagulaste ja rändajate parimates huvides lapse õiguste konventsiooni alusel;

                  ap)

                  nõuda suuremaid jõupingutusi ebaseadusliku rände tõkestamiseks ja inimsmugeldamise ja -kaubanduse vastu võitlemiseks ning eelkõige kuritegelike võrgustike vastu võitlemiseks asjakohase luureteabe õigeaegse ja tõhusa vahetuse abil; parandada ohvrite tuvastamise ja kaitse meetodeid ning tõhustada kolmandate riikidega tehtavat koostööd, et kuritegelikul teel saadav tulu asjaomases valdkonnas tuvastada, arestida ja tagasi nõuda; korrata ÜRO tasandil, kui oluline on rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise ÜRO konventsiooni ja selle protokollide – välismaalaste ebaseaduslikult maa-, mere- ja õhuteed pidi üle riigipiiri toimetamist tõkestava protokolli ning naiste ja lastega kaubitsemise ning muu inimkaubanduse ärahoidmise ja selle kuriteo eest karistamise protokolli – ratifitseerimine ja täies ulatuses rakendamine;

            Inimõigused, demokraatia ja õigusriik

                  aq)

                  nõuda tungivalt, et kõik riigid, sh ELi liikmesriigid, ratifitseeriksid kiirelt majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise pakti fakultatiivprotokolli, millega nähakse ette kaebuste esitamise ja uurimismehhanismid;

                  ar)

                  kutsuda kõiki riike, eelkõige ELi liikmesriike, üles osalema aktiivselt ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametis Genfis läbirääkimistel rahvusvahelise siduva hargmaiste korporatsioonide ja inimõiguste lepingu üle;

                  as)

                  korrata selgelt ja kindlalt, et kõik ÜRO konventsioonidega kokku lepitud inimõigused on universaalsed, lahutamatud, üksteisest sõltuvad ja omavahel seotud ning need õigused tuleb maksma panna; nõuda inimõiguste ja põhivabaduste suuremat kaitsmist kõigis nende väljendusvormides, kaasa arvatud uue tehnoloogia kontekstis; jätkata kõigi ÜRO liikmesriikide julgustamist, et allkirjastada eri inimõiguste konventsioonid, need ratifitseerida ja rakendada ning järgida nende instrumentide aruandluskohustusi; nõuda arvamus- ja sõnavabaduse kaitsmist; rõhutada vaba meedia olulisust;

                  at)

                  nõuda, et kõik ÜRO liikmesriigid rakendaksid ÜRO eriraportööri soovitusi rassismi, rassilise diskrimineerimise, ksenofoobia ja nendega seotud sallimatuse tänapäevaste vormide kohta; edendada, tugevdada ja süvalaiendada naiste ja meeste võrdõiguslikkust toetavaid meetmeid; nõuda naiste ja tütarlaste mõjuvõimu suurendamist, millega tugevdatakse naiste juhtimist ja osalust kõigil otsuste tegemise tasanditel, pöörates seejuures erilist tähelepanu vähemusse kuuluvate naiste kaasamisele; nõuda naiste ja tütarlaste vastase vägivalla ja diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimist, võttes samuti arvesse soolisel identiteedil ja sooväljendusel põhinevat diskrimineerimist; toetada laste õigusi, tagades eelkõige nende juurdepääsu haridusele ja relvarühmitustesse värvatud laste rehabiliteerimise ja taasintegreerimise ning kaotades laste tööjõu kasutamise, piinamise, laste nõidumises süüdistamise, inimkaubanduse, laste abielud ja seksuaalse ärakasutamise; toetada aktiivselt täiendavaid meetmeid LGBTI-inimeste õiguste rikkumise vastu võitlemiseks; toetada LGBTI-inimeste ja LGBTI-inimeste inimõiguste kaitsjate olukorra hoolikat jälgimist LGBTI-vastaste seadustega riikides;

                  au)

                  jätkata usu- ja veendumusvabaduse kaitsmist; nõuda, et tehtaks suuremaid jõupingutusi usu- ja teiste vähemuste õiguste kaitseks; nõuda usu- ja etniliste vähemuste suuremat kaitset tagakiusamise ja vägivalla eest; nõuda, et tühistataks seadused, millega muudetakse karistatavaks jumalateotus ja usust taganemine ja mida võidakse kasutada usuvähemuste ja mitteusklike tagakiusamise ettekäändena; toetada ÜRO usu- ja veendumusvabaduse eriraportööri tegevust; töötada aktiivselt selle nimel, et ÜRO tunnistaks ISILi/Daeshi poolt usu-, etniliste ja teiste vähemuste vastu toime pandud genotsiidi ning et inimsusvastaste kuritegude, sõjakuritegude ja genotsiidi arvatavad juhtumid suunataks Rahvusvahelisesse Kriminaalkohtusse; toetada ÜRO tegevust piinamise ja muu julma, ebainimliku ja inimväärikust alandava kohtlemise või karistamise vastu, massihukkamiste ja uimastitega seotud kuritegude eest hukkamise vastu;

                  av)

                  kinnitada veel kord oma ühest hukkamõistu inimõiguste kaitsjate, rikkumistest teatajate, ajakirjanike või blogijate igat liiki vägivalla-, ahistamis-, hirmutamis- või tagakiusamisjuhtudele; toetada ajakirjanike turvalisusega tegeleva ÜRO peasekretäri eriesindaja ametissenimetamist;

                  aw)

                  tuletada meelde ÜRO Peaassamblee kohustust, et ÜRO Inimõiguste Nõukogu liikmeid valides tuleb arvesse võtta kandidaatide austavat suhtumist inimõiguste, õigusriigi põhimõtte ja demokraatia edendamisse ja kaitsesse; nõuda inimõiguste valdkonnas selgete tulemuspõhiste kriteeriumide koostamist, mis oleks ÜRO Inimõiguste Nõukogu liikmesuse eeltingimuseks;

                  ax)

                  tugevdada Rahvusvahelise Kriminaalkohtu rolli ja rahvusvahelist kriminaalõigussüsteemi, et suurendada vastutust ja teha lõpp karistamatusele; kutsuda kõiki ÜRO liikmesriike üles Rooma statuudi ratifitseerimise kaudu Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga ühinema ning ergutada neid ratifitseerima Kampala muudatusi; tagada Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule tugev diplomaatiline, poliitiline ja rahaline toetus;

                  ay)

                  tuletada meelde ELi seisukohta surmanuhtluse suhtes kohaldatava nulltolerantsi küsimuses; tegeleda jätkuvalt aktiivselt surmanuhtluse kaotamise edendamisega kogu maailmas; nõuda surmanuhtluse kasutamisele moratooriumi kehtestamist ja jätkata tegutsemist surmanuhtluse kaotamiseks kogu maailmas; käivitada algatus, et edendada piinamis- ja surmanuhtluse täideviimise vahendite vastast võitlust käsitlevat rahvusvahelist raamistikku, tuginedes nõukogu määruse (EÜ) nr 1236/2005 kogemustele selles küsimuses;

                  az)

                  tõugata tagant aktiivsemat pühendumist õigusriigi põhimõtte edendamisele, mis on valdkondadevaheline küsimus, mis seob ÜRO kolme sammast: rahu ja julgeolek, inimõigused ja areng; teha koostööd ÜRO inimõiguste ülemvolinikuga, et nõuda tungivalt, et Venezuela ametivõimud vabastaksid kõik poliitilised vangid ja austaksid võimude lahusust;

                  ba)

                  toetada ÜRO jõupingutusi kehtestada spordi- ja inimõiguste kohta rahvusvaheline raamistik, mis lihtsustab suurte spordiüritustega seotud inimõiguste rikkumise ennetamist, nende jälgimist ja õiguskaitsevahendite tagamist;

                  bb)

                  toetada jätkuvalt ÜRO inimõiguste ülemvoliniku tööd vastutuse ja ettevõtlusega seotud inimõiguste rikkumise ohvrite õiguskaitsevahenditele juurdepääsu parandamisel, et anda oma osa siseriiklike õiguskaitsevahendite õiglasemasse ja tõhusamasse süsteemi, eelkõige jõhkrate inimõiguste rikkumiste korral ettevõtlussektoris; paluda kõigil valitsustel täita oma kohustusi inimõiguste järgimise tagamisel, samuti õigussüsteemile juurdepääsu tagamisel äritegevusega seotud inimõiguste rikkumise ohvritele, kes nii oma riigi kui ka rahvusvahelisel tasandil kogevad õiguskaitsevahenditele juurdepääsul praktilisi ja õiguslikke raskusi;

            Areng

                  bc)

                  rõhutada ELi juhtrolli protsessis, mis tipnes kestliku arengu tegevuskava 2030 ja selle 17 kestliku arengu eesmärgi vastuvõtmisega ÜRO Peaassamblees 2015. aasta septembris; võtta konkreetsed meetmed, et tagada kestliku arengu tegevuskava 2030 ja 17 kestliku arengu eesmärgi kui ennetamise ja kestliku arengu tähtsate vahendite tõhus rakendamine; töötada tulevaste põlvkondade elu parandamise nimel ning julgustada riike võtma endale vastutust ja looma riiklikke raamistikke 17 kestliku arengu eesmärgi saavutamiseks ning toetada neid selles; ergutada ÜRO liikmesriike täitma oma kohustusi seoses arenguabikulutustega ja nõuda kindla näitajate raamistiku kasutuselevõtmist ja statistiliste andmete kasutamist, et jälgida edusamme ja tagada vastutus arengumaade olukorra hindamise, edusammude jälgimise ja aruandluse tagamise eest; rõhutada, et lisaks SKP-le tuleb vaadelda muid näitajaid, et hinnata täpsemalt arengumaade olukorda ja võtta tõhusaid meetmeid võitluses vaesuse vastu ja kestliku arengu soodustamiseks eelkõige keskmise sissetulekuga riikide puhul; nõuda üleliidulisi algatusi naiste õiguste edendamisel ja kaitsmisel; nõuda Pekingi tegevusplatvormi, elanikkonna ja arengu rahvusvahelise konverentsi tegevusprogrammi ja poliitikavaldkondade kestliku arengu sidususe täielikku rakendamist;

                  bd)

                  jätkata oma jõupingutusi, et saavutada poliitikavaldkondade arengusidusus kõigis ELi poliitikasuundades, mis on kriitilise tähtsusega kestliku arengu eesmärkide saavutamiseks, ja tõugata ka ÜRO tasandil tagant suuremat poliitikasidusust kooskõlas eesmärgiga 17.14; toetada ÜRO püüdlust suurendada jõupingutusi, et saavutada integreeritud ja kooskõlastatud poliitikatugi tegevuskava 2030 elluviimiseks ja seega edendada ÜRO arengusüsteemi, mis töötab integreeritumal viisil, tugevdatud ametitevahelise tööga ja projektide ühendatud elluviimisega, tugevdades eelkõige julgeoleku ja arengu vahelist seost; kutsuda ÜROd üles süstemaatiliselt integreerima suutlikkuse arendamist ja head valitsemistava pikaajalistesse arengustrateegiatesse, et kõrvaldada vaesus ja nälg, ennetada konflikte ja luua tõhusalt vastupanuvõime, edendada ökoloogiliselt, majanduslikult ja sotsiaalselt jätkusuutlikku arengut, võidelda sotsiaalse ebavõrdsuse vastu ning anda humanitaarabi elanikkonnale; rõhutada, et kindel, usaldusväärne ja taskukohane juurdepääs veele ja piisavatele sanitaarteenustele parandavad elatustaset, laiendavad kohalikku majandust ja soodustavad väärikamate töökohtade loomist;

                  be)

                  rõhutada, et kestliku arengu kõrgetasemelisest poliitilisest foorumist peaks kujunema peamine otsustusorgan, mille pädevuses on tagada kestliku arengu eesmärkide rakendamise sidusad, tõhusad ja kaasavad järelmeetmed ning läbivaatamine; tunnustada kodanikuühiskonna organisatsioonide ja kohalike osalejate olulist rolli tegevuskava 2030 ja kestliku arengu eesmärkide edukas elluviimises; tunnustada kestliku arengu eesmärkide tähtsat rolli rahvusvahelise rahu ja julgeoleku jaoks;

            Kliimamuutused

                  bf)

                  tagada, et EL jääb kliimamuutuste vastases võitluses esirinda ja jätkab selles valdkonnas koostööd ÜROga; paluda kõigil ÜRO liikmesriikidel järgida Pariisi kokkulepet ja tagada 2015. aasta ÜRO kliimamuutuste konverentsil tehtud otsuste kiire elluviimine;

                  bg)

                  teha tihedat koostööd väikeste saareriikide ja teiste kliimamuutuse kõige tõsisemate muutustega silmitsi seisvate riikidega, et tagada, et nende häält ja nende vajadusi võetakse arvesse erinevates ÜRO foorumites;

            EL ja ÜRO süsteemi reform

                  bh)

                  kutsuda ELi liikmesriike üles kooskõlastama tihedamalt oma tegevust ÜRO süsteemi organites ja üksustes ning võtta lisaks kohustus tõhustada ELi vaatlejastaatust teatavates ÜRO allorganisatsioonides; tugevdada teabevahetust ja tagada, et liikmesriikide seisukohti ELi tasandil kooskõlastatakse aina enam; taotleda seisukohtade vastavusseviimist kandidaatriikide, partnerriikide ja teiste sarnaselt meelestatud riikidega;

                  bi)

                  teha tööd rahvusvahelise maksualase koostöö tugevdamise nimel, toetades rahvusvahelise maksuorgani loomist ÜRO süsteemi raames; võidelda maksudest kõrvalehoidumise ja rahapesuga ülemaailmse automaatse teabevahetusega maksustamise valdkonnas ja ühise ülemaailmse maksuparadiiside musta nimekirja koostamisega;

                  bj)

                  toetada aktiivselt ÜRO Julgeolekunõukogu põhjalikku reformimist ulatusliku konsensuse põhjal, et peegeldada paremini maailma uut olukorda ning suuta tulemuslikumalt reageerida praegustele ja tulevastele julgeolekuohtudele; toetada liidu pikaajalist eesmärki saada koht ÜRO reformitud Julgeolekunõukogus; nõuda tungivalt, et ÜRO Julgeolekunõukogu liikmed hoiduksid vetoõiguse kasutamisest inimsusevastaseid kuritegusid käsitlevate juhtumite puhul; aidata kaasa ÜRO Peaassamblee töö taaselavdamisele ning kõigi ÜRO institutsioonide tegevuse paremale kooskõlastamisele ja sidususele, mis peaks suurendama süsteemi tõhusust, tulemuslikkust, legitiimsust, läbipaistvust, vastutust, suutlikkust ja esinduslikkust, et kiiremini reageerida globaalsetele väljakutsetele;

                  bk)

                  toetada tugevalt äsja valitud ÜRO peasekretäri reformide tegevuskava; ergutada hoogu ÜRO rahu- ja julgeolekustruktuuri, toimimise ja sekretariaadi struktuuri reformiks lihtsustamise, detsentraliseerimise ja paindlikkuse abil ning rahandusliku korralduse sujuvamaks muutmisega; luua ÜRO rikkumisest teatajate kaitseks tõhus süsteem;

                  bl)

                  toetada aktiivselt ÜRO peasekretäri jõupingutusi määrata rohkem naisi juhtivatele ametikohtadele ÜRO peakorteri tasandil;

                  bm)

                  edendada arutelu parlamentidel ja piirkondlikel assambleedel ÜRO süsteemis oleva rolli teemal ja ÜRO Parlamentaarse Assamblee loomise teemal, et suurendada organisatsiooni demokraatlikku profiili ja sisemist demokraatlikku protsessi ning kaasata maailma kodanikuühiskond vahetult otsuste tegemise protsessi;

                  2.

                  teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev soovitus nõukogule, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Euroopa Liidu inimõiguste eriesindajale, Euroopa välisteenistusele, komisjonile ning teavitamise eesmärgil ÜRO Peaassambleele ja ÜRO peasekretärile.

         (1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0089.

         (2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0201.

         (3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0317.

         (4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0051.

         (5)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0422.