               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,13.5.2015
            COM(2015) 267 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Malta 2015. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Malta 2015. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Malta 2015. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Malta 2015. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 5 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust
                  2
               ,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone
                  3
               ,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus tööhõive ja majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel. Strateegia keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu potentsiaali ja konkurentsivõime suurendamiseks.

               (2)Nõukogu võttis 13. juulil 2010 komisjoni ettepanekute põhjal vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta. Neid kahte dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks ning liikmesriikidel paluti võtta neid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.

               (3)Nõukogu võttis 8. juulil 2014 vastu soovituse Malta 2014. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Malta 2014. aasta ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta. Kooskõlas määrusega (EL) nr 473/2013
                  4
                esitas komisjon 28. novembril 2014 arvamuse Malta 2015. aasta eelarvekava kohta
                  5
               .

               (4)28. novembril 2014 võttis komisjon vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi,
                  6
                mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise 2015. aasta Euroopa poolaasta algust. Samal päeval võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande,
                  7
                milles ei nimetatud Maltat liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

               (5)Euroopa Ülemkogu kiitis 18. detsembril 2014 heaks prioriteedid investeeringute suurendamise, struktuurireformide kiirendamise ning vastutustundliku ja kasvu soodustava eelarve konsolideerimise tagamiseks.

               (6)26. veebruaril 2015 avaldas komisjon Malta 2015. aasta riigiaruande
                  8
               . Riigiaruandes hinnati Malta edusamme 8. juulil 2014. vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel.

               (7)17. aprillil 2015 esitas Malta 2015. aasta riikliku reformikava ja 30. aprillil 2015 oma 2015. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kahe dokumendi omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (8)[Pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse lõpetamist 2015. aasta juunis] kohaldatakse Malta suhtes praegu stabiilsuse ja kasvu pakti [ennetuslikku] osa. 2015. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt plaanib valitsus järk-järgult vähendada valitsemissektori nominaalset eelarvepuudujääki 1,6 %ni SKPst 2015. aastal ja 0,2 %ni SKP-st 2018. aastal. Komisjoni 2015. aasta kevadprognoosi põhjal võib eeldada, et ülemäärane eelarvepuudujääk korrigeeriti 2014. aastal. Stabiilsusprogrammi kohaselt kavatseb valitsus saavutada keskpika perioodi eesmärgi – struktuurselt tasakaalus eelarvepositsiooni – aastaks 2019 ehk üks aasta pärast programmiperioodi. Stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse järk-järgult vähenema kuni 61,2 %ni 2018. aastal. Eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on usutav. On oht, et nii 2015. kui ka 2016. aastal võib esineda mõningaid kõrvalekaldeid nõutud kohandamisest (0,6 % SKPst) keskpika perioodi eesmärgi suunas. Prognooside kohaselt jääb struktuurse eelarvepositsiooni paranemine 2015. aastal nõutavast 0,1 % SKPst väiksemaks. Kuigi 2016. aastaks prognoositud korrigeerimine on nõutuga kooskõlas, on oht, et 2015. ja 2016. aasta lõikes kokku esineb mõningaid kõrvalekaldeid. Alates 2016. aastast kavandatud eelarvepuudujäägi saavutamiseks võetavaid meetmeid ei ole piisavalt täpselt kirjeldatud. Seetõttu on 2015. ja 2016. aastal vaja võtta täiendavaid meetmeid. Nõukogu on stabiilsusprogrammile antud hinnangu põhjal ja komisjoni 2015. aasta kevadprognoosi arvesse võttes seisukohal, et eelduste kohaselt peaks Malta stabiilsuse ja kasvu pakti nõuded üldiselt täitma.

               (9)Malta riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus on ohus eeskätt vananemisega seotud kulutuste prognoositava kasvu tõttu. Õigusaktide kohane seadusjärgse pensioniea tõstmine toimub väga aeglaselt ning seadusjärgse pensioniea ja oodatava eluea vahel ei ole selget seost. Malta on püüdnud oma pensionisüsteemi probleeme lahendada tööturumeetmetega ja kolmanda pensionisamba kehtestamisega; täiendavatest poliitilistest meetmetest teatati ka riiklikus reformikavas, kuid süsteemi jätkusuutlikkuse ja piisavuse olulist parandamist võimaldavaid meetmeid ei ole veel välja kuulutatud ega rakendatud. Alustatud on riiklike tervishoiusüsteemide 2014. aasta strateegia rakendamist, et muuta tervishoiusüsteem võimalikult tõhusaks ja tagada samas selle rahaline jätkusuutlikkus. Seda protsessi tuleb jälgida.

               (10)Malta on kehtestanud meetmed, et aidata sealsetel elanikel leida tasakaal töö- ja pereelu vahel; eeskätt on tegemist maksusoodustustega, tasuta lastehoiu pakkumisega ja paindliku töökorralduse kehtestamisega. Samas võib suurenenud vajadus mitteametliku pikaajalise hoolduse järele ja sobivate oskuste puudumine takistada vanemaid naisi tööturul tööd otsimast. 2014. aasta juunis avaldati riiklik kirjaoskusstrateegia ja varakult haridussüsteemist lahkumist käsitlev strateegia. Jätkatakse tööd haridusväljundite ja turuvajaduste vastavusseviimisega, kuid käegakatsutavaid tulemusi veel ei ole.

               (11)Tegeletud on riskikapitalifondide kasutusraamistiku loomisega ja juurdepääsu hõlbustamisega kapitaliturgudele. Eelkõige on selleks vaadatud läbi Malta Enterprise'i idufirmade kava ja väljakuulutatud stardikapitali investeeringute programm. Tegeletakse ka arengupanga loomisega. Seda protsessi tuleb jälgida.

               (12)Malta püüded võidelda maksude maksmisest kõrvalehoidmise vastu ja parandada maksukuulekust maksude kogumise optimaalsema raamistiku abil, on liikumine õiges suunas. Kuni töö kestab, tuleks võtta konkreetseid meetmeid, et kiirendada elektrooniliste maksete kasutuselevõttu.

               (13)Tänu e-hangete kohustuse kehtestamisele ja asjaomaste valitsusasutuste tugevdamisele on riigihankemenetluste ajaline kestus oluliselt lühenenud. Kui rakendatakse väljakuulutatud meetmed, eeskätt võetakse tööle täiendavad inimesed ja viiakse ellu jälgimissüsteem, väheneb see aeg veelgi. Malta majanduses on oluline koht transpordikuludel. Hiljuti tehti algust transpordireformiga, kuid valitsus peab siiski esitama ka põhjaliku transpordistrateegia.

               (14)Riiklikus reformikavas on kirjeldatud kohtusüsteemi ümberkorraldamise meetmeid, mis on riigiaruandes soovitatust põhjalikumad. Tänu neile meetmetele on Malta teinud mõningaid edusamme 2014. aasta riigipõhistes soovitustes esile toodud kohtusüsteemi tõhususe suurendamise osas. Väljatöötamise lõppfaasis on ka seaduseelnõu. Kui see vastu võetakse ja rakendatakse, peaks kohtusüsteem muutuma veelgi tõhusamaks eeskätt tänu kohtumenetluse digiteerimisele ja vaidluste lahendamise alternatiivsete mehhanismide ulatuslikumale kasutamisele.

               (15)Komisjon on Euroopa poolaasta raames Malta majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud tulemused 2015. aasta riigiaruandes. Hinnangu on saanud ka stabiilsusprogramm ja riiklik reformikava ning eelnevatel aastatel Maltale esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmed. Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste dokumentide asjakohasust Malta eelarve- ja sotsiaal-majanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi normidele ja juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada Euroopa Liidu üldist majandusjuhtimist, lisades ELi tasandi panuse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1–4.

               (16)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu Malta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus
                  9
                selle kohta kajastub eelkõige soovituses 1.

               (17)Komisjon on Euroopa poolaasta raames analüüsinud ka euroala kui terviku majanduspoliitikat. Sellele analüüsile tuginedes on nõukogu esitanud konkreetsed soovitused liikmesriikidele, kelle vääringuks on euro. Malta peaks tagama ka nende soovituste täieliku ja õigeaegse rakendamise,

               SOOVITAB Maltal võtta aastatel 2015–2016 järgmisi meetmeid.

               1.Kohandada eelarvet 2015. ja 2016. aastal pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimist 0,6 % SKPst keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas.

               2.Võtta meetmeid põhioskuste parandamiseks ja vähendada haridussüsteemist varakult lahkumist veelgi tänu õpetajate kutseoskuste pidevale arendamisele.

               3.Kiirendada seadusjärgse pensioniea tõstmist ja siduda see oodatava elueaga.

               4.Parandada väike- ja mikroettevõtjate juurdepääsu rahastamisele, eelkõige pangandusvälise sektori instrumentide abil.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)
                  COM(2015) 267.

                     (3)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (4)
                  ELT L 140, 27.5.2013, lk 11.

                     (5)
                  C(2014) 8809 final.

                     (6)
                  COM(2014) 902.

                     (7)
                  COM(2014) 904.

                     (8)
                  SWD(2015) 37 final.

                     (9)
                  Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,13.5.2015
            COM(2015) 266 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Ungari 2015. aasta riiklikku reformikavaja esitatakse nõukogu arvamus Ungari 2015. aasta lähenemisprogrammi kohta

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Ungari 2015. aasta riiklikku reformikava

                  ja esitatakse nõukogu arvamus Ungari 2015. aasta lähenemisprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 9 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta,
                  2
                eriti selle artikli 6 lõiget 1,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust
                  3
               ,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone
                  4
               ,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus tööhõive ja majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel. Strateegia keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu potentsiaali ja konkurentsivõime suurendamiseks.

               (2)Nõukogu võttis komisjoni ettepanekute põhjal 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta (2010–2014) ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta. Neid kahte dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks ning liikmesriikidel paluti neid oma majandus- ja tööhõivepoliitikas arvesse võtta.

               (3)Nõukogu võttis 8. juulil 2014 vastu soovituse, milles käsitletakse Ungari 2014. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Ungari 2014. aasta lähenemisprogrammi kohta.

               (4)Komisjon võttis 28. novembril 2014 vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi,
                  5
                mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2015) algust. Samal päeval võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande,
                  6
                milles nimetati Ungarit liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

               (5)Euroopa Ülemkogu kiitis 18. detsembril 2014 heaks prioriteedid investeeringute suurendamise, struktuurireformide kiirendamise ning vastutustundliku ja majanduskasvu soodustava eelarve konsolideerimise tagamiseks.

               (6)26. veebruaril 2015 avaldas komisjon Ungari 2015. aasta riigiaruande
                  7
               . Riigiaruandes hinnati Ungari edusamme 8. juulil 2014 vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel. Riigiaruanne hõlmab ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjaliku analüüsi tulemusi. Komisjon järeldab oma analüüsi põhjal, et Ungaris esineb makromajanduslik tasakaalustamatus, millega seoses tuleb võtta otsustavaid poliitikameetmeid ja mida tuleb jälgida. Eelkõige tuleks jälgida rahvusvahelisest netoinvesteerimispositsioonist (mis on väga negatiivne, kuigi maksebilansi tasakaalustamisel on saavutatud mõningast edu) tulenevaid riske, valitsemissektori võla kõrget taset, finantssektori märkimisväärset regulatiivset koormust ja suurt viivislaenude määra, mis raskendavad finantsvõimenduse vähendamist.

               (7)30. aprillil 2015 esitas Ungari oma 2015. aasta riikliku reformikava ja 2015. aasta lähenemisprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (8)Ungari suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning aastatel 2013–2015 võlareegliga seotud üleminekukorda. 2015. aasta lähenemisprogrammi kohaselt kavatseb valitsus valitsemissektori nominaalset eelarvepuudujääki järk-järgult kahandada ning viia see 2015. aastal 2,4 %-le SKPst ja 2018. aastal 1,6 %-le SKPst; keskpika perioodi eesmärk – struktuurne eelarvepuudujääk 1,7 % SKPst – kavatsetakse saavutada hiljemalt aastal 2017. Lähenemisprogrammi järgi kavatseb valitsus vähendada tasapisi ka valitsemissektori võla suhet SKPsse ja viia see 2015. aastal 74,9 %-le ja 2018. aastal 68,9 %-le. Eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on kuni 2016. aastani üldjoontes usutav ja pärast seda soodne. Meetmeid, mis toetavad kavandatud eelarvepuudujäägi saavutamist alates 2016. aastast, eriti pärast 2016. aastat võetavaid meetmeid, ei ole piisavalt täpsustatud. Komisjoni 2015. aasta kevadprognoosi põhjal viitavad nii struktuurne eelarvepositsioon kui ka kulutuste kasv netoarvestuses riskile, et keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutud kohandamiskavast kaldutakse 2015. ja 2016. aastal märkimisväärselt kõrvale. Seetõttu on 2015. ja 2016. aastal vaja võtta lisameetmeid. Võlareegliga seotud üleminekukorda peaks Ungari aga 2015. aastal järgima ja saavutama pärast üleminekuperioodi lõppu 2016. aastal võla vähendamise sihttaseme. Nõukogu on lähenemisprogrammile antud hinnangu põhjal ja komisjoni 2015. aasta kevadprognoosi arvesse võttes seisukohal, et on risk, et Ungari ei suuda stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid täita. Riigi eelarvejuhtimise süsteemi seisukohast oleks kasulik juba õigusaktidega vastu võetud keskpika perioodi eelarveraamistiku range kohaldamine ja eelarvenõukogule silmapaistvama analüütilise rolli andmine.

               (9)Pangandussektori põhiraskused jäid viimase 12 kuu jooksul püsima, eelkõige probleemid seoses turupõhise laenuandmise taastamisega paremate kapitali akumuleerumise võimaluste ja portfelli tõhusama puhastamise kaudu. Pankade laenuandmistegevuses – sh ligikaudu 40 % VKEdele antud laenude puhul – on alates 2013. aasta keskpaigast tuginetud peamiselt toetatavatele skeemidele. Olukorras, kus nii maksu- kui ka regulatiivne koormus on märkimisväärne ja probleemsete laenude osakaal suur, ei ole pankadel vajalikke stiimuleid tavapärase, mittetoetatava laenuandmistegevuse elavdamiseks. Ungari välispositsioon ja seonduvad finantsstabiilsust ohustavad riskid on tunduvalt kahanenud, kuna välisvaluutas nomineeritud hüpoteeklaenud konverteeriti hiljuti kohalikku valuutasse. Viivislaenude suur osakaal on endiselt suures osas tingitud kodumajapidamiste välisvaluutas nomineeritud võlgadest. Enamik selle probleemi leevendamiseks vastu võetud toetuskavadest ei ole olnud suunatud raskustes laenuvõtjatele, erandiks on riikliku varahaldusasutuse kava kodumajapidamiste sektoris; viivislaenude probleemi ei suudeta niiviisi tõenäoliselt lahendada. Portfelli tõhusat puhastamist takistab muu hulgas sundtäitmiste vähesus ning kohtulike ja kohtuväliste kriisilahendusmenetluste ebatõhusus. Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupangaga hiljuti sõlmitud kokkulepe hõlmab mitut valitsuse võetud kohustust, mis puudutavad finantssektori probleemide lahendamist muu hulgas pangamaksude järkjärgulise vähendamise ja eelneva konsulteerimise põhimõtte järgimise kaudu. Nende meetmete range rakendamine soodustaks usaldusväärse ja prognoositava finantspoliitika raamistiku taastamist. Ungari on viimase aasta jooksul korduvalt suurendanud riigi otsest osalust pangandussektoris. Otsese osaluse suurendamise teel toimuv riigi sekkumine pangandussektoris võib tuua kaasa märkimisväärseid eelarveriske isegi siis, kui see on ajutine.

               (10)Maksustamise valdkonnas hiljuti tehtud muudatuste (uute maksude kehtestamine ja olemasolevate maksude suurendamine) tulemusel on taastunud varasem suundumus suurendada sektoripõhise äriühingu tulumaksu kaalu. Selliste muudatuste prognoosimatus ja valikulisus põhjustavad sektorite lõikes investeeringute moonutusi. Kuigi võetud on mitu uut meedet, on mõne väikese sissetulekuga töötajate rühma maksukoormus jäänud üheks ELi suurimaks, eriti mõjutab see üksikuid inimesi. Maksukoormuse veelgi ulatuslikumaks suunamiseks sellistele tuluallikatele, mis soodustavad rohkem majanduskasvu, tundub olevat ruumi. Möödunud aasta jooksul on võetud mitmesuguseid meetmeid, mis aitavad tugevdada süsteeme, et võidelda maksudest kõrvalehoidumisega. Programm, mille raames ühendati jaemüügikohtade kassaparaadid veebipõhise süsteemiga, on edukalt lõpule viidud ning 2015. aastal on kavas seda laiendada mitmele turuteenusele. Alandatud on piiri, mille ületamise korral tuleb esitada üksikasjalik käibemaksudeklaratsioon. 2015. aastal võeti kasutusele maanteeveoste elektroonilise kontrollimise süsteem, mille peamine eesmärk on vähendada nn karussell-käibemaksupettusi. Maksukogumise haldustõhusust on siiski võimalik märkimisväärselt parandada ja eelkõige VKEde maksukohustuste täitmise kulusid vähendada.

               (11)2014. aastal Ungari tööturu olukord üldiselt paranes ning tänu majanduse elavnemisele taastus erasektoris tööhõive. Endiselt püsivad märkimisväärsed probleemid, mis on seotud ühiskondliku töö programmiga, mida on alates 2011. aastast tunduvalt pikendatud. See programm tundub olevat ebatõhus ja mittetulemuslik aktiivne tööturumeede, mis võib moonutada tööturu nõuetekohast toimimist. Ungari majandus võiks rohkem kasu saada, kui samu ressursse kasutataks teistmoodi. Programmi eelarvekulud on viimase nelja aasta jooksul neljakordistunud ja moodustavad 0,8 % SKPst; 2018. aastaks peaksid need veel kord kahekordistuma, mis takistab ressursside kasutamist selliste koolituste ja teenuste oluliseks parandamiseks, mida on vaja avatud tööturul osalemise edendamiseks. On risk, et nii suured ühiskondlikud tööd põhjustavad märkimisväärse siduva mõju ja asendavad püsivalt madala kvalifikatsiooniga inimeste sotsiaalabi süsteemi. Kõnealust programmi ei ole muude aktiivsete tööturumeetmetega piisavalt koordineeritud ja see ei edenda küllaldaselt osalenute taasintegreerimist avatud tööturule. 2014. aasta esimesel poolel oli ühiskondliku töö programmist edukalt lahkunute osakaal ainult 13,8 %, mis näitab, et ühiskondlik töö ei toeta osalenute taasintegreerimist tööturule piisaval määral. Kuigi see programm on suunatud pikaajaliselt töötutele ja madala kvalifikatsiooniga inimestele, oli 2013. aastal 47 % osalenutest keskharidus või kolmanda taseme haridus. Ajavahemikku, mille jooksul on õigus töötushüvitist saada (kolm kuud), ei ole pikendatud ja see ei vasta seega keskmisele ajale, mis kulub tööotsijatel töökoha leidmiseks (rohkem kui aasta). Rakendatud on mitu programmi, et parandada romade kaasamist tööturule, ja loodud seiresüsteem. Endiselt on aga puudus ühtlustatud ja koordineeritud poliitikameetmetest, millega oleks võimalik vaesust märkimisväärselt vähendada. Vaesuse näitajad osutavad mõõdukale paranemisele, kuid näitavad siiski, et vaesuse tase on murettekitavalt kõrge, eelkõige romade ja laste seas. Puudujääke on nii sotsiaalabi piisavuse kui ka selle katvuse osas.

               (12)Viimastel aastatel teenuste sektoris kehtestatud turule sisenemise tõkkeid ei ole kõrvaldatud; 2014. aastal võeti kasutusele uued tõkked, mis pärsivad majandusressursside tõhusat jaotamist, suurendavad investorite ebakindlust ja piiravad konkurentsi. Uute tõkete hulgas on näiteks nõue, et kõigil jaemüügiettevõtjatel peab olema tsentraalses korras saadud luba. Endiselt tekitab muret asjaolu, et avalikku haldust, otsustusprotsessi ja riigihankeid mõjutavad korruptsioon ja läbipaistvuse puudumine. 2014. aastal oli riigihangete valdkonnas konkurents endiselt väike ja palju lepinguid sõlmiti hankementlust korraldamata. 2014. aastal korraldati riigihangete haldamine ümber; selle tulemusi tuleb tähelepanelikult jälgida. 2014. aasta novembris esitas Ungari tegevuskava uute riigihankedirektiivide ülevõtmiseks ning konkurentsi ja läbipaistvuse edendamiseks. Teatatud on ka mitmest meetmest, mille eesmärk on korruptsioonivastase võitluse raamistiku täiustamine.

               (13)Roma lastele hariduse tagamiseks on rakendatud mõningaid meetmeid, kuid kaasavat tavaharidust edendav süsteemne lähenemisviis on veel välja töötamata. Selliste roma laste osakaal, kelle koolis või klassis on enamik õpilasi romad, on endiselt suur ning roma õpilaste haridustase on madalam kui riigi keskmine. Õpetajaid ei ole ebasoodsas olukorras olevate elanikerühmade toetamiseks piisavalt koolitatud. Selleks et parandada liikumist hariduse eri astmete ja vormide vahel ning üleminekut tööturule, on vaja teha rohkem. Võimalusi liikuda hariduse eri vormide vahel võivad eelkõige ebasoodsas olukorras olevate elanikerühmade jaoks veelgi piirata riigieelarveliste õppekohtade jaotamise kavandatud muudatused keskhariduse puhul ning üha rangemad vastuvõtunõuded kõrghariduse puhul. Kõrghariduse omandamise pooleli jätnud inimeste määr on Ungaris 47 % ehk ELi kõrgeim. 2014. aasta detsembris andis valitsus teada riikliku kõrgharidusstrateegia vastuvõtmisest. Strateegia kohaselt tõsteti kolmanda taseme hariduse omandamist kajastav riiklik eesmärk 34 %-le. Hiljutised meetmed ei ole ebasoodsas olukorras olevate elanikerühmade kaasamist kõrgharidusse üldiselt parandanud ega hariduse omandamise poolelijätmise probleemi lahendanud. Praegune rahastamissüsteem ei taga haridusele võrdset juurdepääsu.

               (14)Komisjon on Euroopa poolaasta raames Ungari majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud tulemused 2015. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka lähenemisprogrammi ja riiklikku reformikava ning eelnevatel aastatel Ungarile esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid. Komisjon on hindamisel arvesse võtnud kõnealuste dokumentide asjakohasust Ungari eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga Euroopa Liidu üldise majandusjuhtimise tugevdamise vajadust silmas pidades ka nende vastavust ELi õigusnormidele ja suunistele, lisades ELi tasandi panuse tulevastesse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1–5.

               (15)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu Ungari lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus
                  8
                selle kohta kajastub eelkõige soovituses 1.

               (16)Nõukogu on komisjoni põhjalikust analüüsist ja kõnealusest hindamisest lähtudes riikliku reformikava ja lähenemisprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel antud nõukogu soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1–3,

               SOOVITAB Ungaril võtta 2015. ja 2016. aastal järgmisi meetmeid:

               1.Kohandada keskpika perioodi eesmärgi suunas liikudes eelarvet 2015. aastal 0,5 % SKPst ja 2016. aastal 0,6 % SKPst.

               2.Võtta meetmeid, et taastada tavapärane laenuandmine reaalmajandusele ja kõrvaldada portfelli turupõhist puhastamist takistavad tegurid; vähendada märkimisväärselt tingimuslike kohustuste riske, mis tulenevad riigi suurest osalusest pangandussektoris.

               3.Vähendada moonutavaid sektoripõhiseid makse; kõrvaldada teenuste sektoris, sealhulgas jaemüügisektor, põhjendamatud turule sisenemise tõkked; vähendada madalapalgaliste maksukiilu, muu hulgas suunates maksustamise majanduskasvu vähem moonutavatele valdkondadele; tegeleda maksudest kõrvalehoidumise probleemi lahendamisega, vähendada maksukohustuste täitmise kulusid ja parandada maksukogumise tõhusust. Tugevdada riigihangete valdkonnas struktuure, mis edendavad konkurentsi ja läbipaistvust, ning täiustada veelgi korruptsioonivastase võitluse raamistikku.

               4.Suunata ühiskondliku töö programmi jaoks ette nähtud vahendid ümber aktiivsetele tööturumeetmetele, et edendada integreerimist esmasesse tööturgu, ning parandada sotsiaalabi ja töötushüvitiste piisavust ja katvust.

               5.Suurendada ebasoodsas olukorras olevate elanikerühmade, eelkõige romade osalemist kaasavas tavahariduses ja parandada nende toetamist õpetajate erikoolituse kaudu; tõhustada meetmeid, millega lihtsustatakse üleminekut hariduse ühelt astmelt teisele ja tööturule, ning parandada oluliste oskuste õpetamist.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)
                  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

                     (3)
                  COM(2015) 266.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  COM (2014) 902.

                     (6)
                  COM(2014) 904 (final).

                     (7)
                  SWD(2015) 36 (final).

                     (8)
                  Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 2.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,22.5.2017
            COM(2017) 525 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Soome 2017. aasta riiklikku reformikavaja esitatakse nõukogu arvamus Soome 2017. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Soome 2017. aasta riiklikku reformikava

                  ja esitatakse nõukogu arvamus Soome 2017. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 5 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta,
                  2
                eriti selle artikli 6 lõiget 1,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,
                  3

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,
                  4

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)16. novembril 2016 võttis komisjon vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi,
                  5
                mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2017) algust. Euroopa Ülemkogu kiitis 9.–10. märtsil 2017 heaks iga-aastases majanduskasvu analüüsis esitatud prioriteedid. 16. novembril 2016 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande,
                  6
                milles nimetati Soomet ühe liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal päeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta. Euroopa Ülemkogu kiitis kõnealuse soovituse heaks 9.–10. märtsil 2017 ja nõukogu võttis selle vastu 21. märtsil 2017
                  7
               .

               (2)Kuna Soome rahaühik on euro ning majandus- ja rahaliidu riigid on üksteisega tihedalt seotud, peaks Soome tagama talle esitatud . soovitustes 1 ja 2 kajastuva euroala soovituse täieliku ja õigeaegse täitmise.

               (3)2017. aasta aruanne Soome kohta
                  8
                avaldati 22. veebruaril 2017. Selles hinnati Soome edusamme nõukogu poolt 12. juulil 2016 vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud soovituste järelmeetmete võtmisel ja strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi, mille tulemused avaldati samuti 22. veebruaril 2017
                  9
               . Komisjon järeldab oma analüüsi põhjal, et Soomes ei esine makromajanduslikku tasakaalustamatust.

               (4)Soome esitas nii oma 2017. aasta riikliku reformikava kui ka 2017. aasta stabiilsusprogrammi 28. aprillil 2017. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (5)Asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi on võetud arvesse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest 2014.–2020. aastal rahastatavates riiklikes programmides. Nagu on nähtud ette kõnealuseid fonde reguleeriva õigusaktiga,
                  10
                võib komisjon liikmesriigilt nõuda, et see vaataks läbi oma asjaomased Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest rahastatavad programmid ja muudaks neid, kui see on vajalik riigipõhiste soovituste rakendamise toetamiseks. Komisjon on esitanud täiendavad suunised nende normide kohaldamiseks
                  11
               .

               (6)Soome suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning võlareeglit. 2017. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt on valitsus ette näinud, et 2017. aastal halveneb valitsemissektori nominaalne eelarvepositsioon 2016. aasta –1,9 %-lt SKPst –2,3 %-le SKPst. Seejärel hakkab eelarvepositsioon püsivalt paranema, jõudes 2020. aastaks –0,2 %-le SKPst. Keskpika perioodi eelarve-eesmärgi – struktuurne puudujääk 0,5 % SKPst – saavutamist prognoositakse alates 2019. aastast. Ümberarvutatud
                  12
                struktuursest eelarvepositsioonist ilmneb siiski, et keskpika perioodi eelarve-eesmärk saavutatakse alles 2020. aastal. Stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse saavutama 2017. aastal kõrgeima taseme 64,7 % juures ja langema 2020. aastal 62,7 %-le. Nende eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium paistab olevat optimistlik eriti 2018. ja 2019. aasta suhtes. See stsenaarium põhineb eeldusel, et tööhõive suureneb aastatel 2018–2019 peaaegu 2 % aastas, mis on märgatavalt rohkem kui viimase 10 aasta keskmine suurenemine (+0,2 %).

               (7)22. mail 2017 esitas komisjon ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 alusel aruande, kuna Soome valitsemissektori võlg ületas kontrollväärtuse 60 % SKPst. Aruandes jõuti järeldusele, et pärast kõigi asjaomaste tegurite hindamist tuleks võlakriteerium lugeda täidetuks.

               (8)2017. aasta stabiilsusprogramm osutab, et pagulaste erakorralisel sissevoolul on märkimisväärne mõju eelarvele, ning programmis esitatakse piisavad tõendid täiendavate eelarvekulude ulatuse ja olemuse kohta. Stabiilsusprogrammi kohaselt olid kulud 2016. aastal 0,34 % SKPst. Komisjoni arvamuse kohaselt ulatus lubavate lisakulude summa 2016. aastal 0,17 %-ni SKPst. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõike 1 ja artikli 6 lõike 3 sätted võimaldavad arvestada selle lisakuluga, sest pagulaste sissevool on ebatavaline sündmus, selle mõju Soome riigi rahandusele on märkimisväärne ning keskpika perioodi eelarve-eesmärgist ajutise kõrvalekaldumise lubamine ei seaks ohtu riigi rahanduse jätkusuutlikkust. Seepärast on nõutavat kohandust keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas 2016. aastaks vähendatud, et neid kulusid arvesse võtta. 2017. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt prognoositakse 2017. aastaks pagulaste erakorralise sissevooluga seotud kulude vähenemist 0,15 % SKPst. Komisjon annab lõpliku hinnangu 2017. aasta, sealhulgas lubatud kõrvalekaldumise mahu kohta, ametiasutuste esitatud andmete alusel 2018. aasta kevadel.

               (9)Soome esitas oma 2017. aasta eelarvekavas
                  13
                taotluse ennetuslikus osas ette nähtud paindlikkuse kasutamiseks, järgides „Ühiselt kokku lepitud seisukohta, mis käsitleb stabiilsuse ja kasvu pakti kehtivate nõuete paindlikumat kasutamist,“ mille majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu kiitis heaks veebruaris 2016, et rakendada olulisi struktuurireforme, millel oleks positiivne mõju riigi rahanduse ja ELi poolt Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide raames kaasrahastatud projektidele tehtavate riiklike kulutuste pikaajalisele jätkusuutlikkusele (paindlikkust taotleti vastavalt mahus 0,5 % SKPst ja 0,1 % SKPst).

               (10)Paindlikkuse taotlus struktuurireformideks viitab tööturureformidele, eelkõige konkurentsivõime paktile ja pensionireformile. Paktiga külmutatakse 12 kuuks rohkem kui 90 % töötajate palgad ja suurendatakse ilma hüvituseta tähtajatult iga-aastast tööaega 24 tunni võrra. Peale selle hakkavad töötajad maksma suuremaid sotsiaalkindlustusmakseid. Töötajate palkade külmutamise ja suurema kulukoormuse kompenseerimiseks vähendas valitsus alates 2017. aastast tähtajatult makse töiselt tulult. Pensionireformiga tõstetakse madalaimat seadusjärgset pensioniiga 2027. aastaks 63-lt 65-le, mille järel seotakse pensioniiga keskmise eeldatava elueaga. Mõlemad reformid jõustusid 2017. aastal. Nagu esitleti 2017. aasta eelarvekavas, võib konkurentsivõime pakti tulemusel paranenud kulukonkurentsivõime suurendada tööhõivet ja tõsta reaalset SKPd umbes 1,5–2 %. Võttes arvesse meetme olemust, ei ole tööhõive ja SKP prognoosid kindlad, kuid tunduvad olevat üldiselt usutavad. Seepärast on nende reformide mõju riigi rahanduse jätkusuutlikkusele positiivne. Peale selle viitavad komisjoni 2017. aasta kevadprognoosi alusel läbi viidud 2017. aasta hinnangulise SKP lõhe üksikasjaliku hindamise tulemused sellele, et 2017. aastal saavutab Soome minimaalse sihttaseme. Selleks et täiendavalt tagada eelarvepuudujäägi kontrollväärtuse (3 % SKPst) järgimine, on Soome valitsus avalikult lubanud võtta 2017. aastal vajaduse korral lisameetmeid, et tagada eelarve-eeskirjade järgimine, sealhulgas aluslepingus sätestatud kontrollväärtusest 3 % SKPst kinnipidamine 2017. aastal
                  14
               . Selle alusel võib hinnata, et Soomele võib 2017. aastal lubada taotletud ajutist kõrvalekaldumist 0,5 % ulatuses SKPst, tingimusel, et ta rakendab piisavalt kokkulepitud reforme, mida seiratakse Euroopa poolaasta raames.

               (11)Seoses paindlikkuse taotlusega täiendavateks investeeringuteks, paistab 2017. aasta stabiilsusprogrammis esitatud teave kinnitavat asjaolu, et Soome ajutist kõrvalekaldumist keskpika perioodi eelarve-eesmärgist 2017. aastal kasutatakse tulemuslikult investeeringute suurendamiseks. Seepärast, ja võttes arvesse eespool nimetatud minimaalse sihttasemega seotud aspekte, ning et SKP lõhe prognoosi põhjalik hindamine kinnitab Soome majanduse kehva seisu, võib hinnata, et Soomele võib 2017. aastal lubada ajutist kõrvalekaldumist 0,1 % ulatuses SKPst, võttes arvesse riiklikke investeeringukulusid koos ELiga rahastatavatesse projektidesse. Et kontrollida kaasrahastatavatesse projektidesse tehtavate tegelike riiklike kulutuste ja selleks lubatud summat, viib komisjon läbi järelhindamise.

               (12)12. juulil 2016 esitas nõukogu Soomele soovituse saavutada 2017. aastal eelarve kohandamine vähemalt 0,6 % ulatuses SKPst keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suhtes. Ehkki Soome tagab minimaalse sihttaseme (s.o struktuurne eelarvepuudujääk 1,1 % SKPst) jätkuva täitmise, osutab komisjoni 2017. aasta kevadprognoos struktuuri- ja investeeringuklauslite alusel täiendava ajutise kõrvalekaldumise võimalusele 0,6 % ulatuses SKPst 2017. aastal. Selle alusel lubataks struktuursel eelarvepositsioonil 2017. aastal kalduda kõrvale 0,5 % ulatuses SKPst. Komisjoni 2017. aasta kevadprognoosi põhjal täidab Soome ennetava osa nõuded. Kui võtta arvesse uusimat ajakohastatud pagulaste erakorralise sissevoolu eelarvemõju vähenemise hinnangut, siis üldjäreldus sellest ei muutu. 2018. aastaks peaks Soome saavutama oma keskpika perioodi eelarve-eesmärgi, võttes arvesse (2016. aastal antud) ebatavaliste sündmuste hüvitist ning (2017. aastal antud) struktuurireformide ja investeeringute elluviimiseks antud hüvitisi
                  15
               . Tuginedes komisjoni 2017. aasta kevadprognoosile on see kooskõlas valitsemissektori esmaste netokulude maksimaalse nominaalse kasvumääraga
                  16
                1,6 %, mis vastab iga-aastasele struktuursele kohandusele 0,1 % SKPst. Kui poliitikat ei muudeta, täidaks Soome ennetava osa nõuded 2018. aastal. Kui võtta arvesse uusimat ajakohastatud pagulaste erakorralise sissevoolu eelarvemõju vähenemise hinnangut, siis üldjäreldus sellest ei muutu. Samal ajal prognoositakse esmapilgul, et Soome ei saavuta 2017. ja 2018. aastal võla vähendamise sihttaset. Üldiselt on nõukogu seisukohal, et Soome peab olema valmis võtma nõuete täitmiseks täiendavaid meetmeid.

               (13)Rahvastiku vananemise ja tööjõu vähenemise tõttu kasvavad kulutused pensionidele, tervishoiule ja pikaajalisele hooldusele 2013. aasta 23 %-lt SKPst 2030. aastaks 27 %-le SKPst. 2017. aasta jaanuaris jõustus pensionireform, mille raames tõstetakse madalaimat seadusjärgset pensioniiga 2027. aastaks 63-lt 65-le, ja seotakse pensioniiga keskmise eeldatava elueaga. Praegu kohalike omavalitsuste vastutusalas olevate sotsiaal- ja tervishoiuteenuste maksumus moodustab 10 % SKPst. Kui süsteemi ei reformita, kasvavad need kulutused prognoosi kohaselt lähiaastatel nominaalväärtuses 2,4 % aastas ja nende osakaal SKPs suureneb. Reformide peamiste eesmärkide hulka kuulub riigi rahanduse pikaajalise mahajäämuse vähendamine jätkusuutlikkuse alal kulude parema kontrolli kaudu. See saavutatakse teenuste lõimimise, suuremate teenusepakkujate ja digiteerimise kaudu. Esimene seadusandlike ettepanekute pakett sotsiaal- ja tervishoiuteenuste reformimiseks esitati parlamendile 2017. aasta märtsis. Nende seadustega pannakse alus nende 18 uue maakonna õigusraamistikule, kes võtavad 2019. aastal omavalitsusüksustelt üle vastutuse sotsiaal- ja tervishoiuteenuste osutamise eest. Reformi kõige vastuolulisemaid osi, eelkõige patsientide vabadust valida teenusepakkujat, käsitlevad seadusandlikud ettepanekud vajavad veel viimistlemist, et reformi saaks alates 2019. aastast rakendada nagu plaanitud.

               (14)Palga kasv on olnud viimastel aastatel mõõdukas. Kollektiivlepingutega määratud palkade aastakasv oli 2014.–2016. aastal 0,7 %. Tööviljakuse nõrga kasvu tõttu on kulukonkurentsivõime paranenud vaid väikeste sammudega. 2016. aastal kirjutasid sotsiaalpartnerid alla konkurentsivõime pakti, mille eesmärk on parandada Soome kulukonkurentsivõimet 2017. aastal hüppeliselt. Rohkem kui 90 % töötajate palgad külmutatakse 12 kuuks ja suurendatakse ilma lisahüvituseta tähtajatult iga-aastast tööaega 24 tunni võrra. Peale selle hakkavad töötajad maksma suuremaid sotsiaalkindlustusmakseid. Eeldatakse, et need meetmed toetavad ekspordi laienemist ja tööhõivet lähiaastatel. 2017. aasta teisel poolel toimuv järjekordne palgaläbirääkimiste voor on otsustav nende oodatavate positiivsete tulemuste tagamiseks, sest pakt ei sulgenud täielikult kulukonkurentsivõime lõhet muude riikide majandustega.

               (15)Olukord tööturul hakkas 2016. aastal järk-järgult paranema, kuid probleeme veel jätkub. Tööhõive töötlevas tööstuses vähenes 2008. ja 2015. aasta vahel 21 %. Muudes sektorites, nagu ehitus, kinnisvara ja tervishoid, on näha tööjõupuuduse märke. See osutab vajadusele suunatud ja aktiivse tööturupoliitika ning pidevate investeeringute järele täiskasvanuõppesse ja kutseõppesse, et võimaldada tööalast liikuvust. Vabade töökohtade ja tööhõive suhe oli 2016. aastal peaaegu sama kõrge kui 2007. aastal, samal ajal, kui töötuse määr oli kaks protsendipunkti kõrgem. See võib osutada tööjõu nõudluse ja pakkumise mittevastavusele, teatavate vabade töökohtade madalale atraktiivsusele või piiratud stiimulitele tööle minna. On vaja jätkata jõupingutusi tagamaks mittetöötavate, eelkõige 25–39aastaste, pikaajaliste töötute ja sisserännanute parem kaasamine tööturule. Rändajataustaga inimeste tööturule parema kaasamise tagamine nõuab ka jätkuvat investeerimist nende haridusse.

               (16)Aktiivsuse suurendamise asemel võib keerukas toetuste süsteem oma mitmesuguste hüvitistega tuua kaasa ulatusliku tööturult eemale jäämise ja madala palga lõksu, samuti bürokraatlikke probleeme toetuste ennistamisega. Nende lõksude välistamine on äärmiselt oluline. Et suurendada stiimuleid võtta vastu tööpakkumisi, on karmistatud töötu kohustust tööpakkumine vastu võtta ja kohustust osaleda aktiveerimiskavades. Peale selle lühendati sissetulekutega seotud töötushüvitiste maksmise kestust. Võeti kasutusele positiivsed stiimulid, nagu luba kasutada põhilist töötushüvitist liikuvus- ja palgatoetusena tööotsijate aktiveerimiseks. Lisaks suurematele stiimulitele võtta vastu töö, saaks kõrvaldada bürokraatlikud tõkked tööle minekuks või ettevõtluse alustamiseks.

               (17)Mittekulupõhine konkurentsivõime pärsib tulemuslikku eksporti ja võib vähendada Soome atraktiivsust välisinvestorite jaoks. Struktuursed muutused toimuvad, kuid on viimasel ajal aeglustunud. Edu on saavutatud selliste teenustesektorite avamisel konkurentsile nagu jaekaubandus ja transport, ning on tehtud ettepanekuid suurendada konkurentsi muudes riigisisestes teenusesektorites. Sel ajal, kui rahvusvaheline võrdlus asetab Soome tema ärikeskkonna ja huvipakkuvusega investeerijaile maailmas juhtivate riikide hulka, on sisemiste investeeringute maht võrreldes majanduse mahuga Soomes allpool ELi keskmist.

               (18)Komisjon on Euroopa poolaasta raames Soome majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud tulemused 2017. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Soomele esitatud soovituste järelmeetmeid. Arvesse ei ole võetud üksnes programmide ja järelmeetmete asjakohasust Soome eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka vastavust ELi õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda tulevastesse riiklikesse otsustesse ELi tasandi panus ja tugevdada nii ELi üldist majandusjuhtimist.

               (19)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu stabiilsusprogrammiga tutvunud ja tema arvamus
                  17
                kajastub eelkõige soovituses 1,

               SOOVITAB Soomel võtta 2017. ja 2018. aastal järgmisi meetmeid.

               1.Ajada eelarvepoliitikat, mis on kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti ennetava osa nõuetega, mis tähendab, et 2018. aastal saavutatakse keskpika perioodi eelarve-eesmärk, võttes arvesse lubatud ajutisi kõrvalekaldeid, mis on seotud erakorraliste sündmuste, struktuurireformide teostamise ja investeerimisega, mille jaoks lubatakse ajutist kõrvalekaldumist. Tagada haldusreformi õigeaegne vastuvõtmine ja rakendamine, et parandada sotsiaal- ja tervishoiuteenuste kulutõhusust.

               2.Edendada palkade edasist kohandamist tootlikkuse arenguga, võttes täiel määral arvesse sotsiaalpartnerite rolli. Võtta suunatud aktiivseid tööturupoliitika meetmeid, et lahendada tööhõive ja sotsiaalprobleeme, pakkuda stiimuleid töö vastuvõtmiseks ja ettevõtluse edendamiseks.

               3.Jätkata õigusraamistiku täiustamist ja vähendada halduskoormust, et suurendada konkurentsi teenuste valdkonnas ja edendada investeerimist.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)
                  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

                     (3)
                  COM(2017) xxx.

                     (4)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 ja P8_ TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM(2016) 725 final.

                     (6)
                  COM(2016) 728 final.

                     (7)
                  ELT C 92, 24.3.2017, lk 1.

                     (8)
                  SWD(2017) 91 final.

                     (9)
                  COM(2017) 90 final.

                     (10)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1303/2013 (millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006) artikkel 23 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).

                     (11)

                        COM(2014) 494 final.

                     (12)
                  Tsükliliselt kohandatud eelarvepositsioon, mille komisjon on arvutanud ümber ühiselt kokkulepitud metoodikat kasutades, pärast ühekordsete ja ajutiste meetmete arvessevõtmist.

                     (13)
                  Rahandusministeeriumi väljaanded 36c/2016.

                     (14)
                  VM/712/04.00.05.01/2016.

                     (15)
                  Soomel lubatakse 2018. aastal kalduda oma keskpika perioodi eelarve-eesmärgist kõrvale, sest ajutised kõrvalekaldumised lükatakse edasi kolme järgneva aasta peale.

                     (16)
                  Valitsemissektori netokulud saadakse, kui valitsemissektori kogukuludest arvatakse maha intressikulud, liidu programmidele tehtavad kulutused, mis korvatakse täielikult liidu fondide tuludest, ja kaalutlusõigusevälised muudatused töötuskindlustushüvitise kuludes. Valitsemissektori rahastatud kapitali kogumahutused põhivarasse on jaotatud 4 aasta peale. Kaalutlusõigusel põhinevad tulumeetmed või õigusaktide kohane tulude suurendamine arvatakse sisse. Ühekordsed tulu- ja kulumeetmed arvatakse välja.

                     (17)
                  Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,22.5.2017
            COM(2017) 521 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Portugali 2017. aasta riiklikku reformikavaja esitatakse nõukogu arvamus Portugali 2017. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Portugali 2017. aasta riiklikku reformikava

                  ja esitatakse nõukogu arvamus Portugali 2017. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 5 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta
                  2
               , eriti selle artikli 6 lõiget 1,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust
                  3
               ,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone
                  4
               ,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)16. novembril 2016 võttis komisjon vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi,
                  5
                mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2017) algust. 9.–10. märtsil 2017 kiitis Euroopa Ülemkogu iga-aastases majanduskasvu analüüsis esitatud prioriteedid heaks. 26. novembril 2015 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande
                  6
               , milles nimetati Portugali ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal päeval võttis komisjon vastu soovituse nõukogu soovituse kohta, milles käsitletakse euroala majanduspoliitikat. Euroopa Ülemkogu kiitis kõnealuse soovituse heaks 9.–10. märtsil 2017 ja nõukogu võttis selle vastu 21. märtsil 2017
                  7
               .

               (2)Kuna Portugali rahaühik on euro ning majandus- ja rahaliidu riigid on üksteisega tihedalt seotud, peaks Portugal tagama talle esitatud soovitustes 1–4 kajastuva euroala soovituse täieliku ja õigeaegse täitmise.

               (3)22. veebruaril 2017 avaldati 2017. aasta aruanne Portugali kohta
                  8
               . Selles hinnati Portugali edusamme nõukogu poolt 12. juulil 2016 vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel ja strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel ning varasematel aastatel esitatud soovituste järelmeetmeid. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi, mille tulemused avaldati samuti 22. veebruaril 2017
                  9
               . Komisjon järeldab oma analüüsi põhjal, et Portugalis esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige põhjustavad haavatavust netoväliskohustuste suur osakaal ning era- ja valitsemissektori suur võlg ja viivislaenude suur osakaal suure, kuid siiski väheneva töötuse ja tootlikkuse aeglase kasvu taustal. Potentsiaalne majanduskasv jääb kriisieelsele ajale alla, kuna seda mõjutavad toote- ja tööturu püsivad kitsaskohad ja paindumatus koos maksebilansi tasakaalustamatusega. Jooksevkonto näitab teatavaid paranemise märke, kuigi netoväliskohustuste märkimisväärseks kohandamiseks on tarvis veel pingutada. Pärast märkimisväärseid kohandusi eelnevatel aastatel hakkas tööjõu ühikukulu tootlikkuse kasina kasvu ja palgatõusu tulemusel kerkima. Olukorras, kus võlakoormust on vaja vähendada, on eravõlg vähenenud ja valitsemissektori võlg on stabiliseerunud. Viivislaenude osakaal on endiselt suur, kasumlikkus vähene ning kapitalipuhvrid suhteliselt kasinad. Kõik see kujutab endast ohtu pankade bilansile. Tööturu tingimused on paranenud, kuid noorte ja pikaajaline töötus ning ajutiste töötajate osakaal on endiselt suur.

               (4)28. aprillil 2017 esitas Portugal oma 2017. aasta riikliku reformikava ja 2016. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. Portugali riiklik reformikava sisaldab kohustusi nii lühikeseks kui ka keskpikaks perioodiks. Eelkõige sisaldab see meetmeid riigi rahanduse juhtimise ja ettevõtluskeskkonna parandamiseks ja ettevõtlussektori võlaga tegelemiseks. Samuti võetakse selles kohustus uuendada riigihaldust laiapõhjaliste reformidega, suurendada sotsiaalkaitset, ajakohastada tööjõu oskuste taset ning parandada riigiettevõtete juhtimist. Selles käsitletakse ka 2017. aasta riigiaruandes ja euroala soovituses tõstatatud lahendamist vajavaid küsimusi, sealhulgas vajadust taaskäivitada investeeringud ja tagada riigi rahanduse jätkusuutlikkus. Kui need meetmed ettenähtud aja jooksul täielikult ellu viidaks, aitaksid need käsitleda Portugali makromajanduslikku tasakaalustamatust ja vastata riigipõhistele soovitustele. Portugali poliitiliste kohustuste hinnangute põhjal kinnitab komisjon oma varasemat hinnangut, et praeguses etapis ei ole vaja makromajandusliku tasakaalustamatuse menetlust tõhustada. Tegevuspõhimõtete reformimise tegevuskava täitmist hakatakse spetsiifilise järelevalve teel täpsemalt jälgima.

               (5)Asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi on võetud arvesse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest 2014.–2020. aastal rahastatavates riiklikes programmides. Nagu on nähtud ette kõnealuseid fonde reguleeriva õigusaktiga
                  10
               , võib komisjon liikmesriigilt nõuda, et see vaataks läbi oma asjaomased Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest rahastatavad programmid ja muudaks neid, kui see on vajalik riigipõhiste soovituste rakendamise toetamiseks. Komisjon on esitanud täiendavad suunised nende normide kohaldamiseks
                  11
               .

               (6)Pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse lõpetamist kohaldatakse Iirimaa suhtes stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning võlareegliga seotud üleminekukorda. 2017. aasta stabiilsusprogrammiga kavatseb Portugal viia 2017. aastaks valitsemissektori eelarvepuudujäägi [1,5 %-le SKPst] ja 2018. aastaks [1,0 %-le SKPst] ning 2020. aastaks jõuda ülejäägini 0,4 % SKPst. Need plaanid ei hõlma võimalikke puudujääki suurendavaid pankade toetusmeetmeid
                  12
               . Keskpika perioodi eelarve-eesmärk, milleks on struktuurne ülejääk 0,25 % SKPst, on kavas saavutada 2021. aastaks. Stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse langema 127,9 %-le 2017. ja 124,2 %-le 2018. aastal ning jõudma 117,6 %-le 2020. aastal. 2017. aasta puhul on eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium usutav, kuid järgnevatel aastatel optimistlik. Meetmeid, mida on vaja kavandatud eelarvepuudujäägi eesmärkide saavutamiseks alates 2017. aastast, ei ole piisavalt täpselt kirjeldatud.

               (7)12. juulil 2016 esitas nõukogu Portugalile soovituse saavutada 2017. aastal eelarve kohandamine vähemalt 0,6 % ulatuses SKPst keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suhtes. Lähtuvalt komisjoni 2017. aasta kevadprognoosist eksisteerib 2017. aastal oht kalduda sellest nõudest märkimisväärselt kõrvale.

               (8)Võttes arvesse eelarveolukorda ja eelkõige riigi võlataset, eeldatakse, et 2018. aastal liigub Portugal veelgi lähemale keskpika perioodi eelarve-eesmärgile, milleks on struktuurne ülejääk 0,25 % SKPst. Stabiilsuse ja kasvu pakti raames kokku lepitud eelarvekohanduste maatriksi kohaselt tähendab selline kohandus, et valitsemissektori esmaste netokulude
                  13
                nominaalne kasvumäär ei tohi ületada 0,1 %. See vastaks struktuursele kohandusele vähemalt 0,6 % SKPst. Kui poliitikat ei muudeta, on 2018. aastal oht kalduda sellest nõudest märkimisväärselt kõrvale. Peale selle ei suuda Portugal esmapilgul järgida 2017. ja 2018. aastal võlareegliga seotud üleminekukorda. Üldiselt on nõukogu seisukohal, et Portugal peab olema eelkõige 2017. aastal valmis võtma stabiilsuse ja kasvu pakti nõuete täitmiseks täiendavaid meetmeid. Kuid vastavalt määrusele (EÜ) nr 1466/97 tuleks eelarvekavade ja -tulemuste hindamisel arvesse võtta liikmesriigi eelarvetasakaalu tsükliliste tingimuste valguses. Nagu on märgitud koos käesolevate riigipõhiste soovitustega avaldatud komisjoni teatises, tuleb 2018. aasta eelarvekava hindamisel ja sellele järgneval 2018. aasta eelarvetulemuste hindamisel eesmärgina nõuetekohaselt arvesse võtta sellise eelarvepoliitika seisundi saavutamist, mis aitab kaasa nii käimasoleva majanduse elavnemise tugevdamisele kui ka Portugali riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tagamisele. Sellega seoses kavatseb komisjon kasutada kohaldatavat kaalutlusruumi, pidades silmas Portugali tsüklilist olukorda.

               (9)Eelarve kindel konsolideerimine sõltub uue eelarveraamistiku seaduse õigeaegsest ja täpsest täitmisest ning valitsemissektori kulude ratsionaliseerimisest ja maksude kogumise täiustamisest. Portugal on hakanud kulutusi läbi vaatama, kasutades peamiselt tervishoiu- ja haridusministeeriume ning riigiettevõtete ja (tsentraliseeritud) avalike hangete ja kinnisvara haldamist hõlmavaid tõhustamismeetmeid. Kulutuste läbivaatamises jääb vajaka laiapõhjalisusest, sest läbivaatamisega on hõlmatud vaid keskvalitsus ning keskendutakse teenuste ühtlustamisega kaasnevast tõhususest tulenevale kokkuhoiule. Tervishoiusektoris on valitsus võtnud meetmeid haiguste ennetamise ja rahvatervise tegevuspõhimõtete edendamiseks. Tervishoiusektori tõhustamiseks ja kestlikuks muutmiseks on võetud meetmeid, näiteks tsentraliseeritud avalike hangete või geneeriliste ravimite laiema kasutamisega. Kuigi haiglate reform jätkub, on haiglate eelarvete planeerimine ja täitmine endiselt oluline lahendamist vajav küsimus. Hilinenud maksed (võlgnevused) kuhjuvad, osutades raamatupidamise kontrollimehhanismide ja juhtimistavade nõrkusele. Täpne ja tasakaalustatud eelarvestamine, kulude parem kontroll ja kohustuste kontrollimise seaduse õigeaegne ja tulemuslik rakendamine võivad aidata vähendada võlgnevusi ja suurendada selle sektori tõhusust ja kvaliteeti. Kõrged ja kasvavad vananemisega seotud kulud kujutavad jätkuvalt ohtu rahanduse jätkusuutlikkusele. Keskpikas perspektiivis peaksid suuremad eelarveriskid olema seotud valdavalt pensionide rahastamise kuludega. Portugali pikaajalised eelarveriskid on hinnangute kohaselt väiksed. Selle taga on suuresti pensionireformid ja eeldused, et poliitikat ei muudeta ning et pensionisüsteemi suurt sõltuvust eelarvevahendite ümberpaigutamisest vähendatakse veelgi. Riigiettevõtete restruktureerimisele nende eelarvete jätkusuutlikuks muutmisel ei ole veel täit tähelepanu omistatud. Rahandusministeeriumi järelevalveosakonna kontrollitavate riigiettevõtete võla kogusumma oli 2016. aasta teises kvartalis 32 miljardit eurot. Riigiettevõtete eelarvete jätkusuutlikkuse tagamise eesmärke sisaldav raamistik võiks aidata vähendada riigiettevõtete sõltuvust eelarvevahendite ümberpaigutamisest ja aitaks tegelda suure põhivõlaga.

               (10)Portugali tööturg taastus 2016. aastal jätkuvalt. Tööturu näitajad paranesid stabiilselt ja töötuse määr langes märgatavalt. Märkimisväärne osa uutest töökohtadest luuakse tähtajatute lepingutega. Ajutiste lepingute osakaal on püsivalt kõrge. Tööturu suur killustatus kahjustab töötajate karjäärivõimalusi ja sissetulekut, eriti noorte hulgas. 2017. aasta jaanuaris muutis Portugal oma tööhõive tugiprogrammi, et toetada tähtajatute lepingutega värbamist. Selle oodatav mõju killustatuse vähendamisele on piiratud, sest programmiga hõlmatakse ootuste kohaselt vähe inimesi. Kuigi tööturu hiljutised reformid on suurendanud töökohtade loomise stiimuleid, võivad mõned õigusraamistiku aspektid heidutada ettevõtjaid värbama töötajaid tähtajatute lepingutega. Eelkõige seisavad ettevõtjad alalisi töötajaid koondades silmitsi suurte ja teadmata kuludega. See tuleneb võimalusest ennistada tööle ebaõiglaselt koondatud töötaja ja kohtumenetluse ebatõhususest.

               (11)2014. aastast vähenenud töötuse kõrval väheneb ka pikaajaliste töötute absoluutarv. Siiski on rohkem kui pool töötutest olnud töötud aasta või kauem ja nende osakaal tööturu taastumisega vähenenud ei ole. Pikaajaliste ja noorte töötute suur arv suurendab ohtu, et töötud kaotavad sideme tööturuga, järk-järgult oma oskused ja tööalase konkurentsivõime ning vähendavad seega ka potentsiaalset majanduskasvu. Endiselt märkimisväärne noorte töötus väheneb tänu viimastel aastatel võetud meetmetele, sealhulgas noortegarantii raames võetud teavitusmeetmetele. See selgitab osaliselt, miks mittetöötavate ja mitteõppivate noorte (NEET-noorte) osakaal on ELi keskmisest väiksem. Portugal tegeleb ka aktiivsete tööturumeetmete ühtlustamisega ja noorte töötusega. Selle hulka kuuluvad tööhõivealaste stiimulite (sotsiaalmaksete vähendamine) kehtestamine aprillis 2017, et palgata noori ja pikaajalisi töötuid tähtajatute lepingutega. Pikaajaliste töötute tulemuslikuks aktiveerimiseks peavad avalikud tööturuasutused ilmtingimata tegema tõhusat koostööd sotsiaalteenistusega ja selgitama paremini välja selle rühma vajadused ja nendega tegelema. Oluline samm selles suunas oleks luua lubatud tööhõive ühtsed kontaktpunktid.

               (12)Valitsus suurendas väljakuulutatud kava kohaselt miinimumpalka 2017. aastal juba kolmandat aastat järjest. Viimane, oodatud inflatsiooni ja keskmist tootlikkuse kasvu ületav suurendamine peaks muutma miinimumpalga siduvamaks, sest sellega oli 2016. aastal kaetud juba viiendik töötajate koguarvust. Miinimumpalga tõus aitab vähendada suurt palgavaesust ja võib mõjuda positiivselt kogunõudlusele. Sellega võivad siiski kaasneda tööhõiveriskid, eriti madala kvalifikatsiooniga töötajatele. Praeguses elavnemisfaasis need riskid materialiseerunud küll ei ole, kuid neile tuleb siiski tähelepanu pöörata. Valitsus jälgib miinimumpalga muutumise mõju kvartaliaruannetes, mis avaldatakse ja arutatakse läbi koos sotsiaalpartneritega.

               (13)Nagu näha viimastest PISA-uuringutest, on Portugal saavutanud märkimisväärset edu haridustulemustes. Portugal on siiski OECD riikide hulgas ühe suurima klassi kordama jäänute määraga. See on selgelt suurendanud haridussüsteemist varakult lahkumise riski ja suurendab märkimisväärselt kulutusi haridusele. Tööjõu üldine oskuste tase on üks madalamaid Euroopas ja see kahjustab riigi innovatsioonisuutlikkust ja konkurentsivõimet. Lisaks takistavad digitaaloskused endiselt tööjõu oskuste ajakohastamist. Umbes 22 %-l Portugali tööjõust puuduvad digitaaloskused peamiselt seetõttu, et nad ei kasuta korrapäraselt internetti. See näitaja on ELi keskmisest kaks korda kõrgem. Valitsus on võtnud meetmeid täiskasvanuõppe edendamiseks. Eelkõige on selleks loodud „Qualifica“-keskused ja „õpipassid“. Tõhususe tagamiseks peavad need pakkuma kvaliteetseid võimalusi töötajate oskuste täiendamiseks ja ümberõppeks vastavalt tööturu vajadustele. Valitsus on võtnud ka rea meetmeid kõrgharidus- ja ettevõtlussektori vahelise koostöö toetamiseks, täpsemalt teadusuuringute tulemuste ja teadustegevuse valdkonnas. Sellise koostöö soodustamiseks tuleb siiski ülikoolide struktuuri muuta.

               (14)Viivislaenude suur osakaal, vähene kasumlikkus, avatus riigi võlakohustustega seotud riskidele ja nõrgad kapitalipuhvrid survestavad pangandussektorit. Varade kvaliteedi vähenemine iseäranis ettevõtlussektoris kahjustab pangandussektori kasumlikkust. Koos nõrkade kapitalipuhvritega takistab see omakorda krediidi ja investeeringute tootlikumat jaotust. Viivislaenude osakaal on suur (20,1 % võrreldes 19,6 %-ga 2015. aasta lõpus) ning teatavates majandussektorites tõuseb see endiselt, eriti ehitus- ja kinnisvarasektoris tegutsevate ettevõtete puhul. Hiljuti on võetud meetmeid viivislaenude suure osakaalu vähendamiseks. Selleks et märkimisväärselt vähendada viisilaenude osakaalu, sealhulgas edendada järelturu teket, et pangad saaksid müüa raskustes olevate portfellide osasid, on endiselt tarvis laiapõhjalist strateegiat.

               (15)Krediiditingimused on järk-järgult paranenud nii nõudluse kui ka pakkumise poole peal, kuid juurdepääs rahastamisele on VKEdele endiselt suur probleem. Nende Portugali VKEde protsent, kes ei saanud taotletud laenu täies osas, tõusis 34 %-lt 42 %-le, samas kui ELi langev keskmine jõudis 2016. aastal 30 %-le. Suure kasvupotentsiaaliga innovaatilistel ja konkurentsivõimelistel ettevõtetel oleks kasu paremast kapitalile juurdepääsust. See vähendaks nende sõltuvust võla teenindamisest ja parandaks nende juurdepääsu rahastamisele, aidates ettevõtetel kasvada ja rahvusvaheliseks saada. Laenudest ja omakapitalist rahastatud investeeringute kapitalikulude erinevus oli 2016. aastal ELis oma suuruselt viiendal kohal ning ületas tublisti ELi keskmist. Kuigi maksusüsteemi muutused on vähendanud stiimuleid võla teenindamiseks, on liiga vara näha nende mõju võla olulisele soosimisele äriühingu maksustamises. Juulis 2016 algatas valitsus peamiselt erainvesteeringute suurendamiseks programmi Capitalizar. Programmiga luuakse VKEdele uued krediidiliinid, moodustatakse erirahastud erainvesteeringutes osalemiseks ja muudetakse maksusüsteemi investeeringute soodustamiseks. Samal ajal on valitsus loonud veel ühe programmi (Programa Semente), et pakkuda rahastamist idufirmadele ja käivitamisetapis väikeettevõtjatele (seemnekapital). Selle programmiga aidatakse neil hankida omakapitali, pakkudes vähemalt 2 aastaks maksusoodustusi väikeinvestoritele, kes sellistes ettevõtetes uusi aktsiaid/osakuid soetavad. Mõlemad programmid peaksid kiire ja täieliku rakendamise korral parandama äriühingute rahastamist Portugalis.

               (16)Komisjon pakkus jaanuaris 2017 osana teenuseturgude takistustega tegelemiseks ettenähtud meetmete paketist
                  14
                kõikidele liikmesriikidele suuniseid riiklikeks reformideks, millega reguleerida suure kasvu ja töökohtade loomise potentsiaaliga kutsealasid. Reformisoovitused käsitlesid suurt hulka nõudeid ja nende aluseks on võrdlev analüüs, mis lähtub viimase kolme aasta jooksul koostöös liikmesriikidega teostatud vastastikuse hindamise käigus tehtud tööst ja asjaomastest põhimõtetest. Portugal on selles tegevuses aktiivselt osalenud. Portugal on oma riiklikus tegevuskavas selgitanud, et 2011. aastast on reguleeritud kutsealasid põhjalikult reformitud, nende regulatsiooni läbi vaadatud ja lähiaastatel ei ole kavas suuremaid muudatusi. Komisjoni pakutavad suunised täiendavad Euroopa poolaasta hindamisi ja käsitlevad täpsemalt nende kutsealade suhtes kohaldatavaid nõudmisi. Mitmeski sektoris esineb teenuste pakkumisel märkimisväärseid regulatiivseid ja haldustõkkeid. Ehitust ja muid kõige suuremate piirangutega äriteenuseid (sealhulgas reguleeritud kutsealad) käsitlevad reformid lepiti kokku finantsabiprogrammiga. Paraku on need peatatud või on toimunud tagasiminek. Teatavaid kutsealasid reguleerivates seonduvates õigusaktides on neid kutsealasid konkurentsile avavad põhimõtted nõrgemad kui raamseaduse omad. Seetõttu tekib küsimus, milline võib olla nende otsene või kaudne piirav mõju konkurentsile kutsealaste teenuste turul.

               (17)Portugali avalikku haldust iseloomustavad endiselt vähene tõhusus ja läbipaistvuse puudulikkus. Konkurents avalikes hangetes on piiratud. Edusammudest hoolimata esineb läbipaistvuses ning avalike hangete andmete ja menetluste usaldusväärsuses puudujääke. Läbipaistvus on jätkuvalt keeruline ülesanne kontsessioonilepingute ning avaliku ja erasektori partnerluste puhul, sest avaliku sektori hankijatel puuduvad teadmised keeruliste lepingute haldamiseks. Otselepingute sõlmimine on avalike hangete puhul endiselt väga levinud. Halduskoormus ja ühtsete rakendustavade puudumine kogu riigis lükkavad menetluste reformimist edasi. Mõningasest edust hoolimata on kohaliku ja keskvalitsuse haldusmenetluste lihtsustamine viibinud ja avaliku halduse eri tasandite vaheline koordineerimine vähene. Portugali ametiasutused on heaks kiitnud uue lihtsustamisprogrammi SIMPLEX+. See kätkeb endas nii kodanikele kui ka ettevõtetele suunatud üsna laiapõhjaliste meetmete paketti. Need meetmed on paljulubavad ning SIMPLEX+ programmist kasu saamiseks on tarvis tagada paketi varane rakendamine. Suuremat osa paketis ettevõtetele suunatud meetmetest on nüüd rakendama asutud. Portugali kohtusüsteemi tulemuslikkus jääb endiselt ELi keskmisele alla. Tsiviil-, kaubandus- ja maksuvaidluste tõhususe näitajad on Portugalis kasinad. See mõjub kehvasti äridünaamikale ning välismaiste otseinvesteeringute juurdevoolule. Maksu- ja halduskohtute kiirus asjade lahendamisel jätab soovida ning menetlused on endiselt liiga pikad. Maksejõuetuskohtu menetluse lõpetamiseks kulub kuni 40 kuud, mis tekitab kahtlusi SIREVE raamistiku tõhususes.

               (18)Portugal on saavutanud edu läbipaistvuse suurendamisel ja avalikus halduses esineva korruptsiooni vastases võitluses, kuid seni puudub üldstrateegia. Riigiprokuratuuri jaoks on korruptsioonivastasest võitlusest saanud tõeline prioriteet ning asjade lahendamiseks ja vahendite haldamiseks on loodud tõhusamad menetlused. Nüüd tuleb oodata, kas selle tulemusel paraneb ka kõrgetasemelise korruptsiooni eest süüdi mõistmine ning tugevamat hoiatust pakkuvate karistuste määramine. Ennetuse korras igas avalikus asutuses ette nähtud korruptsiooni ennetamise kava loomine on siiani olnud üldjoontes puhtformaalne. Kavad ei ole iga organisatsiooni eripärale kohandatud ega sisalda piisavat seiret.

               (19)Komisjon on Euroopa poolaasta raames Portugali majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud tulemused 2017. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Portugalile esitatud soovituste järelmeetmeid. Arvesse on võetud nende asjakohasust Portugali eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast ning vastavust ELi õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda tulevastesse riiklikesse otsustesse ELi tasandi panus ja tugevdada nii ELi üldist majandusjuhtimist.

               (20)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus
                  15
                selle kohta kajastub eelkõige soovituses 1.

               (21)Nõukogu on komisjoni põhjalikust analüüsist ja hindamisest lähtudes riikliku reformikava ja stabiilsusprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel antud nõukogu soovitused kajastuvad allpool esitatud soovituses 1–4,

               SOOVITAB Portugalil võtta 2017.–2017. aastal järgmisi meetmeid:

               1.Tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise püsivus. Kujundada oma eelarvepoliitikat kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti ennetusliku osa nõuetega, mis tähendab 2018. aastal märkimisväärseid stimuleerivaid fiskaalmeetmeid. Poliitikameetmete rakendamisel tuleb püüda saavutada selline eelarvepoliitika seisund, mis aitab kaasa nii käimasolevale majanduse elavnemisele kui ka Portugali riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tagamisele. Kiirendada jõupingutusi, et viia lõpule ulatuslik kulude analüüs kõigil avaliku halduse tasanditel. Tugevdada kulude kontrolli, kulutõhusust ja eelarvestamist, eelkõige tervishoiusektoris, kus tuleks keskenduda haiglate võlgnevusele, ja tagada pensionisüsteemi jätkusuutlikkus. Riigiettevõtete eelarvete jätkusuutlikkuse tagamiseks püstitada 2018. aasta eelarveks aegsasti sektoripõhised tõhususeesmärgid, parandada riigiettevõtete üldist netotulu ja vähendada riigieelarvele avalduvat koormust.

               2.Edendada tähtajatute lepingutega värbamist, sealhulgas vaadata läbi asjaomane õigusraamistik. Tagada pikaajaliste töötute tulemuslik aktiveerimine. Tagada koostöös sotsiaalpartneritega, et miinimumpalga muutused ei kahjustaks madala kvalifikatsiooniga isikute tööhõivet.

               3.Kiirendada jõupingutusi krediidiasutuste bilansside korrastamiseks viivislaenude laiapõhjalise strateegia rakendamisega, sealhulgas langenud väärtusega varade järelturu tõhustamisega. Parandada eelkõige idufirmade ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate juurdepääsu kapitalile.

               4.Rakendada halduskoormuse vähendamise tegevuskava ning hakata 2017. aasta lõpuks tegelema ehitus- ja äriteenuste sektori regulatiivsete tõketega. Tõhustada maksejõuetus- ja maksumenetlusi.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)
                  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

                     (3)
                  COM(2017) 521 final.

                     (4)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039, and P8_ TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM(2016) 725 final.

                     (6)
                  COM(2016) 728 final.

                     (7)
                  2017/C92/01.

                     (8)
                  SWD(2017) 87 final.

                     (9)
                  COM(2017) 90 final.

                     (10)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1303/2013 (millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006) artikkel 23 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).

                     (11)

                        COM(2014) 494 final.

                     (12)
                  Komisjoni 10. märtsi 2017. aasta otsus SA.47178 – Portugal – Panga Caixa Geral de Depósitos, S.A rekapitaliseerimine

                     (13)
                  Valitsemissektori netokulud saadakse, kui valitsemissektori kogukuludest arvatakse maha intressikulud, liidu programmidele tehtavad kulutused, mis korvatakse täielikult liidu fondide tuludest, ja kaalutlusõigusevälised muudatused töötuskindlustushüvitise kuludes. Valitsemissektori rahastatud kapitali kogumahutused põhivarasse on jaotatud 4 aasta peale. Kaalutlusõigusel põhinevad tulumeetmed või õigusaktide kohane tulude suurendamine arvatakse sisse. Ühekordsed tulu- ja kulumeetmed arvatakse välja.

                     (14)
                  COM(2016) 820 final, COM(2016) 821 final, COM(2016) 822 final, COM(2016) 823 final, COM(2016) 824 final.

                     (15)
                  Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.


               EUROOPA KOMISJON
            Brüssel,22.5.2017
            COM(2017) 505 final
            Soovitus:
            NÕUKOGU SOOVITUS,
            milles käsitletakse Saksamaa 2017. aasta riiklikku reformikavaja esitatakse nõukogu arvamus Saksamaa 2017. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               Soovitus:

               NÕUKOGU SOOVITUS,

               milles käsitletakse Saksamaa 2017. aasta riiklikku reformikava

                  ja esitatakse nõukogu arvamus Saksamaa 2017. aasta stabiilsusprogrammi kohta

               EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

               võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 5 lõiget 2,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta,
                  2
                eriti selle artikli 6 lõiget 1,

               võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust
                  3
               ,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone
                  4
               ,

               võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

               võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

               võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

               võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

               võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

               ning arvestades järgmist:

               (1)16. novembril 2016 võttis komisjon vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi,
                  5
                mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2017) algust. Euroopa Ülemkogu kiitis 9.–10. märtsil 2017 heaks iga-aastases majanduskasvu analüüsis esitatud prioriteedid. 16. novembril 2016 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande,
                  6
                milles nimetati Saksamaad ühe liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal päeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta. Euroopa Ülemkogu kiitis kõnealuse soovituse heaks 9.–10. märtsil 2017 ja nõukogu võttis selle vastu 21. märtsil 2017
                  7
               .

               (2)Kuna Saksamaa rahaühik on euro ning majandus- ja rahaliidu riigid on üksteisega tihedalt seotud, peaks Saksamaa tagama talle esitatud 1. ja 2. soovituses kajastuva euroala soovituse täieliku ja õigeaegse täitmise.

               (3)2017. aasta aruanne Saksamaa kohta
                  8
                avaldati 22. veebruaril 2017. Selles hinnati Saksamaa edusamme nõukogu poolt 12. juulil 2016 vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud soovituste järelmeetmete võtmisel ja strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi, mille tulemused avaldati samuti 22. veebruaril 2017
                  9
               . Komisjon järeldab oma analüüsi põhjal, et Saksamaal esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige on riigis endiselt suur jooksevkonto ülejääk, millel on piiriülene mõju ja mis osutab – lisaks tema väga konkurentsivõimelise ja tulemusliku tööstuse tugevale lõimitusele rahvusvahelisse tööjaotusse – üleliia suurele säästule ja tagasihoidlikele investeeringutele nii era- kui ka avalikus sektoris. Jooksevkonto ülejääk suurenes 2015. aastal veelgi, püsis 2016. aastal laias laastus muutumatuna ja jääb ka edaspidi eeldatavasti kõrgele tasemele püsima. Ülejäägi vähendamine võib aidata suurendada ülejäänud euroala ja ELi tasakaalustamisväljavaateid, sest dünaamilisem sisenõudlus Saksamaal võib leevendada finantsvõimenduse vähendamise vajadust suure võlakoormusega liikmesriikides. Hoolimata madalatest intressimääradest, mis on loonud soodsad rahastamistingimused, on ettevõtlussektori investeeringute osakaal SKPs endiselt tagasihoidlik. Ehkki eratarbimine on järjepidevalt elavnenud, on kodumajapidamiste säästud saavutanud ELi rekordtaseme. Eriti oluline on võtta meetmeid, millega vähendatakse kahjuliku mõju riski Saksamaa majanduse ning – Saksamaa majanduse suurust ja piiriülest tähtsust arvestades – kogu majandus- ja rahaliidu jaoks.

               (4)Saksamaa esitas oma 2017. aasta stabiilsusprogrammi 13. aprillil 2017 ja oma 2017. aasta riikliku reformikava 28. aprillil 2017. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

               (5)Asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi on võetud arvesse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest 2014.–2020. aastal rahastatavates riiklikes programmides. Nagu on nähtud ette kõnealuseid fonde reguleeriva õigusaktiga,
                  10
                võib komisjon liikmesriigilt nõuda, et see vaataks läbi oma asjaomased Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest rahastatavad programmid ja muudaks neid, kui see on vajalik riigipõhiste soovituste rakendamise toetamiseks. Komisjon on esitanud täiendavad suunised nende normide kohaldamiseks
                  11
               .

               (6)Saksamaa suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning võlareeglit. Valitsuse 2017. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks eelarveülejääk jääma 2017.–2021. aastal ¼ % ja ½ % vahele SKPst. Keskpika perioodi eelarve-eesmärk (struktuurne puudujääk 0,5 % SKPst) täidetakse kogu programmiperioodi kestel varuga. Stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse järk-järgult vähenema ja jõudma 2021. aastal 57 %-ni. Neid eelarveprognoose toetav makromajanduslik stsenaarium, mida ükski sõltumatu asutus ei ole kinnitanud, on usutav.

               (7)Komisjoni 2017. aasta kevadprognoosist lähtuvalt peaks struktuurne eelarvepositsioon olema ülejäägis – 2017. aastal 0,6 % SKPst ja 2018. aastal 0,3 % SKPst – ning ületama seega keskpika perioodi eelarve-eesmärki. Valitsemissektori võlg peaks endiselt tugevalt vähenema ja võlareegel peaks saama täidetud probleemideta. Üldiselt on nõukogu seisukohal, et Saksamaa täidab 2017. ja 2018. aastal prognoosi kohaselt stabiilsuse ja kasvu pakti nõuded. Samas on riigil veel piisavalt ruumi toetada eelarvepoliitika kaudu sisenõudlust, nimelt saavutada investeeringute püsiv suurenemine, ja luua tingimused reaalpalkade tõusuks.

               (8)Avaliku sektori investeeringute osakaal SKPs on üldjoones püsinud ühtlasel tasemel, mis jääb alla euroala keskmise. Avaliku sektori investeeringute mahajäämust on eriti märgata omavalitsuste tasandil, kus netoinvesteeringute maht oli 2016. aastal negatiivne, ning seda hoolimata paaril viimasel aastal võetud meetmetest ja asjaolust, et avaliku sektori investeeringud keskvalitsuse tasandil suurenesid 2015. ja 2016. aastal märkimisväärselt. 2016. aastal võeti täiendavaid meetmeid, mis peaksid avaliku sektori investeeringute ulatust suurendama nii liidumaade kui ka omavalitsuste tasandil. Nende meetmete hulgas on föderaalsete eelarvesuhete reform, mille mõju peaks vastuvõtmise korral hakkama ilmnema 2020. aastal. Lisaks peaks omavalitsuste tasandi taristuinvesteeringute kavandamist ja rakendamist aitama parandada taristuinvesteeringute kavandamise alaste nõustamisteenuste laiendamine nii, et neid saaksid kasutada ka omavalitsused. See näib eriti asjakohane seetõttu, et taristuinvesteeringute projekte rakendatakse liidumaades ja omavalitsustes ainult piiratud ulatuses ning neid mõjutavad mahu- ja planeerimispiirangud. Soodne eelarvepositsioon osutab üldiselt eelarvepoliitilisele manööverdamisruumile, mida saaks kasutada näiteks täiendavate vahendite eraldamiseks, et suurendada avaliku sektori investeeringuid kõikidel valitsustasanditel.

               (9)Nii era- kui ka avaliku sektori haridusse ja teadustegevusse tehtud kogukulutuste osakaal SKPs on püsinud viimastel aastatel võrdlemisi stabiilne, ent allpool ELi keskmist. 2015. aastal oli see 9,1 % ning riiklik eesmärk – 10 % SKPst – jäi seega saavutamata. Saksamaal on väga oluline investeerida täiendavalt haridusse, teadusuuringutesse ja innovatsiooni, et tagada majanduse tulevane edu ja eelkõige lõimida edukalt hiljuti saabunud sisserändajad. Sisserändajate lõimimiseks on Saksamaa teinud märkimisväärseid jõupingutusi, eriti kutsehariduse ja -õppe valdkonnas. Eelolevatel aastatel on tarvis teha sarnaseid jõupingutusi muudes haridussektorites.

               (10)Saksamaa maksusüsteem on endiselt keeruline, maksude haldamise kulud suured ja mitmesugused äriühingute maksustamise sätted võivad pärssida erainvesteeringute tegemist. Hoolimata ulatuslikest kärbetest püsivad äriühingute kapitalikulud Saksamaal endiselt EL 28 suurimate hulgas. Koos ettevõtlusmaksu (Gewerbesteuer) ja solidaarsusmaksuga küündis kõrgeim seadusjärgne maksumäär 2016. aastal äriühingu tulumaksu puhul 30,2 %ni. See ületas märkimisväärselt ELi kaalumata keskmist, mis oli 22,8 %. Keskmine tasumisele kuuluv maksumäär on 28,2 %, ELi kaalumata keskmine aga 21,1 %. Äriühingute maksustamise kallutatus laenurahastuse kasuks oli Saksamaal 2016. aastal ELis suuruselt seitsmendal kohal. Aktsionäride tasandil on olukord sarnane. See kehtib eelkõige VKEde suhtes, kelle aktsionärid on harilikult kodumaised. Kapitalikulude vähendamine võib aidata hoogustada erainvesteeringuid ja toetada Saksamaa vähearenenud riskikapitaliturgu. Rahastamis- ja investeerimisotsuseid võivad negatiivselt mõjutada ka muud maksusüsteemi iseärasused, näiteks asjaolu, et ettevõtlusmaksu baasi on lisatud ka mittetulunduslikke elemente, samuti kahjumi ülekandmise piirangud ning maksustamisest tulenevad moonutused seoses õigusliku vormi valikuga. Maksusüsteemi investeerimissõbralikkust võivad vähendada ka muud õigusnormid, millega reguleeritakse amortisatsioonisüsteemi, mahaarvatava pensioni arvutamiseks kasutatavat intressimäära, kapitalikasumi maksustamist ja käibemaksu kassapõhist arvestamist. Maksude haldamise ajakohastamist võib aidata kiirendada föderaalsele maksuametile liidumaade maksuametite suhtes suurema üldise ja IT-spetsiifilise otsustusõiguse andmine, kui see tulemuslikult rakendatakse – selles on kokku lepitud föderaalsete eelarvesuhete reformi raames.

               (11)Riskikapitaliinvesteeringud on Saksamaal suurenenud, aga nende turg on rahvusvaheliste standardite järgi endiselt mahajäänud. 2015. aastal oli riskikapitaliinvesteeringute osakaal SKPs ligikaudu 0,03 %, mis on pisut üle ELi keskmise, aga jääb endiselt alla Soome, Ühendkuningriigi, Rootsi, Iirimaa või Prantsusmaa näitajatele, ning seda ei anna üldse võrrelda näiteks selliste ELi-väliste riikide näitajatega nagu Iisrael ja Ameerika Ühendriigid. Eelkõige tundub Saksamaa riskikapitaliturul olevat raskusi pakkuda suuremaid hilisema etapi investeeringuid. Liiduvalitsus on võtnud riskikapitaliinvesteeringute toetuseks mitmesuguseid meetmeid. Näiteks on ta lihtsustanud investeerimisfondide maksustamist, parandanud kahjumi ülekandmist äriühingute maksustamise süsteemis ja laiendanud äriinglitele suunatud programmi INVEST.

               (12)Nihe taastuvenergia suurema kasutamise suunas eeldab suuri investeeringuid elektri jaotusvõrkudesse. Kavandatud investeeringud sisemaisesse elektritaristusse on paraku kõvasti edasi lükkunud. 2009. aasta energiavõrkude laiendamise seaduses kindlaks määratud kõrgpingeliinide projektidest oli 2016. aasta keskpaigaks – peamiselt üldsuse vastuseisu tõttu – rakendatud ainult ligikaudu 35 %. Riigi vajaduste kava seaduses kavandatud kokku 6 100 kilomeetrist elektriliinidest on heaks kiidetud ainult umbes 6 % ja välja ehitatud ainult 1 %.

               (13)Digiteerimise eeliseid ei kasutata endiselt täielikult ära. Näiteks ei pakuta Saksamaal piisavalt kiireid ja ülikiireid lairibaühendusi. See probleem annab eriti tunda pooleldi linnastunud piirkondades ja maapiirkondades. Arvutikasutus on noorte sakslaste seas võrdlemisi tagasihoidlik ja paljudel koolidel puudub lairibajuurdepääs. Digitaalsete avaliku sektori teenuste pakkumine jääb samuti allapoole ELi keskmist. Eelkõige peaksid digiteerimise valdkonnas järele jõudma VKEd. Ainult ühel viiendikul VKEdest on olemas digiteerimisstrateegia. VKEde digiteerimise süvendamiseks ja kiirendamiseks on moodustatud VKEde tippkeskuste võrgustik ning lisaks on loodud platvorm „Industrie 4.0“, mis ühendab kõiki asjaomaseid sidusrühmi. Ettevõtete teadus- ja arendustegevuse investeeringud on suurenemas ja Saksamaa peaks varsti saavutama strateegia „Euroopa 2020“ raames talle seatud teadus- ja arendustegevuse intensiivsuse eesmärgi, aga investeeringud on üha enam koondunud suurtesse äriühingutesse ja VKEde osakaal aina väheneb. Ettevõtlusaktiivsust võib eelolevatel aastatel mõjutada ka elanikkonna vananemine.

               (14)Äriteenuste sektoris ja reguleeritud kutsealadel valitsevad endiselt suured regulatiivsed piirangud, mille tase on ELi keskmisest kõrgem eelkõige arhitektide, inseneride, juristide ja raamatupidajate/maksunõustajate puhul. Ühtlasi on tööjõu voolavus nendel kutsealadel ELi keskmisest märgavalt väiksem, mis näib osutavat võrdlemisi vähesele dünaamikale ja konkurentsile Saksamaa kutseteenuste sektoris. Regulatiivsete piirangute hulka kuuluvad arhitektidele ja inseneridele kehtestatud osaluse ja ettevõtte õigusliku vormi piirangud ning arhitektidele, inseneridele ja juristidele kehtestatud valdkondadevaheliste ettevõtete asutamise piirangud. Piirangute vähendamine võib elavdada konkurentsi, mis tooks turule rohkem ettevõtteid ja pakuks tarbijale eeliseid madalama hinna ja laiema valiku näol. Komisjon esitas 2017. aasta jaanuaris teenuseturgude takistustega tegelemiseks ettenähtud meetmete paketi
                  12
                osana soovitused kutsealateenuste reguleerimise reformimiseks.

               (15)Tööhõive on jätkanud kasvamist ja töötus on jõudnud ajaloo madalaimale tasemele. Tööhõive suurenemine on aga osaliselt tingitud osalise tööajaga töötamise sagenemisest, eelkõige naiste seas, ning kajastub ainult osaliselt reaalpalkade kogutõusus, mis 2016. aastal aeglustus. Tööturu potentsiaali täielikku ärakasutamist pärsib asjaolu, et leibkonna teisel palgasaajal puudub sageli stiimul töötada, ning osalise tööajaga töö lai levik. Naiste osalust tööhõives aitaks märgatavalt suurendada kvaliteetsete ja taskukohaste lastehoiuteenuste, pikapäevarühmadega koolide ja pikaajalise hoolduse laiem levik. Abielupaaride sissetuleku ühismaksustamine ja mittetöötava abikaasa tasuta tervisekindlustus ei motiveeri leibkonna teist (sageli naissoost) palgasaajat tööle minema või töötundide arvu suurendama. Lisaks sellele saadab tööturul osalemist suur sooline palgalõhe – 22 %, samas kui ELi keskmine oli 2015. aastal 16,3 %.

               (16)Minitöökohad on hoolimata mõningasest vähenemisest endiselt laialt levinud. 2016. aasta septembris oli minitöökoht ainuke töökoht umbes 4,8 miljonil inimesel. Renditöötajate arv on 2005. aastast saadik neljakordistunud ja 2016. aasta juunis jõudis see ligikaudu 1 miljonini (peaaegu 3 % kogu tööhõivest). Renditöötajate ja nende töölepingute kaitse kuritarvitamise eest eeldatavasti paraneb, aga olukorda tuleb siiski jälgida. Lisaks tundub palgalõhe tähtajalise lepinguga ja tähtajatu lepinguga töötajate vahel olevat väga suur – 27 %.

               (17)Madalapalgaliste maksukiil on võrreldes teiste liikmesriikidega suur ning see piirab motivatsiooni tööle asuda, kahandab netopalka ja vähendab tarbimisvõimalusi. Saksamaa suurendas üksikisiku tulumaksuvaba miinimumi ja lapsetoetusi ning kohandas tulumaksuastmeid. Nende meetmetega toetatakse madala ja keskmise sissetulekuga elanikkonnarühmi, aga nende üldine mõju maksukiilule on piiratud. Vaatamata netotulu hiljutisele märkimisväärsele kasvule on palga ja tootlikkuse areng kulgenud pikema perioodi jooksul üksteisest lahus ning see on viinud suure lõhe tekkeni. Reaalpalkade kiirem tõus aitaks vähendada ka maksebilansi suurt tasakaalustamatust.

               (18)Saksamaa on teinud arvestatavaid jõupingutusi varjupaigataotlejate vastuvõtmiseks ning pagulaste ja teiste sisserändajate lõimimiseks. Olukorda oleks võimalik veelgi parandada, sest 2016. aastal kasvas tööd otsivate pagulaste osakaal 10 %-ni kokku kõigist töötutest. Sisserändaja taustaga inimeste, eriti naiste lõimimine tööturule on ülesanne, mis vajab veel lahendamist. Sama tuleb, sh haridussüsteemi kaudu, teha ka nende laste puhul, kes on sündinud Saksamaal, aga kelle vanemad on pärit väljastpoolt ELi.

               (19)Paari viimase aasta üldisest positiivsest arengust majanduses ja tööturul ei ole võrdselt kasu saanud kõik ühiskonnaliikmed. Pärast kasvuperioodi hakkas sissetulekute ebavõrdsus alles hiljuti tasanduma, ent jõukuse ebavõrdne jaotus püsib endiselt euroala suurimate hulgas. Lisaks sellele ei ole hea olukord tööturul aidanud vaesuse riski vähendada. Eakate suhtelise vaesuse määr on ELi keskmisest kõrgem ja vanemas eas vaesusse sattuda riskivate inimeste arv peaks eelduste kohaselt tulevastel aastatel kasvama. Riikliku pensioniskeemi asendusmäär alaneb prognoosi kohaselt veelgi. Samal ajal ühineb teise või kolmanda samba pensioniskeemidega liiga vähe inimesi, et need suudaksid kompenseerida esimese samba asendusmäära alanemist. Kui seda ei õnnestu tasakaalustada, siis on oodata pensionide piisavuse vähenemist. Aeg näitab, kui tulemuslikult suudavad 2014. aastal kehtestatud ennetähtaegselt pensionile jäämise stiimuleid neutraliseerida hiljutised ettepanekud tugevdada hilisema pensionile jäämise (Flexi-Rente) stiimuleid.

               (20)Komisjon on Euroopa poolaasta raames Saksamaa majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud tulemused 2017. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Saksamaale esitatud soovituste järelmeetmeid. Arvesse ei ole võetud mitte üksnes nende asjakohasust Saksamaa eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka vastavust ELi õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda tulevastesse riiklikesse otsustesse ELi tasandi panus ja tugevdada nii ELi üldist majandusjuhtimist.

               (21)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu stabiilsusprogrammiga tutvunud ja on arvamusel
                  13
               , et Saksamaa täidab eelduste kohaselt stabiilsuse ja kasvu pakti.

               (22)Nõukogu on komisjoni põhjalikust analüüsist ja kõnealusest hindamisest lähtudes riikliku reformikava ja stabiilsusprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel antud nõukogu soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1 ja 2,

               SOOVITAB Saksamaal võtta 2017. ja 2018. aastal järgmisi meetmeid.

               1.Kasutada eelarvepoliitikat sisenõudluse toetamiseks ja saavutada investeeringute püsiv suurenemine. Hoogustada kõikidel valitsemistasanditel avaliku sektori investeeringute tegemist, eelkõige haridusse, teadusuuringutesse ja innovatsiooni, ning kõrvaldada taristuinvesteeringute tegemist takistavad mahu- ja planeerimispiirangud. Parandada veelgi maksusüsteemi tõhusust ja investeerimissõbralikkust. Soodustada konkurentsi äriteenuste sektoris ja reguleeritud kutsealadel.

               2.Vähendada leibkonna teise palgasaaja tööleasumist pidurdavaid negatiivseid stiimuleid ja hõlbustada töötajate üleminekut standardtöökohtadele. Vähendada madalapalgaliste suurt maksukiilu. Luua reaalpalkade kiiremat tõusu soodustavad tingimused, võttes seejuures arvesse sotsiaalpartnerite rolli.

               Brüssel,

                     Nõukogu nimel

                     eesistuja

                     (1)
                  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

                     (2)
                  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

                     (3)
                  COM(2017) 505 final.

                     (4)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 ja P8_ TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM(2016) 725 final.

                     (6)
                  COM(2016) 728 final.

                     (7)
                  ELT C 92, 24.3.2017, lk 1.

                     (8)
                  SWD(2017) 71 final.

                     (9)
                  COM(2017) 90 final.

                     (10)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1303/2013 (millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006) artikkel 23 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).

                     (11)
                  COM(2014) 494 final.

                     (12)
                  COM(2016) 820 final, COM(2016) 821 final, COM(2016) 822 final, COM(2016) 823 final, COM(2016) 824 final.

                     (13)
                  Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.